prop · GC0389 · 1988-12-31 00:00:00 — Ersättningslån i form av SBAB-lån skall då erbjudas av länsbostadsnämnderna.SBAB-lån skall kunna erbjudas även i andra fall i stället för ett äldre, anslagsfinansieratlån. Omde anslagsfmansierade lånen är förenade med räntebidrag lämnas räntebidrag ävenför det nya lånei efler i huvudsak samma gmnder som . Skälenför mitt förslag: Som jag har sagt talar starka skäl för au de äldre anslagsfinansieradelånen i görligaste mån förs bort från statsbudgeten. Ett lämpligt ullfälle attgöra detta är när de berörda fastigheiema byter ägare. Något hinder föreliggerinte au ändra gällande förfatmingar så all lån inte får övertas. Vidare bör detvara en fömisäiming för nya lån eller subventioner, t. ex. i samband medombyggnad, au äldre anslagsfinansierade lån i fastigheten löses. För att låntagaren inte skaflkomma i en situation där han saknar medel för au lösa de anslagsfinansieradelånen, bör ersällningslän erbjudas av länsbostadsnämnden. Ett sådant lån bör SBABha skyldighet au finansiera. Om det äldre lånelfortfarande är förenat med subventioner bör dessa givetvis kvarstå pä i huvudsakoförändrade villkor. Vid fastighetsöverlåtelser bör dock den regel tillämpassom gäller fr. o. m. vid övertagande av SBAB-lån . Regelninnebär all räntebidrag lill kostnaden för ränta på bostadslånet lämnas lillden nye ägaren endast för den del av bostadslånet som överstiger . Vidvarje ägarbyte minskas den räntebidragsberältigade delen av lånet medytterligare . Det ligger i sakens naturatt endast lån som beslutas av lånemyndighetema kan förenas med räntesubventioner. Vid inlösen av anslagsfinansieradebostadslån som inte är förenade med subventioner, kan låntagaren självfalletvälja andra lån än SBAB-lån. Detsamma gäller naturligtvis om låntagaren avstårfrån subventioner som är förenade med det ursprungliga lånet. Deförslag jag nu har redovisat medför att återbetalningen av anslagsfinansieradelån påskyndas. Antalet lån som berörs av förslagen är dock begränsat på kortsikt. Det finns skäl au också stimulera låntagarna till frivillig inlösen av anslagsfinansieradelån. Låntagarenbör även i andra fall ha möjlighet au få anslagsfinansierade lån ersatta med SBAB-lån.Utbytet av lån bör ske efter beslut av länsbostadsnämnden och bör få avse samfligaanslagsfinansierade bostadslån. Enfömtsätming för atl låntagarna skall vara intresserade av att lösa in lån ärsjälvfallet att SBAB-lånet har bättre villkor än det gamla lånet och atl räntebidraginte förloras om det gamla länet är förenat med räntebidrag. Jaganser därför att räntebidrag i förekommande fall bör få föras över lill del nyalånel på i huvudsak likvärdiga villkor. De närmare bestämmelsema om räntebidragi dessa fall bör utformas av regeringen. Mina förslag i delföregående innebär - oavsett om det är fråga om en obligatorisk inlösen ellerinte - att nya säkerheter normalt inte behöver tas ul för de nya lånen. Inteheller behöver någon prövning av de gamla säkerheterna göras i vidare mån . Ersättningslånei skall normalt inte överstiga storleken på den återståendekapitalskulden på del eller de lån som ersäiis. Deföreslagna ändringama i villkoren för övertagande av bostadslån vid överiålelserm. m. bör träda i kraft . Deåtgärder som jag nu har redovisat bör medföra att återbetalningarna av anslagsfinansieradelån påskyndas avsevärt. Del är givetvis svårt att beräkna hur mycketinlösenverksamheten kommer atl öka som följd av mina förslag. Jag bedömeremellertid atl den lånevolym som löses in kommer au öka med cirka 1 000 milj.kr. räknat på helår. Mittförslag: Statens garantiförbindelse för utökas från 1 000 till 1 500milj. Skälenför mitt förslag: En fömtsättning för alt skall kunna ge ersättningslån ienlighet med vad jag har föreslagit, är att bolagets upplåningsrättutvidgas. Bolagels upplåningsrätt är begränsad till högst 25 gånger bolagetskapitalbas (prop. 1983/84: 90, bil. 2, BoU 28, rskr. Med kapitalbas avsesi detta sammanhang aktiekapital, reservfond, disposi-lionsfond, balanseradevinstmedel, garaniifond samt, med viss begränsning, förlagskapital, och aveu belopp som svarar mot bolagets reserver för utlåning. Garanlifonden,som uppgår till 1 000 milj. kr., bildas genom au staten ställerut en garantiförbindelse. Med dessa förutsätmingar uppgick upplåningsrätten till ca 47 000 milj. kr. Av detta belopp var ca 33 000milj. Enligt de beräkningar som kan göras nu kommer bolagets upplåningsrätlmed nuvarande och föreslagen verksamhet att vara fullt umyttjad . Jagföreslår, efler samråd med chefen för , att statens garantiförbindelseför utökas från 1 000 till 1 500 milj. kr. 4.3 Ändring av principema för beräkning av den ränta som berättigar tillräntebidrag, m. m. Mittförslag: Räntebidrag för räntekosmader på underliggande kredit (bottenlån)skall bestämmas med ledning av eu ränielak, oavsett de fakuska räntekosmadema. Ränleiakinförs även i fråga om räntebidrag för nya bostadslån samt vid konvertering ochränlejusiering av bottenlån samt bostadslån som finansierats av . Den garanteraderäntan för vissa bostadslån för ombyggnad höjs . Skälen för mitt förslag:Räntebidrag lämnas till kostnader för ränta på bostadslån och underliggandekredit (bottenlån) till den del lånen belöper på låneunderlaget för bosläder.Bidraget lämnas med ett belopp som motsvarar den faktiska räntekostnaden förlånen minskad med en på viss sätt bestämd garanterad ränta. I fråga omräntebidrag lill ränta på bollenlån gäller dock att bidrag inte lämnas till dendel räntan överstiger en högsta ränta, den s. k. takräntan. Takräntanfastställs med ledning av räntorna på den allmänna lånemarknaden.Plan- och bostadsverkel fastställer denna ränta med ledning av uppgifter frånriksgäldskontoret. Bestämmelserna om beräkning av räntebidrag för ny- ochombyggnad av bostäder finns i nybyggnadslåneförordningen för bostäder (1986:692) resp. ombyggnadslåneförordningen för bostäder (1986: 693). Ränietaket tillämpas förnya bollenlån. Del bestäms med ledning av mark-nadsräntoma på femårigabostadsobligationer. Det gmndas på au det i bostadsfinansieringsförordningenföreskrivs att räntorna på bottenlån skall vara bundna . I fråga om äldre bottenlån,dvs. sådana som betalats ul när räntesäUningen var reglerad, gmndasräntebidraget i huvudsak på de faktiska räntorna. Vid s. k. konvertering avsådana lån torde i praktiken ränietaket vara vägledande för den ränta som dåbestäms, eftersom låntagaren då är fri atl byta långivare. Långivama tordedärför av konkurtensskäl tvingas erbjuda lån till samma räntor som för nya bottenlån. Vid ränlejusiering av bottenlånläggs den faktiska räntan, dvs. den ränta som långivaren fastställer, lill gmndför räntebidragsberäkningen. Det kan i praktiken medföra att låntagaren fårbetala en högre ränta än vad som annars gäller på den allmänna kreditmarknaden,eftersom låntagaren vid jusierings-tilflallet inte har frihet au bytalångivare. Dessutom kan låntagarens intresse av au få lägre ränta i många fallantas vara ringa, eftersom staien betalar mer-kosmadema genom räntebidraget. Ränietaketgäller formellt seu inte för bostadslån. Räntetaket har kommit attstyra räntesäUningen på nya bottenlån. Alla boltenlångivare lämnar räntebidragsberättigadelån till räntor som stämmer helt överens med det räntetak som gäller vid lånetsutbetalning. Konkurtens-situalionen på bosiadskreditmarknaden medför nämligenatt låntagarna inte behöver acceptera räntorsom överstiger ränietaket. saknar både Prop. 1988/89:89 långivareoch låntagare skäl atl ordna finansieringen till räntor som understiger ränietaket.Med nuvarande regler grundas räntebidraget även då på den faktiska räntan.Låntagarens räntekostnader minskas således inte av att den avtalade räntan ärlägre än ränietaket. Förlångivamas del innebär del nuvarande systemet med räntetak all upplåningen ochuflåningen normalt genomförs lill samma nominella räntor, dvs. Del är en följd av de ändringar av sättet att bestämma ränleiak som,enligt regeringens beslut , gjordes sammaår. Långivarnas marginal på utlåningen utgörs i stället av effekiivränlevinster.Dessa uppkommer till följd av atl räntan för bostads-obligationer betalas engång , medan låntagama betalar räntan för bottenlån . Räntebidragför räniekoslnadema för bostadslån gmndas, som jag redan nämnt, på den faktiskaräntan för sådana lån. För äldre staUiga bostadslån bestäms räntan avregeringen för ett kalenderår i sänder. Denna ränta, den s. k.bostadslåneräntan, fastställs med ledning av statens kostnader för sin marknadsmässigaupplåning. Som sagts finansierar nyabostadslån. anger därvid den ränta som skall gälla på bostadslånen.Bolagets styrelse har beslutat au räntan på bostadslånen inie skall överstigaden takränta som gäller för bottenlån då bostadslånet utbetalas. Räntanför bostadslånen betalas enligt gällande författningar två gånger per år.Effektivräntan för bostadslånen blir därmed lägre än motsvarande ränta för botlenlånen. Motdenna bakgrund och med hänsyn till behovet au i största möjliga utsträckningförenkla låne- och bidragsbesiämmelsema anser jag att principerna för räntetakoch räntebidragsberäkning bör ändras. Närräntebidrag för nya bostadslän och bottenlån skall bestämmas, bör utgångspunktenalltid vara det räntetak som gäller vid lånens utbetalning. Räntetaket börsålunda ligga till gmnd för räntebidragsberäkningen, oavsett om låntagarensfaktiska räntor är högre eller lägre än ränietaket. Samma principer och ränletakbör gälla även vid konvertering. Denya gmndema för beräkning av den räntekosmad som berättigar lill räntebidragbör tillämpas fr. o. m. . Det bör ankomma på regeringen attmeddela närmare bestämirielser härom. Minaförslag innebär att konkurtensen främjas vid räntesäimingen och au låntagamahärigenom kan få lägre räntekostnader utan alt statens kostnader för den skullökar i förhållande lill vad som skulle följa av nu gällande syslem. Vidareförsvinner eu omfattande arbete vid länsbostadsnämnderna med au samla in ochkontrollera uppgifter om räntor. Enkonsekvens av mina förslag är att räntetaket - i motsats till vad som gällt - kommer au gälla även SBAB-lån. 1 och med att även ränte bidragen för bostadslånen gmndas på ränietaket, dvs. samma som för bottenlånen, blir det naturligt au får möjlighet atl i fräga om nya lån tillämpa samma räntebetalningsterminer som boilenlångivama. Som jag har nämnt i det föregående aviserar dessa räntorna fyra gånger per .. år.Jag avser alt i annat sammanhang återkomma till regeringen med förslag meddenna innebörd. Jag har erfarit au är atl genom en justering av räntan för nypi bostadslån kompenseralåntagarna för de räntemerkosmader de får lill följd av kvartalsaviseringen.Enligt min mening är det nödvändigt atl också de likvidiieismässiga effekiemaför låntagama uppmärksammas, så alt en övergång till kvartalsavisering intemedför ökade påfresmingar i det avseendet. En kvartalsavisering avnya SBAB-lån bör därför följas av en kvartalsavisering också av räntebidrageni motsvarande del. Det medför vissa intem-räniekosmader för staten. Jagberäknar dessa till ca 10 milj. kr. för varje tillkommande årgång avbostadshus. Beloppet skulle således ytterst i huvudsak komma alt tillfallalåntagarna. De principer för räntetaksom jag redovisat, bör kunna tillämpas även vid räntejustering av bottenlån ochSBAB-lån. Detsamma bör även gälla när anslagsfinansierade bostadslån harfördjupats. Räntesäimingen vid räntejustering sker på ett sättsom avviker från räntesäimingen på nya obligationer. Det hänger samman med atldel finns särskilda klausuler för räntejustering som är formellt bindande underlånets hela löptid. Av detta skäl bör särskilda räntetak kunna anges för ränlejusiering.Det ankommer på regeringen au utfärda närmare bestämmelser om tillämpningen avräntetak vid ränlejusiering. Justeringav den garanterade rärUan Föratt den nuvarande fördelningen av räntekosmadema mellan staten och låntagamatotalt sett inte skall ändras, bör den garanterade räntan för nya lån justerasi motsvarande mån. Justeringarna bör genomföras på ett sådant sätt au vissaomotiverade skillnader i de nu gällande garantiräntoma för nya lån utjämnas.Jag förordar mot derma bakgmnd au de garanterade räntorna för sådana nya lånför ombyggnad av hyres- och bostadsrättshus, som enligt beslut (prop.1988/89: 47 bil. 4, FiU 10, rskr. 94) alltjämt skall lämnas enligt äldre räntebidragsvillkor,nu höjs . Det innebär au garantiräntoma för dessa lånkommer att bli desamma som fr. o. m. gäller i fråga om lån förnybyggnad, dvs. resp. 2,45 och av lånetiden. Dessagaranterade räntor bör tillämpas i ärenden i vilka preliminärt beslut om lånmeddelas efter . 4.4 Ändrade villkor för räntebidrag Mittförslag: Räntebidrag lämnas av högst från husetsfärdigställande. För vissa äldre lån till studentbostadshus tillämpassärskilda bestämmelser. Skälenför mitt förslag: Jag har i det föregående (avsnitt 3) förordat Prop.1988/89:89 att fasta amorteringsplaner införs för samtliga äldre bostadslån.Mitt förslag i den delen gmndas på att amortering i forisältningen alltid skallpåbörjas det efter färdigställandet och pågå . Detta förslaggäller även om räntebidraget upphör att lämnas före 25-årslidens utgång. Ikonsekvens härmed bör räntebidrag fortsätmingsvis inte lämnas under längre tidän , även om del undantagsvis skulle bli fallet enligt gällande regler omberäkning av räntebidrag. Härigenom uppnås enhefliga villkor för de nu berördalånen med underliggande krediter. underlättas också den eftersträvadeomläggningen av äldre anslagsfinansierade län lill lån på den reguljära kredit-marknaden. Jagförordar således att räntesubventioner inte längre skall lämnas för lid eflerdel att förflutit från husets färdigställande. Vad jag nu har förordat bördock inte flllämpas i fråga om sådana lån till vissa siudenibostäder för vilka ränte-och amorteringsvillkor har fastställts med stöd av Kungl. Brev den 28 maj 1968.I dessa fall bör 25-årstiden räknas från den tidpunkt när lånen gjordesräntebärande. Motsvarande bör gälla för lån enligt kungörelsen (1974: 255) om ulläggslånlill kulturhistoriskt värdefull bebyggelse. 1enlighet med vad jag nu har anfört (avsniu 3) har del inom bosiadsdeparie-mentetupprättats eu förslag till lag om ändrade betalningsvillkor för vissa statligabostadslån m. m. 6 Specialmotivering till förfatmingsförslaget Dennya lagen bör benämnas lag om ändrade betalningsvillkor för vissa statligabostadslån m.m. 1§ Denna lag gäller låneförbindelser som avser statligt lån beviljat enligt 1. bostadslånekungörelsen(1967: 552), om ränta och amortering på lånet beräknas enligt 33 § kungörelsen, 2. ränielånekungörelsen (1967:553), om ränta och amortering på lånet beräknas enligt 16 § kungörelsen eller 3. bosladsfinansieringsförordningen(1974: 946), om lånet amorteras enligt 41 § andra eller uedje stycketförordningen i paragrafens lydelse vid utgången av . Paragrafenanger lagens tillämpningsområde. Samfligalåneformer som anges i punkl 1-3 har villkor om s. k. uppskjuten amorteringoch avser hus med lägenheter som ihar upplåtits med hyres- eller bostadsrätt. Ifråga om den närmare innebörden av villkoren hänvisas till den allmännamotiveringen (avsnitt 2 och 3). Bostadslånekungörelsen(1967: 552) gäller alltjämt. Uteslående lån kan ha lämnats för nybyggnad, ombyggnad eller förvärv av hus. 33§, som också återfinns i utfärdade låneförbindelser, innebär au endast lån Prop.1988/89:89 med villkor om uppskjuten amortering omfattas av de nya villkoren.Det är endast hyres- eller bosiadsrättshus som. omfattas av sådana lånevillkor. Ävenränielånekungörelsen (1967: 553) är alltjämt gällande. Som framgår av denallmänna motiveringen (avsniu 2 och 3) har lån enligt kungörelsen lämnatshuvudsakligen i sådana fall då ett äldre bostadslån redan funnits för huset. Ifråga om ränta och amortering på lånen hänvisas i låneförbindelsema ull bestämmelsemai kungörelsen. Av 16 § framgår au lånen har s. k. uppskjuten amortering. Bestämmelseni 41 § bostadsfinansieringsförordningen (1974: 946) upphävdes den 1 juli 1985.Förordningen är dock alltjämt gällande. Lån har lämnats för nybyggnad av andrahus än småhus som bebos av låntagaren. Hänvisningen lill andra eller uedjestycket i paragrafens lydelse vid utgången av innebär att endast lånmed uppskjuten amortering berörs. Vid förordningens ikraftuädande återfannsmotsvarande bestämmelse i paragrafens första eller andra stycke. Del kan anmärkasall en låntagare enligt 43 § förordningen är skyldig au underkasta sig deändringar som regeringen föreskriver rörande "ränta och räntebidrag samlamortering". Såvitt avser amortering återfinns bestämmelsen dock inte iutfärdade låneförbindelser. Bestämmelsen torde inte heller ha haft deninnebörden att regeringen fritt kan ändra principema för amortering på del säuau fast amorteringsplan införs. En lagändring har därför ansetts påkallad ävenför nu angiven typ av lån (jfr 35 § bostadslånekungörelsen, 1967: 552). 2§ Oavsett vad en låntagare har utfäsi beträffande lån som anges i 1 §,skall följande gälla som villkor i fråga om betahiingav ränta och amortering på lånet. Lånet skall vara betaltinom , räknat som infaller närmast efler del au 25 århar förflutit från husets färdigställande. Ränta och amortering somförfaller till betalning efter skall betalas i form av annuiteter,som beräknas efter ränta och den tid inom vilken lånet skall varabetalt. Om räntesatsen för lånet är högre än , skall fömtom annuitetenbetalas en tilläggsränta som svarar mot skillnaden. Om räntesatsen är lägre än åtiaprocent, skall annuiteten minskas med eu belopp som svarar mot ränteskillnaden. Paragrafenanger de nya lånevillkor som skall tillämpas . Somframgår av den allmänna motiveringen (avsnitt 3) har låntagaren utfast sig allåterbetala lånet enligt de villkor som anges i en särskild låneförbindelse. Avkommentaren till 1 § framgår att i låneförbindelsema hänvisas till den förfatmingenligt vilken lånet har beviljats. Innebörden av första stycket är au de nyalånevillkor som tas upp i andra och uedje stycket skall ersätta de villkor ombetalning av ränta och amortering som tas upp i låneförbindelsema och som låntagamahar ulfäst sig atl iaktta. Av första meningen framgåratt de nya bestämmelserna om ränta och Prop. 1988/89:89 amortering skall gällasom lånevillkor. Rättsförhållandet mellan staien och låntagama skall alltsåbehålla sin civilrättsliga karaktär, trois alt de nya villkoren tas upp i lag.Det behövs därför ingen lagändring för att i ett enskilt fall genomöverenskommelse ändra de villkor som tas upp i lagen. Bestämmelsema i lagenutgör heller inte något hinder mot atl staten beviljar en låntagare anstånd underviss lid för au denne skall få tillfälle au fullgöra sina förpliktelser.Vidare får - Uksom hiiiills - en låneförbindelse med de nya villkor som gällerpå grund av lagen anses som "skriftligt fordringsbevis" enligt 1 § lagsökningslagen(1946: 909). Över huvud tagel åsyftas ingen annan förändring avrättsförhållandet mellan staten och låntagarna än alt de nu gällande villkoreni låneförbindelsema om betalning av ränta och amortering ersätts av de nyavillkor som anges i förevarande paragraf. Enligtandra stycket skall lånel betalas , räknat närmast eflerdet au har förflutit från husets färdigställande. betalasränta och amortering halvårsvis i efterskott. Förfallodagar är den 2 januarioch . Del är därför lämpligt att den nya fasta amorteringstidenpåbörjas närmast efler 25-årsperiodens utgång. Utgångspunktenför beräkning av är husets färdigställande. Med"färdigställande" åsyftas, beroende på om det är fråga om ett nybyggnads-eller ombyggnadslån, det år under vilket ell nyu hus har färdigställts eller eubefintligt hus färdigställts efter ombyggnad. I fråga om lån enligt räntelänekungörelsen(1967: 553) och förvärvslån enligt bostadslånekungörelsen (1967: 552) gällersamma färdigställandeår som för det nybyggnads- eller ombyggnadslån tillvilket ränielånet eller förvärvslånet anknyter. Uppgifter om färdigställandeårfinns i del numera datoriserade systemet för bevakning av lånen och ligger tillgmnd för beslut om upplrappningar av den garanterade räntan. Utgångspunktenför beräkning av 15-årstiden är det årsskifte som infaller närmast efter detalt har förflutit från husets färdigställande. Om t. ex. huset harfärdigställts , kommer amorteringstiden atl börja löpa . Avtredje stycket framgår att betalning av ränta och amortering efter den 1 juli1989 skall ske i form av annuiteter, beräknade på det säu som närmare harbeskrivits i den allmänna motiveringen (avsnitt 3). Delkan inträffa att del årsskifte som infaller närmast efier 25-årsperiodens utgånghar infallit före , dvs. innan lagen avses träda i kraft. Dentid inom vilken lånet skall betalas blir då kortare än . När annuitetemaberäknas måste i eu sådant fall hänsyn tas lill den kortare betalningstid somåterstår. Första förfallodag för ränta och amortering enligt det nya systemetblir i dessa fall . mån amortering redan har skett enligt äldre lånevillkor skall naturligtvisannuitetema beräknas på åierstående låneskuld. Andralånevillkor än sådana som avser betalning av ränta och amortering, skall gällaoförändrade. Sådana villkor kan, fömtom räntesatsen, t. ex. avse uppsägning av lån, dröjsmålsränlaeller låntagarens räu au betala . 1988/89:89 Någon utuyckligbestämmelse om detta har inte ansetts påkallad. Dennya lagen avses träda i kraft . Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår delsatt anta det av lagrådet granskade förslaget till lag om ändrade betalningsvillkorför vissa slafliga bostadslån m. m. (avsniu 3 och 7), delsatt godkänna vad jag har förordat i fråga om 1. övertagande av bostadslån somfinansierats över statsbudgeten m. m. (avsnitt 4.1), 2. räntetak som gmnd för attberäkna den ränta som berättigar till räntebidrag (avsniu 4.3), 3. den garanterade räntan förvissa bostadslån för ombyggnad (avsniu 4.3), 4. den tid under vilkenräntebidrag lämnas (avsnitt 4.4), delsbemyndiga fullmäktige i riksgäldskontorei att utfärda en garantiförbindelse på1 500 milj. kr. au utgöra i stället för den nuvarandeförbindelsen på 1 000 milj. kr. (avsniu 4.2). Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå atl anta de förslag som föredraganden har lagtfram. BilagaUtdrag ur protokoll vid sanmianträde , justitierådet , regeringsrådetÅke . Enligtprotokofl vid regeringssammanträde har regeringen påhemställan av statsrådet beslutat inhämta lagrådels yttrande överförslag till lag om ändrade betalningsvillkor för vissa bostadslån m. m. Förslagethar inför lagrådet föredragils av hovrättsassessorn . Förslagetföranleder följande yttrande av lagrådet: I remissprotokolleluttalas, att sådant rättsförhållande som på förevarande område uppkommer mellanstaten och låntagaren på grund av låneförbindelse är av civilrätlslig art. Gmndlagsmässiglär alltså att särskilt uppmärksamma stadgandet i 8 kap. 2 § RF, enligt vilket civilrätlslignormgivning måste ske i lagform; all vissa element i låneförhållandel må i sakvara av sådan art som åsyftas i samma kapitels 3 § eller 13 § första stycket 2torde i och för sig inte inverka på lagformskravet. Nuföreslås att i lagform skall införas en ny reglering, som innebär au i vissaavseenden de gällande civilräilsliga avtalsbestämmelserna mellan staten och låntagamasätts ur spel och ersätts med i den föreslagna lagen angivna villkor. Frågauppkommer då i vad mån genom lag kan ske sådana förändrande ingrepp i redanetablerade avtalsförhållanden. På8 kap. 2 §:s lagsiifiningsområde brukar enligt konstitutionell praxis iakttassåsom grundprincip att ny lagstifming inte skall mbba bestående avtals innehåll,lät vara atl särskilda skäl i en del fall anses kunna föranleda avsteg frångrundprincipen (jfr t. ex. KU 1974:60 och prop. 1974/76:209 s. 74 f). Föratt något belysa vilka förhållanden som kan föranleda avsteg kan anförasföljande. På vissa avtalsområden har ansetts föreligga ett samhällsintresse atlav sociala eller närliggande skäl stärka den ena avtalssidans ställning;exempel härpå är det hyresrättsliga området (jfr prop.