prop · GC0380 · 1988-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1988/89:80 om verksamhet och anslag för det militära försvaret m. m. under /90 1988/89:80 Regeringenföreslår att anta de förslag som tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . lpropositionen lämnas ett budgetförslag för verksamheten inom det militäraförsvaret m.m. samt för anslaget K7. /90.1 budgetproposition, bil. 6, beräknades anslagenfördel militära försvaret m. m. preliminärt till 27 941 milj. kr. och föranslaget K 7. lill 128,2 milj. kr. föreslås 30 871 milj. kr. resp. 133 milj.kr. 1 1988/89. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde . ordförande och statsråden , , , , , , , G. , , ,, , , , Proposition om verksamhet och anslag för det militäraförsvaret m. m. under /90 1 Bakgrund och budgetförslagets utformning i stort l1989 års budgetproposition (prop. 1988/89: 100, bil. 6) lämnades förslag tillverksamhet och anslag för /90 för främst den civila delen avförsvarsdepartementets område (littera G, H, I och J). Härutöver lämnadesbudgetförslag för försvarsdepartementet (anslag littera A) och övrig verksamhet(anslag littera K utom anslaget K 7. Skälenför att verksamhet och anslag för del militära försvaret m.m. (anslag litt. B,C, D, E och F samt anslaget K 7.) bröts ul ur budgetpropositionen för att nuredovisas samlat i denna proposition har anmälts för i bilagan 6 lillbudgetpropositionen. Jag sammanfattar här dessa skäl. försvarsbeslut konstaterades att överbefälhavarens underlag i fleraavseenden inte var tillräckligt för att kunna ligga lill grund för en långsiktiginriktning. Regeringen gav därför överbefälhavaren i uppdrag altkomplettera underiaget, bl.a. i fråga om utvecklingen av arméns krigs- och fredsorganisalion,förbandsomsättning och utbildningssystem. Vidare skulle förändringar i det s.k. produklionsledningssyslemet redovisas. Härutöver gav regeringen i mars 1988ett uppdrag åt generaldirektören alt utreda totalförsvaretsgeografiska indelning på högre regional nivå. Detta kompletterande underlag harlämnats till regeringen . Regeringensanalys av överbefälhavarens underlag /budget visar attförutsättningarna för all genomföra försvarsbeslut har förändrats.Enligt min mening bör därför nästa fleråriga lotal-försvarsbeslut tidigareläggaslillår 1991. Det är vidare angeläget alt förslag i vissa frågor kan lämnas lillriksdagen . Med hänsyn till frågornas vikt är delangeläget att del parlamentariska inflytandet tidigt säkerställs. Jag hardärför den 12december 1988 med regeringens bemyndigande tillkallat en parlamentarisktsammansatt kommitté, försvarskommitté(Fö 1988:04) med uppgift att förbereda della Prop. 1988/89:80 nya tolalförsvarsbeslut(Dir. 67). Nämndaförhållanden har lett till att ett komplett budgetförslag inte kunnat läggasfram i budgetpropositionen. Härföreliggande budgetförslag för verksamhet och anslag inom det militäraförsvaret m. m. inleds med vissa för totalförsvaret övergripande frågor sominte har behandlats i budgetpropositionen, nämligen försvarspolitikensinriktning, vissa frågor som rör rollfördelningen mellan statsmakterna ochmyndigheterna i styrningen av verksamheten, totalförsvarets geografiskaindelning på högre regional nivå samt den organisatoriska ställningen för totalförsvaretsskyddsskola. Jag återger därefter överbefälhavarens redovisning av tillståndetinom försvarsmakten just nu och om möjligheterna all nå målen i 1987 årsförsvarsbeslut. Jag redovisar sedan hur arbetet har lagts upp för all förberedadel av mig förordade tolal-försvarsbeslulet . Härpå följer mina förslag tillinriktning av verksamheten inom försvarsmakten under /90. Jagbehandlar därvid inledningsvis utvecklingen av ledningen inom försvarsmaktenoch inriktningen inom de olika huvudprogrammen. JAS-projektel och skyddet motfrämmande undervattensverksamhet redovisas särskilt, liksom vissa frågor omanställd personal, värnpliktigas utbildningstid och förmåner saml frågor somrör forskning och försvarsindustri. Minaförslag präglas av en strävan att inom viktiga områden hålla handlingsfrihetför del militära försvarels fortsatta utveckling lill nästa försvarsbeslut.Detta är inte till alla delar möjligt med givna resurser. Jag förordar därföratt den militära utgiftsramen under /90 tillförs ytterligare580milj. varav 200 milj. kr. för repetitionsövningar och 380 milj. kr. förutvecklingsuppdrag vid svensk försvarsindustri. För /91 förutserjag att detta tillskott behöver öka med 45 milj. kr. lill totalt 625 milj. kr Enviktig fråga för utbildningssystemet är överbefälhavarens förslag om försök medfem månaders grundutbildning för vissa kategorier värnpliktiga. Denna frågabör avgöras . Vissafrågor bör behandlas av försvarskommitlé. Hit hör bl.a. denlångsikliga utvecklingen av krigs- och fredsorganisalionen, främst inom armén. 1989års budgetproposition (prop. 1988/89:100 bil. 6) innehåller en preliminärsammanställning över förändringar inom försvarsdepartementets verksamhetsområdei förhållande lill statsbudgeten för /89. Den slutligasammanställningen framgår av följande tabell (milj. Anvisat 1988/89 Förslag 1989/90 F. Gemensammamyndigheter m. m. - Anslagen F l. - Anslaget F 21.Reserv för det - Anslaget F 22. stegringar för det militära försvaret Summa B-F (totalförsvarets militära del) G. Civillednmg och samordning H. Befolkningsskydd och räddningstjänst I, Psykologiskt försvar Försörjning med industrivaror (utomlivsmedelsförsörjning och energiförsörjning) + 2 930,5 + 20,3 + 58,8 + 0,8 Summa G-J (totalförsvarets civila K, Övriga ändamål Summa för fjärde huvudtiteln 2 Försvarspolitikens inriktning Prop. Minasäkerhetspolitiska överväganden med anledning av den internationellautvecklingen har jag redovisat i årets budgetproposition(prop. 1988/89:100 bil.6 s. 6-9). Trots alla osäkerheter bedöms situationen ivärlden som ljusare än . Vi måste emellertid räknamed att utvecklingen även kommer all präglas av växlingar mellanperioder av spänning resp. samarbetsförsök mellan stormaktsblocken. Sådana vä.\lingarbör inte läggas till grund för vår egen säkerhetspolitiska planering. Den måstepräglas av konsekvens och stabilitet. Destyrkor som skull; kunna användas mot oss i händelse av krig i påverkasinte i någon nämnvärd mening av den utveckling vi kunnat bevittna. Minslutsats som jag redovisat i budgetpropositionen är därför alt vi även iframtiden måste ha ett starkt och balanserat försvar som stöd för vårneutralitetspolitik. Sverigestotalförsvar skall i första hand vara fredsbevarande genom all ha sådan styrka,sammansättning, ledning och beredskap all en angripares förluster och andrauppoffringar i samband med ell försök att utnyttja vårt land inte ler sigrimliga i förhållande lill fördelarna. Ett så utformat totalförsvar utgör ettväsentligt bidrag till lugn, stabilitet och en begränsad ; slormaklsnärvaro idet nordiska området. Det är därtill en förutsättning för att svenskneutralitet skall bli respekterad i händelse av krig i vårt närområde. Ellmilitärt angrepp mot skall kunna mötas varifrån det än kommer. Vårastridskrafter skall i det längsta kunna förhindra att angriparen får fast foti vårt land. Om angriparen lyckas tränga in på vårt territorium skall ell eff"eklivtoch uthålligt motstånd kunna genomföras i organiserade former i varje del avlandet. Befolkning och egendom skall skyddas och den livsnödvändigaförsörjningen tryggas. Samhällets väsentligaste funktioner skall säkerställas. Totalförsvaretskall även inriktas på att möta konsekvenser av andra säkerhetspolitiska kriserän krig. Sådana kriser kan bli utdragna och kan kännetecknas bl. a. avekonomisk och handelspolitisk konfrontation. Del är väsentligt för vårsäkerhetspolitiska trovärdighet och för vårt totalförsvars styrka i krig allvi då kan möta handelsrestriktioner och försök till påtryckningar. Totalförsvaretskall vara så uppbyggt och organiserat att del är hela folkets angelägenhet. Del är av största betydelse all varje medborgare allt efler sin förmåga bereds tillfälle att bidra till landets försvar. Detta tillgo doses bäst genom att vårt totalförsvar även i fortsättningen bygger på den allmänna värnplikten, civilförsvarspliklen och andra former av tjänstgö ringsskyldighet. Den frivilliga försvarsverksamheten tillför totalförsvarets militära och civila delar viktig kapacitet och är ett uttryck för det svenska folkets försvarsvilja. Den ger möjligheter för stora grupper all frivilligt ansluta sig lill och utbilda sig för totalförsvaret. Totalförsvarets organisa tion och verksamhet i fred skall bereda landets medborgare möjlighet all på ett effektivt sätt förbereda sig för alt medverka i landets försvar. Totalförsvaret skallutformas och personalen utbildas även med ul- Prop. 1988/89:80 gångspunkt i vårsamhällsutveckling och i våra egna försvarsbetingelser i övrigt. Av särskildbetydelse är därvid vår defensiva inriktning, vår geografi, vårt klimat ochvårt syslem med plikttjänstgöring. Egen forskning och försvarsindustri ger ossmöjlighet att förse försvaret med utrustning som är anpassad till dessabetingelser. Därigenom kan vi också minska verkan mot oss av de vapen och motmedelsom stormakterna utvecklar för att använda mot varandra. Del är av dessa skäländamålsenligt att ge totalförsvaret en svensk profil. Jagredovisade totalförsvarsproposition (prop. 1986/87:95, s. 30 31)mitt förslag lill beskrivning av det svenska totalförsvarets mål. Del var ihuvudsak en fråga om modernisering och utvidgning av vad som tidigare lagts fast.Riksdagen (FöU II, rskr. 310) beslutade i enlighet med regeringensförslag. Det har enligt min mening inte inträffat något som gör all jag nu villförorda någon ändring. Isamma proposition redovisade jag utförligt min syn på de operativa grunderna förtotalförsvaret. beslutade i enlighet med det framlagda förslaget.Den tillsatta försvarskommittén har i uppdrag att granska dessa grundermot bakgrund av sina övergripande säkerhets- och försvarspolitiskaöverväganden. I avvaktan på försvarskommitténs granskning ser jag ingenanledning att nu föreslå förändringar i de operativa grunderna förtotalförsvaret. Föratt vi skall kunna fullfölja vår säkerhetspolitiska linje i situationer medreducerad eller avbruten import är det av stor betydelse att vi inom landet hartillgång till förnödenheter och den produktionskapacitet som behövs för atttotalförsvarets uthållighet skall säkerställas. Enhetliga antaganden omkrisers och krigs varaktighet och karaktär måste enligt min mening tillämpasinom hela samhället i strävandena all skapa en tillfredsställande balans iuthållighetshänseende. De överväganden i dessa frågor som jag redovisade i 1988års budgetproposition (prop. 1987/88:100 bil.6 s. 14 16) finner jag alltjämtvara tillämpliga. Jaghemställer all regeringen bereder tillfälle allta del av vad jag har anfört om försvarspolitikens inriktning. 3 Vissa för totalförsvaret gemensamma frågor Pop. 3.1 Rollfördelningen mellan statsmakterna och myndigheternai styrningen av verksamheten lden s. k. verksledningsproposilionen (prop. 1986/87:99 om ledningen av denstatliga förvaltningen, KU 29, rskr 226) behandlades bl. a. regeringens styrningav den statliga verksamheten. Styrningen föreslogs ändra karaktär i vissadelar. Rollfördelningen enligt regeringsformen mellan och regeringensamt myndigheterna måste klargöras och renodlas. Regeringens krav påmyndigheterna borde preciseras bättre. Dessa borde ges större frihet vidverksamhetens utövande. Förutsättningar måste skapas för myndigheterna attutveckla hela sin professionella förmåga att uppnå de verksamhetsmål somstatsmakterna fastställt. I1988 års kompletleringsproposition (prop. 1987/88:150 bil. 1) tog chefen förfinansdepartementet upp förändringarna i budgetprocessen och styrningen avverksamheten med hänvisning till grundtankarna i verksledningsproposilionen. Ianslutning härtill anfördes bl. a. att förändringar har gjorts tidigare menlyckats endast lill viss del. Förändringar kan genomföras bara om de som ärdirekt verksamma inom området aktivt deltar. Den statliga verksamheten ärkomplex och inrymmer verksamheter av vitt skild storlek och karaktär. Deåtgärder och modeller som föreslås måste utgå från dessa grundförutsättningar.Förändringsarbetet bör bedrivas med verklighetsförankring och ett stort mått avpragmatism. En betoning på uppföljning och utvärdering i arbetet kommer attställa krav på ett förändrat arbetssätt även i . Inomförsvarsdepartementets verksamhetsområde pågår ett arbete med alt effektiviseraoch utveckla planerings- och budgetprocessen. De gmndläggande principerna hartidigare redovisats (piop. 1986/87:95, FöU 11, rskr. 310 och prop. 1987/88:100,FöU 11, rskr. Principerna överensstämmer med den utveckling som pågårinom statsförvaltningen i övrigt och som redan tagit ställning tifl (prop.1987/88:150, FiU 30, rskr. Somjag redovisade till (prop. 1987/88:100, FöU 11, rskr. 346)pågår inom ell utvecklingsarbete med avsikt all förbättraregeringens möjligheter att följa upp och kontrollera verksamheten inomförsvarsdepartementets område. En utredningsgmpp har lämnat ett förslag tillmodell för uppföljning och kontroll (Ds 1988:76) som i stort innebär följande. Regeringensuppföljning föreslås väsentligen riktas mot två områden tillståndeti försvarsmakten, främst krigsorganisationens duglighet, beredskap ochuthållighet samt andra funktioner av betydelse för försvarseffekten och utvecklingenav produktivitet och ekonomi. Tidpunkternadå myndigheterna skall lämna information från sin uppföljning och utvärderingföreslås mera direkt än knytas till regeringens behov avbeslutsunderlag. infördet årliga arbetet med budgetpropositionen och sedermera regleringsbreven införåriiga anvisningar för programplaner och anslagsframställningar i Prop.1988/89: införberedningen av nytt försvarsbeslut införregeringens sammanfattande redovisning till efter en genomfördförsvarsbeslutsperiod. Berördamyndigheter är positiva till den föreslagna modellen för regeringensuppföljning och kontroll. Enligt min uppfattning är den väl lämpad att gestatsmakterna den information som erfordras för alt bedöma effektivitet ochproduktivitet. Modelien ansluter väl lill den rollfördelning mellanstatsmakterna och myndigheterna som är en huvudlinje i förnyelsen av denoffentliga verksamheten. Förslagenavser verksamheten inom det militära försvaret. Ett fortsatt utvecklingsarbetekrävs enligt min mening även vad beträffar den civila delen av totalförsvaret.Vidare föreligger ett behov av att precisera den information som behövs för attfölja upp verksamheten och för att mäta utvecklingen av myndigheternasproduktivitet samt hur denna skall redovisas. Iförsvarsbeslutspropositionen (prop. 1986/87:95) bedömde jag att de aktuellaförändringarna skulle vara genomförda och i tillämpning fr.o.m. budgetåret1991/92. Denna bedömning gäller fortfarande. 3.2 Totalförsvarets geografiska indelning på högreregional nivå Föratt få en samlad översyn av totalförsvarels ledning under kris och krig samtför att finna formema för en effektivare och bättre samordnad ledning avtotalförsvaret lämnade regeringen vissa uppdrag till överbefälhavarenoch överstyrelsen för civil beredskap. Överbefälhavarenoch överstyrelsen för civil beredskap har kommit in medrapporter efter genomförda inledande studier med anledning av uppdraget. Överbefälhavarenhar med utgångspunkt i operativa, personella och ekonomiska förhållanden anmältalt en säker och uthållig ledning av militära operationer kan genomföras medfyra regionala ledningsorganisationer (militärbefälhavare med staber) och enoperativt rörlig ledningsresurs (miloförstärkningsstab). Överstyrelsenför civil beredskap har redovisat att det från civila utgångspunkter intefinns anledning all ändra den territoriella indelningen men att ett alternativmed fem civilområden kan ha vissa fördelar i förhållande till den nuvarandeordningen. En indelning av landet i fyra civilområden medför enligtöverstyrelsen för civil beredskap svårigheter från civila utgångspunkter. Såvälöverbefälhavaren som överstyrelsen för civil beredskap har kon staterat att civilområden och militärområden bör sammanfalla för att samverkan mellan det civila och det militära försvaret skall säkerställas. De har konstaterat all de inte kunde lämna ett gemensamt förslag om den högre regionala ledningen inom totalförsva ret. Med anledning avöverbefälhavarens och överstyrelsens för civil beredskap redovisningar uppdrogregeringen ål generaldirektören att utreda ochlämna förslag om totalförsvarets geografiska indelning på högre regional nivå. Utredaren har i november1988 lämnat sitt förslag. Han har prövat två huvudalternativ, nämligen ellalternativ med fyra (alternativ 4 SV) och ett alternativ med fem militär- ochcivilområden (alternativ 5(R)). För att säkerställa flexibilitet ochuthållighet i ledningssystemet bör enligt utredaren en operativt rörligledningsresurs (R), som skall kunna förslärka eller ersätta enmilitärområdesledning i kraftsamlingsriktning, avdelas i de övervägdaalternativen. Alternativ 4 SV innebär allÖstra militärområdet och Bergslagens militärområde slås samman till Mellerstamilitärområdet, att Södra militärområdet slås samman med Västra militärområdettill Sydvästra militärområdet och all motsvarande sammanslagningar görs avcivilområdena med motsvarande benämningar. Alternativ 5(R) innebäratt reformen begränsas till en sammanslagning av Östra militärområdet medBergslagens militärområde, benämnt Mellersta militärområdet och av motsvarandecivilområden, varvid mililärbe-fälhavaren i Västra militärområdet ges i uppgiftatt organisera den operativa rörliga ledningsresursen (R). Detvå huvudalternativen framgår av följande kartor. Alt5(R) En operativt rörligledningsresurs (R) ingår i milostab V Utredarenkonstaterar att en värdering av de två huvudalternativen Prop. 1988/89:80bl. a. leder lill all med hänsyn lill ledningav militära operationer, alternativet 4 SV är fördelaktigast men att ävenalternativet 5(R) medger säker och uthållig ledning av landels försvar detcivila samhällets stöd åt försvarsmakten och de civila samordningskraven,alternativet 5(R) är klart fördelaktigast. Jagdelar utredarens uppfattning all utvecklingen går mot ett ökat beroende mellandet militära försvaret och den civila delen av totalförsvaret samt att kravetpå samordning och samverkan är stort och ökande. kräver bl.a. allmilitärområdena sammanfaller med civilområdena. Jagvill vidare, i likhet med utredaren, framhålla att alternativet 4 SV innebär såstora osäkerheter i fråga om ledningen av den civila delen av totalförsvaretoch därmed i fråga om samverkan militärt civilt att det inte bör väljas. Jagkonstaterar att från militära utgångspunkter är alternativ 5(R) acceptabeltoch anser att den framtida territoriella indelningen i militär- ochcivilområden bör grundas på della alternativ. Enligtmin mening bor den föreslagna indelningen i civil- och militärområden överslagsmässigtkunna leda till en besparing på ca 20 milj. kr. jämfört med kostnadernaför nuvarande organisation. Huvuddelen (ca 18 milj. av besparingarna börkunna uppnås inom den militära organisationen (militärområdesstaber och militärområdesförvallningar).Jag konstaterar all enligt utredarens överslagsmässiga beräkningar bör den nyaterritoriella indelningen kunna leda till en personell reducering med ca (i huvudsak kvalificerad militär personal). De uppnådda besparingarna börutnyttjas for tekniska och personella satsningar i det militära ledningssystemet. Jagräknar med all den nya indelningen i civil- och militärområdengenomförs den Ijuli 1991. 3.3 Totalförsvarets skyddsskolas organisatoriska ställning Efterbeslut av (prop. 1987/88: 100 bil. 6 och prop. 1987/88: 112, FöU 9, rskr.241) inrättades den Ijuli 1988 en för totalförsvaret gemensam skyddsskola somhar fått namnet totalförsvarels skyddsskola. Skolan gavs ställning sommyndighet inom huvudprogrammet Arméförband. Verksamheten bedrivs lill enbörjan i , men skolan skall enligt riksdagsbeslutet omlokaliseras lillUmeå kommun. Vid behandlingen av motion1987/88:Fö 7 instämde försvarsutskottet i motionärernas principiella betänkligheter mot all låta en utbildningsan stalt, vid vilken ell antal vapenfria tjänstepliktiga skall få sin utbildning, vara knuten till försvarsmakten. Ett sådant arrangemang skulle enligt utskottet kunna ses som ett avsteg från principen att ingen vapenfri skall kunna åläggas alt tjänstgöra vid försvarsmakten utan eget medgivande, något som skulle kunna skapa onödiga irritationsmoment och därmed hinder för en angelägen förbättring av utbildningskvaliteten inom ABC- skyddsområdel. Utskottet har utgått från att regeringen i anslutning till 10 förestående omlokaliseringkunde finna det motiverat att la upp denna Prop. 1988/89:80 principielltviktiga fråga lill förnyad prövning. Medanledning av försvarsutskottets uttalande uppdrog regeringen ål totalförsvaretschefsnämnd all överväga i vad mån vapenfria tjänsleplikli-ga borde kunnakommenderas till tjänstgöring vid totalförsvarels skyddsskola och om dettavar fallet om skolans organisatoriska ställning borde förändras med anledninghärav. har redovisat uppdraget i skrivelse den 21 september 1988.Chefsnämnden har inhämtat underlag från NVU)och vapenfria arbetsgruppen samt från myndigheter som utbildar och krigsplacerarvapenfria ijänslepliktiga. har funnit all det inte föreligger några formella hinder mot attutbilda vapenfria tjänstepliktiga vid etablissemang som tillhör försvarsmaktenunder förutsättning att vapen och ammunition inte används vid utbildningen ochatt samövning med andra, vapenutms-tade, elever inte förekommer. Härtill kommerenligt chefsnämnden all förläggning och bespisning skall kunna ske på ett sättsom är godtagbart för berörda parter. Huvudmannaskapet utgör i sig inte någotformellt hinder. All som elev delta i utbildning som anordnas vid en skola inomförsvarsmakten är enligt chefsnämndens åsikt inte alt betrakta som"tjänstgöring inom försvarsmakten" i vapenfrilagens mening. Dennaåsikt delas av vapenfria arbetsgruppen och NVU. anser mot denna bakgrund att vapenfria Ijänslepliktiga kan utbildasvid totalförsvarets skyddsskola, att de formella och administrativa krav sommåste uppfyllas inte är beroende av huvudmannaskapet och all del därför inteheller finns något behov av att ändra skyddsskolans organisatoriska ställning. är del högst ett femtiotal vapenfria Ijänslepliktiga somkan komma i fråga för utbildning vid totalförsvarets skyddsskola. Utbildningenär avsedd för de stabsassislenter inom civilförsvaret, som planeras bli krigsplaceradei fältslaber, undsättningsplutoner och sjukvårdsenheter. Utbildningen ärönskvärd men inte absolut oundgänglig. Deformella kraven på vapenfri utbildning är redan beaktade vid utformningen avkurserna. Med tanke på det ringa antalet vapenfria Ijänslepliktiga som berörsav utbildningen, bör det enligt chefsnämndens mening vara fullt möjligt altfinna godtagbara lösningar på förläggnings- och bespisningsfrågorna. Jagdelar totalförsvarets chefsnämnds åsikter i frågan och förordar inte någonändring av totalförsvarets skyddsskolas organisatoriska ställning. delsföreslår alt godkänna de riktlinjer för ny indelning i civil- ochmilitärområden som jag har förordat, delsbereder tillfälle att ta del av vad jag i övrigt har anfört om vissaför totalförsvaret gemensamma frågor. 4.1 Utgångspunkter för planeringen Iförsvarsbeslutet (prop. 1986/87:95, FöU 11 rskr. 310) fastställdes denlångsikliga inriktningen av säkerhets- och försvarspolitiken och totalförsvaretsutveckling efler /87. Inriktningenkompletterades av 1988 (prop. 1987/88:100 FöU 11, rskr. Dellabeslut innebar bl.a. att repelilionsutbildningen reducerades främst inom arménoch marinen,, att viss materielanskaffning senarelades samt all begränsningarav krigsorganisationen kan bli aktuella . Riksdagenhar därefter (prop. 1987/88:150 bil. 8, FöU 13, rskr. 386) beslutat alltillföra försvaret 700milj. utöver tidigare tilldelade medel förförstärkning av skyddet mot främmande undervattensverksamhet. Jaganmälde i prop. 1986/87:95 att tillräckligt underlag saknades rörande bl. a.utvecklingen av arméns utbildning och fredsorganisation.