prop · GC03140 · 1988-12-31 00:00:00 — Kvalitetskontrollenför de aktuella produkterna är ingen hygienkontroll utan får ses som en kontroll som kan ha en ekonomisk betydelse för konsumenten. Eftersom exempelvis mnmärkesanslutna packerier genom lyser och sorterar aggen behöver konsumenten, i mindre utsträckning än vad som kan vara fallet med okontrollerade ägg, riskera att själv behöva sortera bort ägg efter inköpet. Det kan t. ex. röra sig om ägg med dåliga skal eller innehållande blod, men som inte innebär någon hälsorisk. Ett par remissinstanserhar uttryckt farhågor för en framtida hygienisk försämring av äggen som eneffekt av att burhönssystemet skall avvecklas, till följd av den nyadjurskyddslagen. Det kan i detta sammanhang påpekas att uppskattningsvis avde ägg som säljs till konsument inte har passerat något mnmärkespackeri.Dessa torde i större utsträckning än övriga ägg vara producerade igolvhönsbesättningar. Djurskyddslagen innebär således inte att heU nyaproduktionsförhållanden införs. Sådana produktionsförhållanden är vanliga äveni dag. Några problem till följd av detta har inte påtalats frånkontrollmyndigheterna. Jag vill också påpeka att runmärkeskontrollen inteinnehåller någon hygienisk kontroll som innebär att äggen är bakteriologisktkontrollerade. Det ligger inom ramen för den allmänna livsmedelskontrollen somlivsmedelsverket bedriver att vidta åtgärder så all en negativ utveckling avkvaliteten förhindras. Mittförslag: Ansvaret för att meddela föreskrifter om kvalitetskrav och märkningflyttas från lantbmksstyrelsen till fr. o.m. upphävsmarknadsskyddet för viss matpotatis genom att kungörelsen (1959:187) angåendekvalitetsbenämning på matpotatis upphävs. Utredningarnas förslag:Livsmedelskontrollutredningen föreslår i betänkandet (SOU 1986:25) Kontroll avlivsmedel att kvalitetskontrollen av matpolatis skall inordnas i den allmännaoffentliga livsmedelskontrollen. föreslås meddela föreskrifterom kvalitetskrav och märkning. skall ha ansvaretför kontrollen. Föreskrifterna skall bl. a. innebära att all färdigförpäckadpotatis skall uppfylla en viss bestämd kvalitetsnivå och att endast denfärdigförpackade potatisen, liksom den som säljs i automat, skallkvalitetsmärkas. Förslaget innebär också all Svensk matpotatiskontroll (SMAK)inordnas under jordbmksnämndens tillsyn. Med sin särskilda kompetens föreslåsSMAK biträda kommunerna vid kontrollen av potatis på samma sätt som ettgodkänt laboratorium i den allmänna livsmedelskontrollen. Branschen bör gesmöjlighet atl inom ramen för en fortsatt SMAK-kontroll marknadsföra potatis ien högre kvalitetsklass än den som livsmedelsverket kommer all föreskriva. föreslåri sin utredning om bättre matpolatiskvalitel bl. a. all ansvaret för ochkontrollen av matpotatiskvalitelen förs över från lantbmksstyrelsen tilljordbmksnämnden. I utredningen föreslås också ett antal förändringar av vad somskall krävas inom en obligatorisk kvalitetsmärkning. Utredningen föreslår attkvalitetskontrollen tills vidare skall finansieras av införselavgiftsmedelutanför fördelningsplanen. Remissinstanserna:Meningarna är delade om livsmeddskontrollulred-ningens förslag i fråga omorganisationen och utformningen av potatis- 3 1988/89. 1 saml Nr 140 NO framhålleratt SMAK-konlrollen är eU område där förde- Prop. 1988/89; 140 lama med enavreglering är avsevärda, särskilt med avseende på prisbildningen. Enligt bl.a. livsmedelsverket och KF bör kraven på kvalitetsdeklaration vara oberoendeav försäljningsform. Iremissvaren över jordbruksnämndens utredning är meningarna delade när detgäller vilken myndighet, jordbmksnämnden eller livsmedelsverket, som skallansvara för kvalitetsarbetet på polatisområdet och ha tillsynen över SMAK:sverksamhet. Delade meningar råder också i fråga om de förslag tilldelaljföreskrifter om bl.a. märkning och klassificering av mat-potatis somjordbruksnämnden presenterar. Många remissinstanser är positiva till förslageni utredningen medan i alla delar avstyrker utredningensförslag. Verket anser att man för att förbättra kvaliteten på matpotatis börpröva möjligheten att slopa den offentliga klassificeringen och kontrollen. Skälenför mitt förslag: Potatis är ett av våra mest konsumerade livsmedel och ettlivsmedel som vi, inte minst från hälsosynpunkt, bör öka vår konsumtion av.Samtidigt är potatisen ett av de livsmedel som konsumenterna oftast kritiserarpå grund av bristande kvalitet. En viktig förutsättning för att konsumtiorenav potatis skall öka är all potatisen håller en sådan kvalitet attkonsumenterna uppfattar den som ett viktigt och värdefullt livsmedel. Det ärenligt min mening oacceptabelt att detta viktiga baslivsmedel inte håller denkvalitet som konsumenterna kräver. Ett fortsalt arbete för all förbättrapotatiskvaliteten är därför nödvändigt. För potatis som för andra livsmedelmåste det främst vara en fråga för branschen atl tillgodose konsumentönskemålom efterfrågade kvaliteter. Underen relativt har staten engagerat sig i arbetet med att förbättramatpotatiskvaliteten. Detta har enligt min mening varit nödvändigt underuppbyggnaden av kontrollen. SMAK bildades genom en sammanslutningmellan potatisodlarnas organisationer och representanter för handeln undermedverkan av lantbruksstyrelsen. Genom ett beslut av riksdag infördeselt marknadsskydd för potatis av särskilt bra kvalitet (prop. 1959:35, JoU 12,rskr. beslutade art en obligatorisk kvalitetsmärkningunder offentlig kontroll skulle införas för den i landet saluförda matpotatisen(prop. 1973:96, JoU 25, rskr. Lantbruksstyrelsenär ansvarig för kontrollen av kvaliteten hos matpotatis. SMAK biträderlantbmksstyrelsen vid tillsynen över efterlevnaden av gällande föreskrifter omobligatorisk kvalitetsmärkning av saluförd matpotatis. SMAK består av enstyrelse och elt sekretariat till vilket ett antal besiktningsmän är knutna.För SMAK finns ett av regeringen fastställt reglemente. SMAKhar till uppgift alt genom bl.a. kontroll och rådgivning verka för en bättre matpotatiskvalitet. Till huvuduppgifterna hör att kon trollera att de SMAK-anslutna packerierna följer märkningsbeslämmdser- na och att den potatis de packar håller den angivna kvaliteten, s. k. SMAK skall också biträda lantbruksstyrelsen vid tillsynen av den obligatoriska kvalitetsmärkningen av matpolatis. Dessutom analyserar och kvalitetsbeslämmer SMAK potatis på uppdrag av bl.a. odlare och uppköpare. SMAK bedriver också viss informationsverksamhet riktad 34 motkonsumenter, skolungdom, slorkök, handel saml mot odlare och Prop. 1988/89:140 förpackare. Kvalitetenpå matpotatis har allmänt sett förbättrats under de år kontrollen funnits. Detarbete som utförts av SMAK genom kontroll och upplysningsverksamhet har i slorutsträckning bidragit till denna förbättring. Kvalitetsförbättringen harkommit såväl de enskilda konsumenterna som odlarna, handeln, storhushållen ochindustrin till godo. förekommer ändå en betydande kritik motkvaliteten på potatisen i butikema. Det är emellertid svårt alt dra någrabestämda slutsatser om den nuvarande kvalitetsmärkningens ochkvalitetskontrollens värde. Frånfolkhälsosynpunkt är det mycket angelägel alt öka konsumtionen av potatis. Detförutsätter att konsumenten har tillgång till potatis av god kvalitet såväl ibutiker som i storhushåll. Min sammanfattande bedömning är därför att detfortfarande finns skäl som talar för att särskilda kvalitetskrav bör ställaspå matpotalisen. En obligatorisk kvalitetsmärkning bör därför behållas.Matpotatisen bör alltså även fortsällningsvis kontrolleras frånkvalitetssynpunkt. Det bör dock understrykas att den viktigaste förutsättningenför atl erhålla livsmedel av hög kvalitet inte i första hand är ettkontrollsystem, utan en växelverkan mellan producenter, partihandel, detaljhandeloch konsumenter. Märkningens och kontrollsystemets uppgift blir att vara ettobjektivt stöd som slutligen skall trygga konsumenternas intressen. Kontrollenbör enligt min mening samordnas med övrig livsmedelskontroll, vilket bör ökafömtsättningarna för en förbättring av kvaliteten, som regleringenförenklas. har det centrala tillsynsansvaret för livsmedel inom denoffentliga livsmedelskontrollen och kan med stöd av livsmedelslagstiflningenutfärda livsmeddsslandarder för olika livsmedel. är det emellertidlantbmksstyrelsen som har tillsynen över kvaliteten på matpolatis och som medstöd av livsmedelslagstiftningen meddelar föreskrifter om kvaliteten och omkvalitetsmärkning av matpolatis. Enligt min mening bör det övergripandeansvaret för all livsmedelskontroll samlas hos livsmedelsverket. Det bör ocksåvara livsmedelsverkets uppgift alt utfärda föreskrifterom kvalitet, märkning,tillsyn m. m. för alla livsmedel. Därför är det enligt min mening naturligt attansvaret för matpotatiskvaliteten förs över från lantbmksstyrelsen tilllivsmedelsverket. bör inom ramen för den allmännaoffentliga livsmedelskontrollen ha ansvaret för kontrollen av attlivsmedelsverkets kvalitets- och märkningsbestämmelser följs och svara föreventuella ingripanden. Denna kontroll bör i princip avgiftsfinansieras ienlighet med del förslag regeringen lade fram i propositionen omlivsmedelskontroll (prop. 1988/89:68). Enligt min uppfattning finns detemellertid anledning att även göra ett undantag för densärskilda kvalitetskontrollen av matpotatis. Jag föreslår därför att dennakontroll även under /90 finansieras med införselavgiftsmedelutanför fördelningsplanen. Även SMAK:s upplysningsverksamhet bör finansierasmed sådana införselavgiftsmedel också under /90. Jag hartidigare redogjort för detta (avsnitt 2.4). Ifortsättningen bör det således ankomma på livsmedelsverket att fast- 35 ställa de obligatoriskakrav på kvalitet och märkning som bör gälla för Prop. 1988/89; 140matpotatisen. bör vidare få till uppgift att ta ställning tillomfattningen av såväl kontrollen som den obligatoriska kvalitetsmärkningen.Jordbmksnämndens utredning om åtgärder för alt förbättra matpotatiskvalitetenbör överiämnas till livsmedelsverket för att beaktas i dessa bedömningar. Detår 1959 införda marknadsskyddet för SMAK-märkt matpotatis innebär att endastmatpolatis som märkts med beteckningen SMAK Extra eller SMAK fårsaluhållas under föregivande att matpotalisen är av särskilt hög kvalitet.Enligt min uppfattning bör inte ett visst livsmedels kvalitet knytas till ettav samhället särskilt sanktionerat vammärke, om det inte finns alldelessärskilda skäl för en sådan ordning. Attsamtidigt med regler om obligatorisk kvalitetsmärkning förbehålla vissaförpackare rätten att tala om alt de säljer den kvalitetsmässigt bästapotatisen kan skapa problem vad gäller märkningens trovärdighet. Förpackareutanför måste använda en lägre kvalitetsklass-benämning förpotatis som egentligen skulle kunna klassas som eller Extra vara.Mot bakgmnd av detta föreslår jag att marknadsskyddet för viss matpotatisavvecklas. Kungörelsen (1959:187) angående kvalitetsbenämning på matpotatisbör följaktligen upphävas. Somjag tidigare nämnt finner jag inte någon anledning att särbehandla matpotatis iförhållande till andra livsmedel. En fristående kontrollorganisation vid sidanav den ordinarie livsmedelskontrollen bör därför inte ha någon kontrollfunktionbaserad på lagstiftning. SMAK:s nuvarande uppgifter inom den obligatoriskakontrollen bör därför upphöra. Att ylleriigare förbättra matpotatiskvalitetenbör kunna ske genom ett samarbete inom branschen. SMAK bör enligt min mening ifortsättningen kunna fungera som ett i huvudsak självfinansierat branschorgan. Detär vidare viktigt atl den kompelens som finns inom SMAK utnyttjas såväl avbranschen som av de myndigheter som ansvarar för den offentliga kontrollen,exempelvis som godkänt laboratorium såsom livsmedelskontrollutredningenföreslår. Jag avser därför, i likhet med vad jag anfört om KMÄ, art tainitiativ till att överiäggningar kommer till stånd mellan berördaintressenter. Dessa bör kunna lösa frågan om SMAK:s framtida organisation ochroll. Jag avser därefter att återkomma till regeringen i frågan. SMAK:suppdragsverksamhet, som avser kvalitetsanalyser m. m., kan enligt min bedömningbedrivas av SMAK också fortsättningsvis. Det är också väsentligt attkvalitetsbelalningen till lantbmkarna behålls och därmed naturligtvis denkontroll som utgör underlag för denna betalning. Jagavser att återkomma tiU regeringen med förslag om erforderligaförordningsändringar. 2.6 Stödtill jordbruket i norra Mittförslag: Stödet till jordbruket i norra bör höjas med 55 milj. kr.under /90. Uppräkningen av stödet bör i huvudsak fördelas tillproducenterna genom ett bidrag per djur. förslag: har föreslagit en höjning avprisstödet på mjölk, nöt-, får- och lammkött samt av stödet lill getskötselnmed sammanlagt 55milj. Därav föreslås den största höjningen ske för mjölkmed 37,4 milj. kr., medan slödel för nötkött föreslås höjas med 16,5 milj. kr.och för får- och lammkött med 0,9 milj. kr. samt för getskötseln med 0,4 milj.kr. Jordbruksnämndenhar vidare föreslagit att det högsta antal modersug-gor som vid ett och sammaföretag kan få stöd skall höjas från 60 till 120 modersuggor. Jordbruksnämndenhar dessutom föreslagit förändringar i områdesindelningen. Remissinstanserna: Länsstyrelseni anser att områdesindelningen bör ändras så att de delar avlänet som omfattas av glesbygdsstödet också ingår i prisstödsområdet.Länsstyrelsen i anser att "frysningen" av stödet iområde4 leder till alltför stora skillnader i stödnivå mellan områdena 3 och 4.Stödet bör höjas i område4 både för mjölk saml nöt-, får- och lammkött.Länsstyrelsen i anser att den nya områdesindelning somjordbruksnämnden föreslagit leder till alltför stora skillnader inom område 3,till nackdel för västra . i län.föreslårområdesförändringar i område 2a och 2 b. i villlill de traditionella motiven föratt upprätthålla produktionsnivån i norraSverige lägga förädlingsindustrins sårbarhet. Om den negativa utvecklingen ijordbruket fortsätter leder det troligen till att underiaget förförädlingsindustrin blir för litet. Dessutom anser att formernaför stödet till norra bör ses över. I fråga om beräkningarna av stödetinvänder man mot att viss del av foderbehovet antas köpas in och anser vidareatt produktionen av foder bör stimuleras, t.ex. genom arealbidrag kopplat tillföretagets animalieproduktion. i föreslårregionalt prisstöd, baserat på bokslutsmaterial, samt en differentiering avstödet i områdena 2 a och 2 b även för övriga produktionsgrenar förutom mjölk.LRF invänder mot att beräkningarna utgår ifrån viss del inköpt foder samt moten "frysning" av stödet i område 4. Differentiering av stödet mellanområde 2 a och 2 b föreslås även gälla nötkött. Skälenför mitt förslag: Enligt beslul skall en närmare översyn avprisstödet till jordbruket i norra genomföras . har redovisat översynen i form av två delrapporter varav denförsta i huvudsak behandlar produktionsutvecklingen i norra Sverigeoch den andra tar upp bl.a. formerna för och omfattningen av Prop.1988/89:140 stödet. Utvecklingenav produktion och sysselsättning inom jordbruket i norra avviker intefrån utvecklingen i riket som helhet. Detta gäller såväl för åkerarealen,antalet brukningsenheter som l.ex. Här finns dock regionala ochlokala skillnader, t. ex. antalet mjölkkor som i vissa län minskat mer än isåväl övriga delar av norra som i riket totalt. 1 vissa avseenden ärutvecklingen inom norrlandsjordbruket under 1980-ta-let dock mer gynnsam än iriket som helhet, t. ex. när det gäller investeringarna inom jordbruket som inorra legat på en högre nivå. Detta gäller framför allt investeringarnai markanläggningar. Skälet är i första hand att behovet av dikning generellt ärstörre i norra än i övriga delar av landet. Byggnadsverksamheteninom mjölkproduktionen har minskat i hela landet, bl.a. som en följd avöverskoltssituationen. Investeringarna inom denna produktionsgren har trotsdelta legat på en relativt sett högre nivå i norra än i övriga delar avlandet. Orsaken torde vara atl man, i samband med de olikaproduktionsbegränsande åtgärder som vidtagits, haft mer generösa regler vidtillämpningen i norra . Iregeringens proposition 1988/89:47 om vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m.m. behandlas bl. a. det regionalpoiitiska målet inom livsmedelspolitiken. Denreform av livsmedelspoliliken som har inletts skall bl.a. utgå från att detregionalpolitiska målet skall konkretiseras och preciseras samt att nya medelskall utarbetas för all uppnå detta mål. I detta sammanhang kommer bl.a. detnuvarande prisstödet lill jordbruket i norra att behandlas. Motdenna bakgrund ärjag inte beredd att föreslå förändringar i prisstödetsområdesindelning. Jagär inte heller beredd atl föreslå den ändring i villkoren för stöd tillsmågrisproduktionen som skulle innebära att det maximala antalet stödberättigademodersuggor per företag skulle höjas från 60 lill 120 suggor. Enligtintentionerna i den nya djurskyddslagen bör svinuppfödningen i ökadutsträckning inriktas på en integrerad produktion. Den föreslagna ändringen avantalet stödberättigade modersuggor kan medverka till en ökad specialisering avproduktionen. Jag anser inte att en sådan utveckling bör stimuleras. Någonändring bör därför inte genomföras. Ifråga om prisstödets nivå tillstyrker jag jordbruksnämndens förslag. Den överenskommelse om frysning av prisstödet i jordbruket som träffats inom ramen för den pågående GATT-rundan innebär emellertid att uppräkningen inte kan göras av prisstödet enligt jordbruksnämndens förslag. Jag föreslår i stället, för att mitt förslag skall vara förenligt med GATT-överenskommelsen, alt den ökade ersättningen för merkostnaden för jordbruket i norra utgår till producenterna med 55 milj. kr. i huvudsak genom ett bidrag per djur på motsvarande sätt som jag föreslagit i det föregående för prisregleringen. Denna utformning av stödet är en provisorisk lösning för /90. Jag har för avsikt att föreslå regeringen att jordbruksnämnden ges i uppdrag att lämna förslag till hur bidraget bör fördelas till jordbrukarna i norra . Kostnaderna för prisstödetskulle vid oförändrat stöd bli ca 515 milj. kr. för /90. Deföreslagna förändringarna beräknas medföra elt ökat medelsbehov med 55milj. kr.Därmed beräknarjag medelsbehovet för prisstödet till jordbruket i norraSverige till ca 570 milj. kr. Bidraget avses betalas ut vid kalenderårsskiftel1989/90. Mittställningstagande: Behovet av ett etableringsstöd till jordbruket i norraSverige bör bedömas inom ramen för arbetet i den livsmedelspolitiska gruppen. Myndigheternasförslag: har i samråd med lantbruksstyrelsen behandlat tvåremisser angående förslag till nyetableringsstöd i norra . 1 sambandmed översynen av stödet till jordbmket i norra har jordbruksnämndenanalyserat frågan om nyetablering samt lämnat förslag till nyelableringsslöd.Jordbruksnämnden föreslår atl ett regionalt etableringsstöd införs i de fem nordligastelänen samt i och och de delar av somlillhör landskapet . Remissinstanserna:Länsstyrelserna i och förordar räntestöd. Del göräven i . i länframhåller investeringsstödet som den viktigaste delen för att upprätthållaproduktionen. i förordar elt utökat produktionsstödi stället för räntestöd. Länsstyrelseni Norrbollens län tillstyrker förslaget, men anser det otillräckligt för attbygga upp nya företag. LRF anser att stödet till nyetablering bör knytas helteller delvis till produktionen. Skälenför mitt ställningstagande: Ett stort antal frågor som berör de ekonomiskavillkoren inom jordbruksnäringen tas upp i den livsmedelspolitiskaarbetsgruppen. Det är därför inte aktuellt att lägga framförslag till särskilt nyetableringsstöd. De förslag som myndigheterna lagt frambör därför bedömas inom ramen för arbetet i den livsmedelspolitiska gruppen. 2.6.3Särskilda åtgärder för jordbruket i norra Mitt förslag: Detsärskilda åtgärdsprogrammet för jordbruket i norra bör tillförasytterligare 45 milj. kr. för /90. För ändamålet bör utnyttjasinförselavgiftsmedel utanför den s.k. fördelningsplanen. Lantbruksstyrelsensförslag: Lantbruksstyrelsen föreslår att åtgärdsprogrammet tillförs lOOmilj.kr. för nästa budgetår. Skälen för mitt förslag: Jag delar lantbruksstyrelsensbedömning att ytterligare medel böravsättas för att utveckla jordbruksföretagen i norra . 1988/89:140 Sverige.Hittills har anvisats 200milj. för ett treårigt åtgärdsprogram förjordbmket i norra (prop. 1986/87:146, JoU 26, rskr. 346 samt prop.1987/88:100 bil. 11, JoU 17, rskr. 184 och JoU25, rskr.385). Syftet medprogrammet är att stödja tillkomsten av kombinationsföretag där jordbmk ingårsom en del. Därmed främjas sysselsättningen på landsbygden i norra på jordbmksområdet, inom arbetsmarknads- och regionalpolitiken börvidare samordnas för att de samlade resursema skall utnyttjas så effektivt sommöjligt. Planeringen av de olika insatserna bör därför ske i samarbete medövriga länsmyndigheter. Medlen skall enligt programmet i första handdisponeras för att stimulera uppbyggnaden och utvecklingen avkombinationsföretag genom såväl investeringar som särskilda utvecklingsprojektsamt till utbildning, rådgivning, forskning och försök. Åtgärderna medverkardärmed till atl skapa en bredare bas för sysselsättningen och försörjningen vidlandsbygdsföretagen. Detta är särskilt värdefullt i samband med denförestående reformen av den svenska livsmedelspolitiken och omställningen avjordbruket. Investeringsstödenhar utnyttjats i den takt som varit planerat. Fram t.o.m. hade 78milj. av de planerade 108milj. Investeringsstöden har dock till övervägande delgått till traditionella jordbruksinvesteringar. Endast ca en femtedel kanberäknas ha gått till investeringar i kompletterande verksamhet. har andelen stöd till sådan verksamhet emellertid ökat något. Demedel som varit avsedda för utvecklingsprojekt, utbildning och rådgivning harhittills utnyttjats i betydligt mindre utsträckning än planerat. a. på att denna typ av verksamhet kräver större insatser i form avplanering och information i inledningsskedet. Mångajordbmk i norra kan emellertid inte försörja en familj eller ensambmkare. De delar av programmet som syftar till alt utöka utbildnings- ochrådgivningsinsatsema samt atl utveckla kompletterande sysselsättning tilljordbmket är därför av slor betydelse. Detär därför enligt min mening av utomordentligt stor vikt att nu prioritera utvecklingen av alternativ till den traditionella jordbmksdriften för att främja en positiv utveckling av landsbygden. De erfarenheter som successivt erhålls från utvecklingsprojekt bör enligt min mening föras ut genom aktiva utbildnings- och rådgivningsinsalser. Även forskning, för söks- och utvecklingsprojekt bör bedrivas med stor intensitet. Jag vill här understryka vikten av att lantbmksstyrelsen och lanlbmksnämnderna för djupar sitt samarbete med berörda länsstyrelser samt med lant bmksuniversitet men också med andra högskolor och intressenter inom regionen. Inom ramen för åtgärdsprogrammet föreslår jag att ytterligare 45 milj. kr. anslås för investeringsstöd till kompletterande verksamhet såsom småskalig förädling, turism, fiske, alternativ odling, trädgårdsod ling m.m. Vidare bör medlen användas för insatser inom forsknings- och utvecklingsprojekt samt utbildnings- och rådgivningsverksamhet. Dessa medel bör ej användas för ylleriigare produktionsstimulans genom tradi jordbruksinvesteringar. Medlen bör användas för åtgärder som 40 utgör ett led i en sådanbredare landsbygdsutveckling som kan bidra till en långsiktigt förstärktsysselsättning i glesbygd och därmed också stå i samklang med inriktningen avGATT-förhandlingarna. Det bör ankomma på regeringen att besluta om den närmarefördelningen av medlen. Sammantaget anser jagdärför att ett lägre belopp än det av lantbmksstyrelsen föreslagna bör varatillräckligt för ändamålet. Jag föreslår därför atl 45 milj. kr. bör tillförasåtgärdsprogrammet för nästa budgetår. För ändamålet bör få utnyttjasinförselavgiftsmedel utanför den s. k. fördelningsplanen. 2.7 Användning av genteknik vid växtodling