prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — 5.2 Utbudet av arbetskraft ............................................................. 36 5.3 Arbetslöshet ocharbetsmarknadspoHtiska åtgärder................. 38 6 Löner och priser .............................................................................. 41 6.1 Löner.......................................................................................... 41 6.2 Priser ........................................................................................... 43 7 Hushållens ekonomi och privat konsumtion.................................... 47 7.1 Hushållens disponiblainkomster............................................... 47 7.2 Privat konsumtion ochsparande ............................................. 51 8 Investeringarna................................................................................. 55 8.1 Näringslivetsinvesteringar......................................................... ......... 55 8.2 Bosladsinvesleringar .................................................................. 58 8.3 Byggnadsverksamhet................................................................. 61 8.4 Lagerinvesteringar ..................................................................... 63 9 Den offentliga verksamheten............................................................ 65 9.1 Den offentliga sektornoch samhällsekonomin.......................... 65 9.2 Staien ........................................................................................ ........ 68 9.3 Socialförsäkringssektorn............................................................ 70 9.4 Kommunerna .......................................................................... 71 10 Kapitalmarknaden............................................................................ 74 10.1 Internationellränteutveckling ................................................. 74 10.2 Räntor och valutaflöden iSverige............................................ 75 10.3 Utlåning och sparande............................................................. 78 10.4 Aktiemarknaden....................................................................... 79 1:1 Internationella förutsättningar........................................................ ..... 2 1:2 Försörjningsbalans........................................................................ 4 1:3 Bidrag tifl BNP-tillväxten ............................................................ 5 1:4 Bytesbalans..................................................................................... 5 1:5 Finansiellt sparande....................................................................... 8 2:1 Bruttonationalproduktens utveckUng i vissa ... 9 2:2 Konsumentprisernas UtveckUng i vissa ............ 10 2:3 Arbetslöshet i några ............................................. ....... 11 2:4 Bytesbalanssaldo i några ................................... ....... 12 3:1 ExporlmarknadstUlväxt, relativa priser, marknadsandelaroch export av bearbetade varor ......................................................... ...... 18 3:2 Export av varor ............................................................................ ...... 20 3:3 Import av varor ............................................................................ ...... 22 3:4 Bytesbalans.................................................................................... 24 4:1 Industriproduktion..................................................................... ......... 28 4:2 Rörligakostnader, produktpriser, marginaler per producerad enhet saml bruttoöverskottsandel ........................................... ...... 30 4:3 Resultat och räntabilitet m.m. för industrin................................ 31 5:1 Arbetsmarknad ............................................................................ ...... 33 5:2 Produktion och sysselsättning i timmar..................................... 36 5:3 Relativa arbetskraftstal för ohka åldersgrupper ....................... 37 5:4 Relativ arbetslöshet i olika åldersgrupper ................................ 38 5:5 Anlal personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder ................. 40 6:1 Timlöner och arbetskraftskostnader ......................................... 41 6:2 Konsumentpriser................................................................................ ... 45 7:1 Hushållssektornsdisponibla inkomster, konsumtion och spa rande .............................................................................................. 47 7:2 Inkomstöverföringar från offentlig sektor till hushåU.............. 48 7:3 ReaUnkomsternas förändring...................................................... 50 7:4 Finansieringsanalys för hushållssektorn ................................ 53 8:1 Bruttoinvesteringar efter näringsgren ...................................... 55 8:2 Bruttoinvesteringar i näringslivet................................................ 57 8:3 Offentliga investeringar................................................................ 58 8:4' Bosladsinvesleringar..................................................................... 60 8:5 Byggnadsverksamhet.................................................................... 62 8:6 Lagervolymförändringar............................................................... ....... 64 9:1 Realaförändringar av den offentliga sektorns inkomster och utgifter............................................................................................ ....... 65 9:2 Skattekvoten................................................................................... 66 9:3 Finanspolitiska effekter................................................................. 67 9:4 Den offentliga sektorns inkomster och utgifter........................ 68 9:5 Statens inkomster och utgifter..................................................... 69 9:6 Socialförsäkringssektorns inkomster och utgifter.................... 70 9:7 Kommunernas inkomster och utgifter ....................................... 72 10:1 Nettoutlåning i svenska kronor................................................... ....... 78 10:2 Nettoutlåning till hushållen ....................................................... 79 g3 1:1 Sparkvot och invesleringskvot......................................................... 7 3:1 Marknadsandel ochrelativpris för export av bearbeta de varor till 14 ........................................................... 21 3:2 Handels- och bytesbalans................................................................. 23 4:1 Industriproduktion........................................................................... 26 4:2 Produktionskapaciteten som trång sektor......................................... 27 4:3 Bruttoöverskottsandel i industrin..................................................... 29 4:4 Bruttoöverskottsandelens fördelning ................................ .......... 29 5:1 Näringslivels produktivitet .............................................................. 35 5:2 Arbetslöshet.................................... ............................................... 39 6:1 Nominell timlön inom industrin ...................................................... 43 6:2 Konsumentprisindex ......................................................................... 44 7:1 Reallön före och efler skatt ............................................ 49 7:2 Disponibel inkomst och privat konsumtion..................................... 51 7:3 Hushållens förväntningar om den egnaekonomin 12 månader framåt............................................................................................... ......... 52 7:4 Privat konsumtion .......................................................................... ......... 53 8:1 Näringslivets investeringar, procent avBNP ................................... 56 8:2 Näringslivets investeringar, miljarder kr............................................. 57 8:3 Antal outhyrdahyreslägenheter respektive totalt anlal påbör jade lägenheter.................................................................................. 59 8:4 Bostadsinvesteringar.......................................................................... 60 8:5 Lagerkvoten inom industrin.............................................................. 63 10:1 Ränteutveckhngen i olika länder ..................................................... 74 10:2 Ränteutvecklingen i ............................................................. 75 10:3 Valutaflöde och kursindex................................................................ 76 10:4 Total dagsomsättning av statspapper ............................................... 77 10:5 Kursutvecklingen i ochStockholm.................................. 80 gotab 1988 16371 '84 Prop.1988/89: 100 inkomstberäkning för budgetåret1989/9U Enligt riksrevisionsverkeis (RRV) instruktion skall RRVvarje år till regeringenlämna en beräkning av statsbudgetens inkomster för del kommande budgetåret,avsedd som underlag för inkomstberäkning i budgetpropositionen. RRV redovisar idenna skrivelse förslag till beräkning av statsbudgetens inkomster för /90. Beräkningarnahar gjorts för varje inkomsttitelför sig. 1 anslutning lillberäkningarna har bedömningar gjorts ävenav det väntade utfallet för /89, Underiag för beräkningarna har hämtats från berörda myndigheter. Förberäkningarna av inkomstskatterna har dessutom uppgifter från RRVstaxeringsstatistiska undersökning och aktiebolagsenkäl utnyttjats. Inledningsvispresenteras ert sammanfattning av beräkningsresultaten. I den återståendedelen redovisas förutsättningar, antaganden och beräkningsresultat för deolika inkomsttitlarna. För att underlätta en jämförelse med prognoserna i den preliminäranationalbudgeien presenteras i bilaga beräkningsresultatenkalenderårsvis för . Den av RRV utgivnaInkomslliggaren för /89 kan användas som komplement lillRRVs inkomstberäkning. Inkomslliggaren innehåller utförliga beskrivningar av vad de olika inkomsttitlarna avser ochvilka bestämmelser som gäller för dem. Beslut i dettaärende har fatlats av generaldirektören i närvaro av avdelningschefenJönsson, revisionsdirektören , byrådirektörerna , revisorn , byråassistenlen , assistenten avdelningsdirektören , föredragande. SAMMANFATTNING Prop.1988/89: 100 .-'Bil..1..2: 'i:..:':-Förutsättningar RRVs förslag till beräkning av statsbudgetensinkomster under /90 och den nu gjorda prognosen äv inkomsterna lindér budgetåret"' ',' 1988/89 har utförts under antagande omoförändrad ekonomisk politik. För- .,., , ändringar av ekonomisk-politisk karaktär harbeaktats i de fall det föreligger . beslut av statsmakterna eller förslag därom harlagts fram av regeringen i- , : . . , , propositioner offentliggjorda före . Till grund för be räkningen ligger bl.a. följande propositioner: , ; , , - 1988/89:21om mervärdeskatt - 1988/89:24om totalisatorskatt ,. '.,::. - 1988/89:28om beskattning av bingospel ,. - . .: - 1988/89:33om avgifter för pensionärer vid sjukhusvård , ; . - 1988/89:39om miljöskatt på inrikes flygtrafik . : ., ,. - 1988/89:46om inkomstskatten för . extra avdrag för folkpensipnä-,, rer, uppbörd av B-skatt och kvarskatteavgifi påfyllnadsinbelaN ningar m.m. - 1988/89:47om vissa ekonomisk-politiska åtgärder . - 1988/89:55om reavinstbeskattning av andelar i handelsbolag m.m. - 1988/89:57om skattebefrielse för vissa intäkter av kotlplockning - 1988/89:58om skattefrågor avseende sjömän Förutom dessainstitutionella förutsättningar är bedömningen av konjunkturutvecklingenbetydelsefull för beräkningen av statsbudgetens inkomster. Den bedömning av detekonomiska läget som presenterades i 1988har utgjort det huvudsakliga underlaget för antagandena om densamhällsekonomiska utvecklingen. RRV har också haft kontakter medfinansdepartementet under det där pågående arbetet rned den preliminäranationalLiudgeten för . På grundval härav har RRV vall alt,utgå frånföljande antaganden för beräkningarna: Utbetald lönesumma Konsumentprisindex, arsmcdcluil' Privat konsumtion, volymBashclopp. ' Procentuell1'örändrinu rörcuåcnde år En av RRV genomfördenkätundersökning till nära 4 000 svenska aktiebolag, sparbanker ochförsäkringsbolag ligger även till grund för beräkningen av juridiska personers skatter. 1 denna enkäthar det bl.a. framkommit att skatteunderlaget för juridiska personer beräknasöka med mellan åren 1987 och 19S8. En specifikation av RRVsberäkningar ;iv statsbudgetens inkomster under budgetåren 1988/89 och 1989/90framgår av tabell 3. Statsbudgetens totala inkomster budgetåren1988/89 och 1989/90 Enligt de nu redovisade beräkningarna uppgårstatsbudgetens inkomster /89 till 364 565 milj. kr. Det är 32013 milj. kr. eller mer än utfallet för /88. Prop.1988/89: 100 Bil. STflTSBUDGETENS INKOMSTER Budgetaret 1989/90 Skattpä varor och tjänster exkl. mervärdeskatt För /90beräknas statsbudgetens inkomster lill 376 394 milj.kr. Ökningen i förhållandetill /89 blir II 829 milj.kr. vilket motsvarar iökningstakt. Några engångseffekler av större betydelse och som påverkarutvecklingslakten mellan åren finns inte. De beräknade förändringarna av inkomsterna påstatsbudgeten på 32 013 milj. kr. resp. 11 829 milj. kr. mellan resp. budgetårhar delats upp i tabell 1 på några av de intressantaste inkomsttitlarna. r 1988/89. 1987/88 - 1988/89 och 1988/89 - 1989/90 1988/89: 100 (miU.kr.) 1987/88 till 1988/89 till -1- 1 101 -t- 2 115 Övriga socialavgifter, netto -1- 1 199 -)- 6 340 -t- 2 332 Inkomster av statens verksamhet Hurinkomsterna på statsbudgeten utvecklas i förhållande till tidigare budgetår framgår av nedanståendediagram STATSBUDGETENS INKOMSTUTVECKLING Utvecklingmellan åren 82/83 84/85 86/87 88/89 83/84 85/86 87/88 89/90 Av diagrammet framgår attutvecklingen av inkomsterna under budgetåren 1987/88 och 1988/89 är relativhög. De höga utvecklingstalen för budgetåren 1982/83 - 1984/85 förklaras viss del av att en rad olika omläggningar fick positiva engångseffekter somgynnade inkomstutvecklingen un- der dessa budgetår. /87 äremellertid relativt opåverkad av Prop. 1988,'89: 100 sådanaengångseffekter, vilket gör utvecklingstakten anmärkningsvärt hög. I del följande redogörsför de större förändringarna i de beräknade inkomsterna mellan budgetåren1987/88 och 1988/89 resp. 1988/89 och 1989/90. Fvsiska personers inkomstskatt beräknas öka med16 921 milj. kr, mellan budgetåren 1987/88 och 1988/89, Inkomsterna ökar medknappt och utgifterna beräknas öka , Ökningen av inkomsterna berorfrämst på högre inbetalningar av preliminär A-skatt. Denna ökning beror i sintur dels på en högre utbetald lönesumma mellan åren. dels pä en högreprelimi-närskatlekvot. Ökningen av utgifterna förklaras till största delen av högre kommunalskatleutbetalningar. För /90beräknas titeln inkomstskatter till 73 819 milj. kr., vilketär en minskning med 1 327 milj. kr. Inkomsterna på titeln ökar , medanutgifterna ökar . Den lägre ökningstakten för inkomsterna beror påden lägre utbetalda lönesumman . Den högre ökningstakten för utgifternaberor främst på ökningen av kommunalskalleulbelalningarna. Dessa baseras på dehögre utvecklingstakterna för utbetald lönesumma . I beräkningarna har hänsyn tagils lill prop. 1988/89:46 om inkomstskatten . Den högsta marginalskattesatsen sänks från lill viden antagen utdebitering på . Skallesänkningen gäller enbartgrundbeloppet och påverkar inte tilläggsbeloppet. 70 000 - 75 000 RRV har beräknat effektenav förslaget till . En utförligareredovisning av förslagets effekter finns under titeln i avsnitt III. För inkomståret 1989räknar RRV med höjning av den kommunala utdebiteringen med . Nettot på titeln beräknas minska med 601 milj. kr. mellan budgetåren 1987/88 och1988/89. Inkomsterna beräknas öka med 1 591 milj. kr. och utgifterna beräknasöka med 2 192 milj. kr. Ökningen av inkomsterna beror främst på atl depreliminärt debiterade B-skatlerna ökar fill följd av alt den slutliga skattenår 1986 och 1987 ökar resp. jämfört med resp. 1986.Ökningen av den slutliga skatten beror lill största delen på atl den statligainkomstskatten och vinstdelningsskatten ökar. Utgifterna ökar beroende på altomföringarna och utbetal- ningarnafrån titeln ökar. /89omförs skatter och Prop. 1988/89: 100 avgifter, bl.a.fastighetsskatten, som beräknas till3 071 milj. kr. Vidare ut- Bil. 1.2 betalas vinstdelningsskatten vilkenberäknas till 4 143 /89 beräknas titelnJuridiska personers inkomstskall till 22 354 milj. kr. Mellan budgetåren1988/89 och 1989/90 beräknas nettot på Juridiska personers inkomstskatt ökamed 1 131 milj. kr. Inkomsterna ökar med 1 392 milj. kr. Ökningen beror bl.a.på att del statliga inkomstskalleunderlaget 1988 beräknas öka jämförtmed . Övriga skatter och avgifter beräknas öka med 70 milj.kr. Deltasammantaget medför atl den slutliga skutten beräknas öka mellan åren1987 och 1988. Preliminärskatten 1989/90 beräknas öka rned 1 590 milj.kr.Detta beror främst pä ökningen i slutligskatt jämfört med . Fyllnadsinbetalningarna 1990 beräknas minska med90 milj.kr. Utgifterna pä titeln beräknas öka marginellt mellan /90 beräknas titeln in-komsrskatt till 23485 milj. kr. Inkomsterna från de lagstadgade socialavgifternaberäknas öka med . mellan budgetåren 1987/88 och 1988//89 beräknas inkomsterna från lagstadgade socialavgifter till58 191 milj.kr. För /90beräknas inkomsterna från de lagstadgade social-avgifierna lill 55 951 milj.kr. Orsaken lill attinkomsterna minskar mellan budgetåren 1988/89 och 1989/90 är främst ökadeutgifter för sjukförsäkringen saml kraftigt ökade utbetalningar frånarbelsskadefonden. Avgiftsuttaget för delagstadgade socialavgifterna kommer all öka mellan budgetåren 1987/88och 1988/89. Ökningen häriför sig till ATP-avgifler som ökar från lill11,. Höjningen av ATP-avgiftenfr.o.m. 1989 ger AP-fonderna ett inkomstlillskott pä 850milj.kr. för /89. Dessa inkomster påverkar inte statsbudgetenssaldo men däremot AP-fondens finansiella sparande. Fastighetsskatten för /89beräknas till , vilket är en ökning med drygt 1 miljard kr.jämfört med /88. För /90 beräknas skatten till5.6 miljarder kr. Minskningen mellan budgetåren är en följd av attskatteunderlaget för hyreshus beräknas minska mellan . Denstora ökningen mellan 1987/88 och 1988/89 förklaras av atl fastighetsskatteninförts i tre steg med successiva ökningar av skattesatserna. Skatt pä varor och tjänster Inkomsten av mervärdeskatt, som netto ärdenstörsta inkomsttiteln pä statsbudgeten, tippgick till 79 960 milj. /88. För budgetåren 1988'89 och I989./90 beräknas nu inkomsternatill 86 300 milj. kr. resp, 92 600 milj. kr. Inkomstökningarna beror päantagandet att beskatlningsun- derlagel för mervärdeskatt ökar. Det är främstantagandet om utvecklingen Prop. 1988./89: 100 av privat konsumtion sompåverkar beskattningsunderlaget. Som tidigare Bil, 1.2 har nämnts antarRRV att den privata konsumtionen i fasta priser ökar , 1,9 %år 1989 och . Inkomsterna avbensinskatt beräknas öka med 1 599 milj. kr. mellan budgetåren 1987/88 och1988/89. Ökningen förklaras tillstörsta delen av skattehöjningen som trädde i kraft den 1 april 1988.Bensinförbrukningen beräknas också öka mellan budgetåren. Mellan budgetåren1988/89 och 1989/90 beräknas inkomsterna öka med 300 milj. kr. Denna ökningberor på en beräknad ökad bensinförbrukning. Inkomsterna på titeln 15600 milj. kr. för /89 och till 15900milj. Inkomsterna avenergiskalt uppgick till 13048 milj.kr. För budgetåren 1988/89 och 1989/90 beräknas inkomsternatill 15 380 milj. kr. resp. 15 730 milj. kr. Inkomsterna beräknas öka med 2 332milj. mellan budgetåren 1987/88 och 1988/89. Denna ökning beror påskaltehöjningen på olja och kol. Ökningen pä 350 milj. kr.mellan budgetåren 1988/89 och 1989/90 beror på en beräknad ökning av kol-ocholjeförbrukningen. Inkomster av statens verksamhet beräknas öka med1,. mellan budgetåren 1987/88 och 1988/89 samt med 3,2 miljarderkr. mellan budgetåren 1988/89 och 1989/90. Därav beräknas ränteinkomsterna ökamed . mellan budgetåren 1987/88 och 1988/89. Ökningen av ränteinkomsternakan till stor del förklaras av två för budgetåret nya inkomsttitlar. Räntor påstatens vatlenfallsverks statslån och Räntor pä särskilda räkningar iriksbanken. Dessutom beräknas rörelseöverskottet minska med 2.1 miljarder kr.mellan budgetåren 1987/88 och 1988/89. Mellan budgetåren 1988/89och 1989/90 beräknas ränteinkomsterna öka med 1 238 milj. kr. Ökningen kan till stor del hänföras till ränteinkomster på statens vattenfallsverksstatslån. Inkomstgruppenåterbetalningar av lån beräknas minska med 593 milj. kr. mellan budgetåren1987/88 och 1988/89. Differensen kan lill slor del hänföras till minskadeåterbetalningar av näringslån, studielån och övriga lån. Mellan budgetåren1988/89 och 1989/90 beräknas återbetalningarna öka med 704 milj. kr. Ökningenförklaras lill största delen avåterbetalningar på lån för bostadsbyggande. Inom inkomstgruppenkalkylmässiga inkomster beräknas avskrivningar och amorteringar minska med 2,8miljarder kr. mellan budgetåren 1987/88 och 1988/89. Minskningen förklaras lillstörsta delen (.) av att statens vatlenfallsverks inleverans avamortering inlevererats under /88 och att inleveransav amortering sker . Storleken på förändringar för den totaltutbetalda lönesumman och den pri vata konsumtionen har en avgörande betydelse för beräkningsresultaten för . RRV har därför utfört engrov känslighetskalkyl för vissa Prop. 1988/89: 100 inkomsttitlar. Om utvecklingen av privatkonsumtion och löner ökar med en procentenhet mer än vad som ligger sotnantagande kommer inkomsterna på statsbudgeten alt utvecklassom i nedanstående tablå (miljarder kr. Statsbudgeten 1988/89 1989/90 Summa inkomster 366.4 383.1 Inkotnstertia kommerenligt denna känslighetskalkyl att bli 1,8 tniljarder högre för budgetåret1988/89 och 6.7 miljarder högre för /90, Till viss delåterspeglar dessa förätidringstal att endast en hulvårseffekl uppkommer /89 och att ett nivålyft inträffar som blir utgångspunkt /90. Bruttoredovisning av statsbudgetens inkomster På de flesta inkomsttitlar på statsbudgetenredovisas endast inkomster. På ell mindre anlal titlar, men med betydande belopp, redovisas även utgifter. Fördessa titlar sker en nettoredovisning, dvs. saldot av inkomster och utgiftertas upp på statsbudgetens inkomstsida. 1 tabell 2 görs en sammanställning avbruttobeloppen budgetåren 1987/88. 1988/89 och 1989/90. I RRVs prognosarbeteingår atl bedöma utvecklingen av bruttobeloppen för såväl inkomster somutgifter. En närtnare redovisning av dessa belopp finns i beskrivningen avresp. Av tabell 2 framgår atlbruttoinkomsterna för /90 beräknas uppgå till 836.5 miljarderkr. vilket är mer än dubbelt så mycket som inkomsterna netto på statsbudgeten.Utgifterna på inkomsttitlarna beräknas fill . Den största differensenmellan brutto- och nettoredovisningen finns på inkomsttypen 1000 Skatter.Inkomsterna på huvudgruppen 1100 består till största delen av preliminärskatter(statlig och inkomstskatt m.m.). Utgifterna utgörs bl.a. avutbetalningar av kommunalskalletnedel och överskjutande skall. För huvudgrupp1100 beräknas bruttoinkomsterna öka mellan budgetåren 1988/89 och1989,/90. Mellan samma budgetår ökar bruttoutgifterna . Till följd avatt utgifterna under huvudgruppen 1100 ökar snabbare än inkomsterna, minskarnettot på in-komslhuvudgruppen . Inkotnsterna påhuvudgruppen 120U består i huvudsak av arbetsgivaravgifter. Ibruttosammanställningen ingår såväl ATP-avgifter som de övriga arbetsgivaravgiftersom överförs till fonderade medel utanför statsbudgeten. Utgiflema utgörs avutbetalningar till ATP-systemet ocholika fonderingar inom den statliga sektorti. Vidare utbetalassjukförsäkringsavgifternas andel av sjukförsäkringens kostnader.Bruttoinkomstertia för huvudgruppen 1200 beräknas öka mellanbudgetåren 1988/89 och 1989/90. Bruttoinkomsternapå huvudgruppen 1400 beräknas till 227,2 miljarder Prop. 1988/89: . för /90 ochbrutloutgiflerna till 68,5 miljarderkr. Bruttoutgifterna utgör återbetalningar avmervärdeskatt.