prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — inte ställts till kriminalvårdsstyrelsensdisposition till följd av tillämpningenav enutgiftsram. Intäkterinom arbetsdriften redovisas på statsbudgetens inkomstsida underFörsäljningsinkomster, Inkomster vid kriminalvården. Anslag /90 I . Pris- och löneomräkning m.m. 5 212 000kr. Styrelsen föreslår att sammanlagt 124tidigare stängda platser vid kriminalvårdsanstalterna Kumla, ochTidaholm skall hållas öppna i fortsättningen samt att avdelningen Mon med 15platser vid kriminalvårdsanstalten utnyttjas som lokalanstalt. Medelyrkas för sammanlagt 76 tjänster (-f- . Med hänsyn till en avsevärd ökning avkriminalvårdens transport-verksamhet, särskilt i fråga om förpassningsresor,yrkas ytterligare medel (-I-33 087 000 kr. För åtgärder med anledning av HIV/aidsyrkas medel för 23 tjänster Prop. 1988/89:100 som översköterska. Tjänsterna skall användas för att utöka deltidstjän- Bil.4 stervid häkten och lokalanstalter till heltidstjänster. Vidare föreslås attinsatser vid vissa häkten för identifiering och behandlingsmotivering avnarkotikamissbrukare permanentas. Medel beräknas för 9 tjänster. (-1-7 845 000kr. Ett försök med s.k. missionärsverksamhetbedrivs av f.d. narkotikamissbrukare i samarbete med personal vid anstalterna.Verksamheten bör fortsätta och samordnas med HIV/aids-insatser. För projektetberäknas 1 milj. kr. Ytterligare medel beräknas förpsykiatrisk rådgivning till intagna i kriminalvårdsanstalter (-1- 1 000 000kr. För särskildaåtgärder för att rekrytera personal och tillgodose behovet av lokala cheferinom anstalts- och häktesorganisationen yrkas 5 milj. kr. Den utbildning somerhålls genom AMU för rehabilitering av personal är avgiftsbelagd. Kostnaderna för budgetåret1989/90 beräknas till 1,2 milj. kr. kostnader förpartiella tjänstebefrielser beräknas /90 till 15,8milj. kr, varav 13,7 milj. kr. begärs underdelta anslag. För drift och utveckling av ADB-systemyrkas . Densärskilda projektverksamhet som finansieras av anslag föråtgärder mot aids har fortsatt under föregående budgetår. Verksamheten omfattarde s.k. häktesprojekten på häktena i , och samteffektivare motivationsarbete på lokalanstalterna i storstadsområdena och påvissa slutna riksanstalter som har en högandel narkotikamissbrukare. Vidare har 13 halvtidstjänster för översköterskortillfälligt utökats till heltidstjänster. Den övergripande målsättningen medprojektverksamheten är att i samarbete med , behandlingshem ocholika ideella organisationer få kontakt med och motivera narkotikamissbrukaretill adekvat behandling. Chefen för harnyligen efter samråd med mig beslutat att tilldela kriminalvårdsstyrelsenmedel för att projektverksamheten skall kunna pågå även innevarande budgetår.Hon kommer vidare att föreslå att regeringen hos begären för denna typ av insatser mot aids oförändrad totalram under nästa budgetår.Det innebär bl.a. att insatserna för narkotikamissbrukarna inom kriminalvårdenkan fullföljas under ytterligare ett budgetår. För egen del anser jag att det ärutomordentligt viktigt att inom krimi nalvården vidta olika åtgärder som kan medverka till att antalet narkoti kamissbrukare går ned och att därmed också risken för spridning av HIV minskar. Det är naturligtvis särskiltviktigt att intagna injektionsmissbru- 71 kärekan sökas upp och erbjudas behandling och annat stöd. Som jag ser Prop.1988/89:100 det måste insatser med denna inriktning få betydligt större utrymmeun- Bil. 4 der verkställighetstiden. Kriminalvården kommer av allt att döma att få storaproblem med personalförsörjningenunder . Personalomsättningen är hög och det har blivit allt svårare att rekrytera kompetent personal,framför allt i storstadsregionerna. Till bilden hör också att att manstår inför stora pensionsavgångar , framför allt i frågaom arbetsledare och lokala chefer, dvs anstaltschefer och skyddskonsulenter. Det framstår därförsom en angelägen uppgift för att vidta åtgärder som kanbidra till att personal kan rekryteras. Detta kan enligt min mening åstadkommas bl.a. genom centrala ochregionala rekryteringsprogram riktade till strategiska målgrupper. Åtgärdernabör utformas med medverkan från externa experter inom området. Det är vidare väsentligt att behovet avlokala chefer kan tillgodoses. Ett samlat chefsförsörjningsprogram förkriminalvården har utarbetats av . Programmet är envidareutveckling av ett program som prövats av styrelsen . En undersökning som genomförts avStatshälsan i samarbete med miljömedicin visar att de anställda vid kriminalvårdensanstalter och häkten är en utsatt grupp med avseende på hälsotillstånd ochstressnivä. Sjukfrånvaron är mycket hög, framför allt bland dem som är över 45år. Regeringen uppdrog åtkriminalvårdsstyrelsen att utarbeta och genomföra ett åtgärdsprogram för attförbättra de anställdas arbetsmiljö samt att intensifiera de rehabiliterandeinsatserna för den personal som det här ärfråga om. Programmet, som redovisades till regeringen , genomförsfr.o.m. innevarande budgetår i samarbete med AMU-styrelsen,arbetarskyddsstyrelsen, statens arbetsmarknadsnämnd, arbetsmarknadsstyrelsenoch Statshälsan. Jag beräknar sammanlagt 10 milj. kr.under anslagen E 1. , E 2. Kriminalvårdsanstalterna ochE 3. Frivården för personalrekrytering, chefsförsörjning ocharbetsmiljöåtgärder samt för partiella tjänstebefrielser i samband medarbetsvärd. Av beloppet beräknas 7,3 milj. kr. under detta anslag. Utnyttjandetav anstalts- och häktesorganisationen m.m. har beläggningen vid kriminalvårds anstalterna ökat och vid häktena . Beläggningen vid de slutna riksanstalterna har varit så hög att häktade dömda inte kunnat placeras i anstalt utan fått stanna kvar i häkte. Inom anstaltsorga nisationen i övrigt har överbeläggning rått . ' Beläggningsläget vid häktena är särskilt besvärande i,storstadsregioner na. Antalet verkställbara fängelsedomar stegunder Prop. 1988/89:100 1988 med omkring 1 000 jämförtmed . 4 ningen vid kriminalvårdsanstalternakan därför väntas öka ytterligare . Som redan nämntshar en ny lokalanstalt i kommun, benämnd Storboda, tagits i bruk . Regeringen har bemyndigatkriminalvårdsstyrelsen att använda lokalanstalten Färingsö enbart förkvinnliga intagna. Enligt vad jag har erfarit bedömer kriminalvårdsstyrelsenatt det inte finns behov av att reservera lokalanstalter för kvinnor i andraregioner. Med hänsyn till beläggningsutvecklingenhar regeringen beslutat att 124 tidigarestängda platser vid slutna riksanstalter samt 75 platser vid de nedlagdalokalanstalterna i och får tas i anspråk. Jaghar beräknat medel för driften av dessa anstaltsplatser. Beläggningen vid kriminalvårdensanstalter kännetecknas av stora säsongsvariationer. Hög beläggning råder undervinterhalvåret medan den normalt är betydligt lägre. Tillstörsta delen beror detta på variationer i domstolarnas arbete. Antaletfängelsedomar är lägst och högst under månadernaoktober-november. Genom en författningsändring, som träddei kraft , kan dömda med en strafftidpå högst i vissa fall föreläggas att inställa sig i anstalten bestämd dag inom av högst från det att domen blevverkställbar. Syftet med reformen är att för denna grupp av dömda styratillströmningen till anstalterna så att beläggningen jämnas ut . Dendömde har dock alltid rätt att inställa sig så snart domen kan verkställas. /88 harförskjuten straffverkställighet tillämpats för 680 dömda som var elleräldre och som inte hade dömts under desenaste två åren eller stod under övervakning. En arbetsgrupp vidkriminalvårdsstyrelsen har beräknat att beläggningen på de Öppnaanstaltsplatserna, som och var 93 resp. , normalt skulle ha varit ca 104 resp.ca 106 %. Under /89 sänks åldersgränsen för dem som kanomfattas av verksamheten till . Härigenom kommer ca 900 personer attkunna ges förskjuten inställelse. Med hänsyn till denökade belastningen på kriminalvårdens transportorganisation beräknar jagytterligare 16,5 milj. kr. för transport verksamhet. ADB-stödförett nytt klientadministrativt system Detnuvarande databaserade klientsystemet (KUM/SÖK) är utvecklat i början av1970-talet. Den återstående tekniska livslängden för systemet har beräknatstill . Systemet är dessutom alltför begränsat för att kunna geunderlag för planering och styrning av klientverksamheten eller stöd för denplanerade decentraliseringen inom verket. Ett nytt klientadministrativt systemutvecklas av krimi nalvårdsstyrelsen. För innevarande budgetår har medel beräknats för en 73 förstaetapp av utbyggnaden av ett ADB-stöd i form av en ny datoran- Prop.1988/89:100 läggning för detta system. Jag har för nästa budgetår beräknatmedel för Bil. 4 en andra etapp. Jag kommer senare att för regeringen anmälafrågan om hur det nya klientadministrativa systemet bör vara utformat och desärskilda författningsändringar som kan komma att behövas. Med hänvisning till vad jag har anförtoch till sammanställningen beräknar jag anslaget för nästa budgetår till I816 . På anslaget har . påförts med anledning avRC-organisationens upplösning, se vidare bilaga 2 gemensamma frågor avsnitt 4. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Kriminalvårdsanstalterna /90 anvisa ett förslagsanslag på 1 . 1987/88 Utgift 247 218 599 1988/89 Anslag 243 748000 1989/90 Förslag 259 481 000 Från anslaget betalas kostnaderna förfrivårdsorganisationens och övervakningsnämndernas verksamhet samt ersättningartill övervakare. består av 61skyddskonsulentdistrikt. Antalet övervakningsnämnder är 30. Beräknad ändring 1989/90 hem m. m. 170 527 000 (1) + 12 364 000 (därav lönekostnader) (158 168 000) (+ 10 052 000) Ersättning ät ledamöter m.fl. + 1 479 000 Bidrag till enskild frivärds- + 15 733 000 (1) Av angivet belopp har . kriminalvårdsstyrelsensdisposition till följd av tillämpningenav Anslag /90 . Pris- och löneomräkning m.m. I 642 000kr. Medel beräknas för särskilda åtgärder förrekrytering av personal samt för att tillgodose behovet av lokala chefer (-1- . För partiella tjänstebefrielser yrkas 1,5milj. Medel begärs tillSkyddsvärnet i för drift av ett inackorderingshem för dömda till kontraktsvård som väntarpå placering i behandlingshem (-i- I . Avdet särskilda anslaget för bekämpningen av aids som disponeras avsocialdepartementet har tilldelats medel för fortsattprojektanställning av personer med uppgift att utveckla arbetsmetoderna inom frivården. Dessa s.k. metodutvecklareär placerade på kriminalvårdsregionernas kanslier. De skall bl.a.tillsammans med frivårds-personal och anställda inom den kommunala socialtjänstenoch behandlingshem m.fi. utveckla och effektivisera arbetet med att få tillstånd adekvata behandlingsåtgärder för frivårdens narkotikamissbrukare. Avsamma anslag har ett stort antal kommuner erhållit statsbidrag för anställning av socialsekreterare med uppgift attsärskilt arbeta med narkotikamissbrukare inom frivården. Den utbyggnadav kommunernas reguljära narkomanvård som startades sedanfortsätter under innevarande budgetår. Sammantaget innebär dessa insatser ökadeförutsättningar för att tillämpa den s.k. normaliseringsprincipen. Antalet klienter inom frivården var den 1oktober 1988 12 369. Av dessa var omkring200 dömda till skyddstillsyn meds.k. Jag har under anslaget E 2.Kriminalvårdsanstalterna redogjort för behovet av särskilda personalinsatserinom kriminalvårdsverket. Under frivårdens anslag beräknas 2,2 milj. kr. Med hänvisning till vad jag har anförtoch till sammanställningen beräknar jag anslaget till . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Frivården för /90 anvisa ettförslagsanslag på . Maskin- och verktygsutrustning m.m. 1987/88 Utgift 14 925 586 Behållning 5 161 178 1988/89Anslag 11 300 000 1989/90 Förslag 10 100 000 yrkar att anslaget förs upp med15 . Jag beräknaranslaget till . och hemställer att regeringen föreslår att till Maskin-och verktygsutrustning m.m. för / 90 anvisa ett reservationsanslag på . Engångsanskaffning av inventarier m.m. Prop.1988/89:100 1987/88 Utgift 18 207 247 Behållning 8 643 853 1988/89Anslag 3 350 000 1989/90 Förslag 20 150 000 Kriminalvårdsstyrelsenyrkar att anslaget förs upp med . Jag beräknar anslaget till . och hemställer att regeringen föreslår att till Engångsanskaffning avinventarier m.m. för /90 anvisa ett reservationsanslag på . Utbildning av personal m.fl. 1987/88 Utgift 15 785 097 Behållning 2 033 280 1988/89 Anslag 16085 000 1989/90 Förslag 17 760 000 Från anslagetbetalas vissa utgifter för utbildning av kriminalvårdsverkets personal, personundersökare ochövervakare samt utgifter för praktikcentra för studerande vid högskoleenhet. Anslag /90 . I det pågående rationaliseringsarbetetinom arbetsdriften planeras en särskildutbildning av sammanlagt 750 personer medtyngdpunkten på lönsamhetsfrågor. För /90 beräknas . Medel yrkas för allmän utbildning i ADBoch för utbildningsinsatser i samband med att det klientadministrativaADB-systemet () och ett nytt ADB-systen inom arbetsdriften införs (-1- . För att avhjälpa en kraftig eftersläpningi grundutbildningen av vårdare och tillsynsmän p.g.a. bl.a. ökadpersonalomsättning begärs ytterligare medel (-1- . Underbudgetåren 1983/84-1985/86 genomfördes en narkotikautbildning av personalenvid samtliga kriminalvårdsanstalter och häkten samt inom frivården. Jagberäknar 1 milj. kr. för en fortsättning och uppföljning av denna utbildningvid kriminalvårdsanstalterna. En planenlig real minskning av utgifternamed bör genomföras enligt dettreåriga huvudförslag som lades fast inför /89. Jagberäknar anslaget till . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Utbildningav personal m.fl. för budgetaret 1989/90 anvisa ett reservationsanslag på . F. RÄTTSHJÄLP M.M. pp- 188/89:100 1987/88 Utgift 316 975 787 1988/89 Anslag 270 600 000 1989/90 Förslag 350000 000 Från anslaget betalas derättshjälpskostnader som enligt rättshjälpslagen (1972:429; omtryckt 1983:487)skall betalas av allmänna medel. Rättshjälp enligt rättshjälpslagen omfattarallmän rättshjälp, rättshjälp åt misstänkt i brottmål (bl.a. offentligförsvarare), rättshjälp genom offentligt biträde samt rådgivning. Domstolsverketberäknar medelsbehovet för /90 till . Samhälletskostnader för allmän rättshjälp har minskat som en följd avlagändringar första hälft. Kostnaderna för rättshjälp åtmisstänkt i brottmål och rättshjälp genom offentligt biträde har däremot ökat.Kostnadsutvecklingen inom dessa områden har styrts främst av brottsutvecklingenoch antalet asylsökande. Den 1 juli 1988trädde en rad olika ändringar i rättshjälpslagen i kraft. De avsåg framför allt den allmännarättshjälpen. Viktiga inslag var att rättshjälpsavgifterna sänktes och attinkomstgränsen för rätten att få allmän rättshjälp höjdes. Detta innebär attfler människor kan beviljas allmän rättshjälp och att staten står för enstörre del av rättshjälpskostnaden. begränsades emellertidmöjligheterna att fä allmän rättshjälp i vissa ärendetyper. Reformen harhärigenom beräknats vara kostnadsneutral. Särskilt om de offentliga försvararna Somjag nämnt i min inledande översikt redovisades budget proposition (prop. 1986/87:100 bil. 69ff) en undersökning som dom stolsverket på regeringens uppdrag gjort av de nya regler för förordnan de av offentlig försvarare som infördes . Bl.a. framkom att ande len tilltalade med offentlig försvararesjönk från år . Kraftigast minskade andelen dels vid rattfylleribrottoch dels vid tillgreppsbrott där påföljden blivit skyddstillsyn eller villkorlig dom. Även för tilltalade som dömts tillböter minskade andelen som haft offentliga försvarare. Av utredning framgick också att det fanns geografiska skillnader när det gällde att förordna offentlig försvarare. Till viss del kunde dessa skillnader förklaras med olikheter i målstrukturen mellan hovrättsområdena. Dåvarande justitieministern, statsrådetWickbom, anförde att avsik- Prop. 1988/89:100 ten med lagändringen var attmotverka sådana försvararförordnanden Bil. 4 som framstod som sakligtobefogade. Det hade varit självklart, anförde han, att den som harett verkligt behov av offentlig försvarare också skall ha en sådan. Med hänsyntill frågans stora betydelse från rättssäkerhetssynpunkt avsåg han att med storuppmärksamhet följa utvecklingen. harunder gjort en uppföljning av undersökning. Enligt undersökning ökar nu statenskostnader för offentliga försvarare på nytt. 1984gick den procentuella andelen tilltalade med offentlig försvarare ned från 46procent till . Därefter har en viss återhämtning skett. av de tilltalade offentlig försvarare. Ökningen fördelar sigtämligen jämnt på de olika måltyperna och de olika påföljderna. Den kraftigaste minskningen i fråga omförsvararförordnanden som inträffade vid lagändring gällderattfylleriåtalade som dömdes till fängelse(av dessa hade offentlig försvarare år år1985). hade siffran för försvararförordnanden stigit till 27 procent.För rattfyllerister som dömts tillicke frihetsberövande påföljd var ökningen ännu större. hade 75procent av alla som dömdes till fängelse offentlig försvarare. hade andelen sjunkit till . År1987 var siffran . Den skillnad somtidigare har visats föreligga i fråga om antalet försvararförordnanden mellan olikahovrättsområden kvarstår. Olikheter i målstrukturen är alltjämt en troligförklaring. undersökning visar attdomstolarnas tillämpning av reglerna om förordnande av offentlig försvarare harutvecklats i en mer generös riktning . Härigenom torde mycket avden kritik som i början riktades mot lagändringen ha förlorat i aktualitet. Avstor betydelse har självfallet varit ettantal vägledande avgöranden från högsta domstolen. Jag anser att det intefinns anledning att vidta några åtgärder i fråga om lagstiftningen rörandeoffentlig försvarare. Även jag kommer dock att uppmärksamt följa utvecklingenpå området. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Rättshjälpskostnader för budgetåret1989/90 anvisa ett förslagsanslag på . Rättshjälpsnämnderna PoP-1988/89:100 1987/88 Utgift 9 316 902 1988/89 Anslag 9 766 000 1989/90 Förslag 9 957 000 Av anslaget för budgetåret1988/89 har . dispositiontill följd av tillämpningenav en Rättshjälpsnämnder finns i ,, och . De handlägger ärenden om rättshjälp. 1988/89 Beräknad ändring 1989/90 7 806 000 (1) (därav lönekostnader) (6 578 000)(1) (+ 220 000) 9 766 000 (1) (1)Av angivet belopp har . inte ställts till disposition till följd av tillämpningen av en'utgiftsram. Domstolsverkethar i en rapport om rättshjälpens framtida organisation föreslagit att denuvarande fyra rättshjälpsnämnderna skall slås samman till en endarättshjälpsnämnd. Arbetsfördelningen mellan domstolarna, den nyarättshjälpsnämnden och andra myndigheter föreslås med vissa undantag vara iprincip oförändrad. Arbetet skall bedrivas med hjälp av ADB. Förslaget övervägs nu efterremissbehandling inom . Jag avser att förregeringen anmäla frågan om en lagrådsremiss på grundval av domstolsverketsförslag. Mycket talar för att man som verket föreslår bör koncentreraverksamheten till en enda myndighet. Den nya organisationen bör vara genomfördden 1 januari 1991.1 avvaktan på attstatsmakterna tar slutlig ställning i denna fråga är det angeläget attarbetet vid rättshjälpsnämnderna kan fortgå utan störningar. Huvudförslagetbör därför inte tillämpas. För investeringen i ADB-utrustning beräknar jag . Vid beräkningen avanslaget har jag, i avvaktan på att de lokala avtalsförhandlingarna avslutas, inte tagithänsyn till de belopp som har avsatts för sektors- och myndighetsvisa åtgärder(RALS-88). Jaghemställer att regeringen föreslår att till Rättshjälpsnämnderna /90 anvisa ett förslagsanslag på . Allmänna advokatbyråer: Uppdragsverksamhet 1987/88 Utgift 1988/89 Anslag 1989/90 Förslag 0 1 000 1 000 1987/88 Utfall 1988/89 Beräknat Intäkter Kostnader Resultat Driftbidrag 71 000 000 68 300 000 71 000 000 68 300 000 De allmänna advokatbyråernas främstauppgift är att lämna biträde och rådgivning enligt rättshjälpslagen (1972:429;omtryckt 1983:487). Om det kan ske utan hinder för den verksamhet som bedrivsenligt rättshjälpslagen skall byråerna även lämna annat biträde i rättsligaangelägenheter. De allmänna advokatbyråerna skall i princip vara självbärandeoch konkurrera på lika villkor med enskilda advokatbyråer. har, efter beslut avregeringen, verksamheten lagts ner vid allmänna advokatbyrån i ochvid det filialkontor i som hörde till den allmänna advokatbyrån iVänersborg. Efter dessa åtgärder finns 31 allmänna advokatbyråer. En av byråernahar filialkontor på annan ort. Vid byråernafinns 260 tjänster inrättade, varav 132,5 för advokater och annanjuristpersonal och 127,5 för sekreterare och annan biträdespersonal. Budgetåret1987/88 var det genomsnittliga antalet årsarbetskrafter 203, varav 115 förjurister och 88 för sekreterare. I jämförelse med /87 innebärdetta en ökning med I jurist och minskning med 7 sekreterare. Anslaget Allmänna advokatbyråer:Uppdragsverksamhet är ett förslagsanslag som tas upp med ett formellt belopppå . Under anslaget redovisas kostnader och intäkter för verksamhetenvid de allmänna advokatbyråerna. Anslaget får i princip inte belastas. För attklara likviditeten i uppdragsverksamheten förfogar de allmänna advokatbyråernaöver en rörlig kredit i . Den rörliga krediten får disponerasintill 26 milj. kr. Lönsamhetenhar kraftigt förbättrats under /88. Kostnadstäckningen förbyråerna sammantagna var mot /87. Byråerna har därmed uppfyllt kravet på självfinansiering.Det goda resultatet beror enligt i första hand på det nyabonuslönesystemet, utbildningsinsatser samt olika rekonstruktionsåtgärder avorganisatorisk och ekonomisk art. har den under en följd av årrådande nedåtgående trenden vad gäller ärendetillströmningen brutits. Förändringarna irättshjälpssystemet som genomfördes den väntas, enligt verket, medföra en ökadefterfrågan på de allmänna advokatbyråernas tjänster. avser att gå vidare med enutbyggnad av det ADB-baserade systemet för ärenderedovisning samt intensifierautbildningsinsatserna både för jurist- och biträdespersonalen. Ytterligarerekonstruktionsåtgärder skall genomföras.Verket räknar med att effekterna av dessa och andra åtgärder skall garantera enfortsatt god lönsamhet. Kostnadstäckningsgraden beräknas till för vart och ett av budgetåren1988/89 och 1989/90. utvärdering av verksamheten vid deallmänna advokatbyråerna () har på regeringens uppdrag utvärderat verksamheten vid de allmännaadvokatbyråerna. Uppdraget gavs bl.a. mot bakgrundav att byråerna under en följd av år brottats med stora lönsamhetsproblem. Ienlighet med regeringens direktiv har RRV bl.a. analyserat de motiv somföranledde inrättandet av byråerna och dessa skäls bärkraft . RRV harockså belyst byråernas lönsamhetsproblem och föreslagit åtgärder för attförbättra resultatet. I samband därmed har RRV redovisat ekonomiskakonsekvenser av skilda lösningar samt diskuterat alternativaorganisationsformer. Utvärderingen har redovisats i rapporten allmännaadvokatbyråerna (Dnr 1987:889). Ettav de ursprungliga motiven för att inrätta de allmänna advokatbyrå erna var att tillgodose den ökade efterfrågan, på kvalificerad juridisk kompetens som antogs bli följden av rättshjälpsreform. RRV konstaterar att olika lagändringar har minskat efterfrågan på juridiska tjänster inom rättshjälpsområdet som den privata advokat verksamheten har vuxit i betydande omfattning. Det råder därför, enligt RRV:s mening, inte en sådan obalans mellan tillgång och efterfrågan på juridisk kompetens inom rättshjälpsområdet att staten är tvingad att ga rantera tillgång på advokattjänster genom att bedriva egen verksamhet. Det andra motivet var att ge den enskilde möjlighet till ett fritt val mellan en offentligt anställd eller en privatpraktiserande jurist. För att belysa detta motiv redovisar RRV enbegränsad undersökning som 81 6 1988/89 1 saml. utfört.Av undersökningen kan utläsas att av I 000 tillfrågade personer Prop.1988/89:100 valde en privat advokatbyrå och en allmänadvo- Bil. Återstoden, , tvekade inför valet. RRVavstår för sin del från att värdera resultatet av undersökningen.