prop · GC03130 · 1988-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1988/89:130 om framtida roll, uppgifter ochinriktning Regeringenförelägger vad som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet för de åtgärder och de ändamål somframgår av föredragandens hemställan. Ipropositionen anges riktlinjer för en förändring av inriktningoch huvudsakliga arbetsuppgifter. Socialstyrelsenskall i första hand inrikta sitt arbete på tillsyn i form av uppföljning ochutvärdering av den verksamhet som kommuner, landsting och andra organ bedriverinom socialsektorns område. I sin egenskap av expertmyndighet skallsocialstyrelsen kunna tillhandahålla kunskapsunderlag som kan behövas avregering, landsting och kommuner inför olika ställningstaganden. En viktiguppgift för blir därför att utarbeta kunskapsunderlag för demsom är verksamma inom området. I syfte att förstärka tillsyninom hälso- och sjukvården bör det inrättas regionala tillsynsenheter på sexorter i landet. Dessa enheter skall utgöra en del av . Socialstyrelsensnuvarande läkemedelsavdelning avses bli ombildad till en fristående myndighetför läkemedelskontroll m. m. Socialstyrelsensverksamhet vad gäller bam- och ungdomsfrågor bör intensifieras. Centralförbundetför alkohol- och narkotikaupplysning (CAN) föreslås få en fristående ställningi förhållande till . Rådet för alkohol- och narkotikapolitiskafrågor () föreslås bli inordnat i såsom ett rådgivandeorgan i alkohol- och narkotikafrågor. Socialstyrelsenavses bli organiserad under verksledningen i högst nio större enheter och högstsex regionala tillsynsenheter. 1988/89. 1 saml Nr 130 avses bli förstärkt. Denbör utöver generaldirektören bestå av ytteriigare Prop. Detankommer på regeringen att besluta om den ändrade Dennya organisationen skall genomföras . föreslås upphävasitt nu gällande beslut om organisationen vid . Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, statsråden , , , , , , , , , ,, , Proposition om framtida roll, uppgifteroch inriktning Förslagtill riktlinjer för den huvudsakliga inriktningen av verksamhetlades fram i budgetpropositionen (1987/88:100, bilaga 7) för budgetåret1988/89. I propositionen angav föredraganden att åtgärder skulle vidtas underår 1988 för att i nära samarbete med precisera och konkretiserasocialstyrelsens roll och huvudsakliga uppgifter samt inriktningen avstyrelsens verksamhet. Riksdagengodkände riktlinjerna för huvudinriktning av verksamheten vid socialstyrelsenmen fömtsatte att regeringen skulle återkomma så att mer i detaljkunde ta ställning till hur framtida organisation ocharbetsformer bör utformas (1987/88: SoU16, rskr. Arbetetmed att precisera och konkretisera roll och uppgifter samtverksamhetsinriktning har letts av en intem berednings-gmpp inomsocialdepartementet bestående av de båda statssekreterama i socialdepartementetoch generaldirektör (statssekreterarna ochSture Korpi och generaldirektören ). Beredningsgmppensöverväganden och förslag finns redovisade i rapporten (Ds 1988:74)i förändring. Ett sammandrag av rapporten bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga 1. En kortfattad redogörelse försocialstyrelsens nuvarande organisation och uppgifter bör fogas tillprotokollet som bilaga 2. Som information lämnas också en redovisning avberedningsläget när det gäller de förslag till förändringar avansvarsfördelningen avseende olika ärendegmpper/uppgifter för socialstyrelsensom fordrar ytterligare beredningsåtgärder. Denna bör fogas till protokolletsom bilaga 3. Statskontorethar i rapporten inför 1990-talet (1987:58) analyseratsocialstyrelsens utveckling sedan den senaste omorganisationen 1981. Dessutomhar revisorer genomfört en undersökning,nya organisation (rapport /88:10), i syfte att kartläggahur myndigheter, organisationer och befattningshavare med verksamhetsmässiganknytning till ser på socialstyrel- Prop. 1988/89:130 sen,dess berättigande, roll, inriktning, arbetsuppgifter och sätt att fullgöra sinafunktioner. Dessa båda rapporter har ingått i underlaget för beredningsgmppensolika ställningstaganden. Socialstyrelsenhar också själv i den treårsbudgetrapport som lämnades redovisatbehovet av förändringar i verksamhetsinriktning och organisation. Dessutom harriksrevisionsverket granskat läkemedelsavdelningens verksamhet ochsamordningen inom den statliga läkemedelskontrollen (RRV 1986:58). Underlagetför beredningsgmppens ställningstagande har tagits fram av två arbetsgmpper inomsocialdepartementet i vilka också tjänstemän från ingått somexperter. Beredningsgmppen och arbetsgmpperna har arbetat i nära kontakt medsocialstyrelsens tjänstemän. Information från beredningsgmppen har underarbetets gång lämnats till företrädare för och . Berörda fackliga huvudorganisationer har under arbetets gånginformerats om gmppens överväganden och förslag. Lagstiftningeninom socialsektom omfattar ett stort antal lagar varav de viktigaste är hälso-och sjukvårdslagen, socialtjänstlagen, omsorgslagen, hälsoskyddslagen, lagen omhandel med drycker och smittskyddslagen. När i det följande begreppet hälso-och sjukvård används inkluderas även hälso- och smittskydd, tandvård samt hälsoupplysning.Begreppet socialtjänst innefattar här även omsorger om psykisktutvecklingsstörda och andra handikappfrågor liksom alkoholpolitiska frågor. Jagkommer i det följande att ta upp frågor om huvudsakligaarbetsuppgifter och om hur gmnddragen i organisation börutformas. Jag vill redan här fömtskicka att jag i huvudsak kan ansluta mig tillvad som sägs i beredningsgmppens rapport om framtidainriktning, uppgifter och organisation. Frågor rörande hälso-och sjukvårdensoch beredskapsfrågor är dock föremål för överväganden i annanordning. befattning med dessa frågor tas därför inte upp idenna proposition. Jagvill också inledningsvis erinra om atl beslut med anledning av prop.1986/87:99 om ledning av den statliga förvaltningen innebar ett principielltställningstagande att regeringen ensam bör besluta om en statlig myndighets gmndstmkturnär det gäller myndighetens inre organisation. styming bör enligtbeslutet avse huvudinriktningen av myndighetens verksamhet. Mycketav det som tas upp i beredningsgmppens rapport rör frågor som det ankommer påregeringen eller att besluta om. Regeringen bör emellertidenligt min mening nu för godkännande förelägga de principer som jagföreslår vad gäller huvudsakliga arbetsuppgifter ochverksamhetsinriktning. Vidare bör regeringen ge tillfälle att ta delav riktlinjema för en ny gmndstmktur för organisation. Jagvill vidare erinra om att nuvarande organisation blev föremål för beslut av . godkände då (prop. 1979/80:6, SoU 45, rskr. 386) riktlinjer som bl. a. rörde den avdel- 4 ningsindelning som nugäller. De organisatoriska förändringar som Prop. 1988/89:130 planeras börkunna förberedas under /90, så att de i huvudsak kan genomförasper . Regeringen och bör ges möjlighet attsnabbt komma igång med dessa förberedelser. Jag föreslår därför att riksdagenupphäver beslutet angående riktlinjema för socialstyrelsensorganisation. Jagkommer också att i det följande ta upp verksamheten vid det nuvarande rådet föralkohol- och narkotikapolitiska frågor () och föralkohol- och narkotikaupplysning (CAN). Minredogörelse innefattar även vissa andra frågor som bör övervägas när det gällersocialstyrelsens framtida uppgifter. Detta gäller bl. a. ombil-dandet avsocialstyrelsens läkemedelsavdelning till en särskild myndighet. Vad jag anföri den delen har sådant samband med huvudinriktningen av styrelsens verksamhetoch organisation att redan nu bör ges tillfälle att ta del därav. mån de planerade förändringama kräver åtgärder av för att kunnagenomföras avser jag att senare återkomma till regeringen med förslag attföreläggas . Ifrågor som gäller bam och ungdom, äldre- och handikappomsorg samt bammiljörådetharjag samrått med statsrådet . 2.1 Behovet av förändring Ipropositionen 1979/80:6 om uppgifter och organisation, m. m.konstateras att det är de kommunala huvudmännen som har det direkta ansvaretför utformning, finansiering och drift av och hälso- ochsjukvården men att de övergripande målen fastställs av statsmaktema. Inom deramar som statsmaktema satt upp har kommuner och landsting att undersjälvständigt politiskt och ekonomiskt ansvar tillgodose individemas välfärdoch vårdbehov. skall som central myndighet för socialtjänstenoch hälso- oeh sjukvården företräda statsmaktemas intresse, dvs. ett riksintresse.Socialstyrelsen skall tolka oeh vidareutveckla statsmaktemas mål och utifrånsina erfarenheter från verksamheten inom socialsektom lämna underlag tillregeringen om förändrade mål. skall också enligt propositioneni samråd med de kommunala huvudmännen svara för riksplaneringen av socialtjänstenoch hälso- och sjukvården samt följa tillämpningen av statsmakternas beslutoch bevaka säkerhet och kvalitet i vården. har dessutom ettsärskilt ansvar för samverkan mellan socialtjänst och hälso-och sjukvård.Socialstyrelsens arbetsuppgifter bör enligt propositionen i ökad utsträckninginnebära samordning och utvecklingsarbete och en minskning av detaljeradtillsyn och kontroll. Sedansocialstyrelsen omorganiserades har verksamheten vidmyndigheten successivt förändrats i den riktning som avsågs i den nämndapropositionen. Förändringama är huvudsakligen en följd av ändringar ilagstiftningen inom hälso- och sjukvården, och de särskilda omsorgema.Socialstyrelsens verksamhet har successivt för- Prop. 1988/89:130 skjutitsfrån traditionell myndighetsutövning och detaljreglering till uppföljning,planering, kunskapsutveckling och kunskapsförmedling. Trotsde förändringar av inriktning och arbetssätt som genomförts ärdet uppenbart att haft svårt att leva upp till intentionemafrån . Detta har påtalats av själv i 1987 årstreårsbudgetrapport, där styrelsen efterlyser statsmaktemas stöd för en minskaddetalj kontroll till förmån för uppföljning och utvärdering. Förhållandenaskiljer sig dock i detta hänseende mellan olika delar av organisationen. Inom hälso-och sjukvårdsavdelningen domineras verksamheten fortfarande i hög grad av enmängd författningsreglerade detaljuppgifter. Verksamheten präglas till stordel av kontrollerande tillsyn och av frågor rörande enskilda patienter eller enskildabefattningshavare inom vården, t. ex. utfärdande av legitimationer,specialistbevis, dispenser m. fl. ärenden inom behörighetslagstiftningensområde. Inom socialtjänstavdelningen domineras verksamheten av frågor kringdels utfyllnad och precisering av lagstiftningen bl. a. genom allmänna råd,dels utvecklingsarbete. En väsentligt mindre andel av resursema avsätts inomsocialtjänstavdelningen för enskilda ärenden frånsett alkoholområdet. Inomavdelningen för förebyggande arbete och planering har verksamheten i storutsträckning inriktats på olika planeringsfrågor samt på utredningar om främstbefolkningens hälsoförhållanden. Avdelningen har också svarat för arbetet medatt ta fram principprogrammet hälso- och sjukvård inför 90-talet (HS 90) och1987 års folkhälsorapport. Gemensamtför dessa båda avdelningar och i dess helhet är att insatsemanär det gäller uppföljning och utvärdering är begränsade frånsett i de fall dåstyrelsen har fått särskilda regeringsuppdrag att genomföra sådanauppföljningar eller utvärderingar. Jagkan konstatera att vissa av de vid omorganisationen aviserade förändringamanär det gäller ansvarsområde och verksamhetsinriktning ännuinte kunnat genomföras men är önskvärda, t. ex. när det gäller enrad uppgifter som författningsenligt ankommer på . Andraförändringar och förslag till lösningar som då fördes fram är inte relevantamot bakgmnd av den utveckling som ägt mm inom den sociala sektom. Härtillkommer att nya krav tillkommit eller accentuerats. Till de senare hör bl. a.starkt ökade krav på tillsyn, uppföljning, utvärdering och resultatanalys inom socialsektomi dess helhet som bl. a. resulterat i att påbörjat ett arbetemed nationella resultatanalyser inom socialsektom. Hälso- och socialpolitiskafrågor har också fått ökad uppmärksamhet liksom folkhälsofrågoma. Jagvill även framhålla behovet såväl av en utveckling av till ettexpertorgan när det gäller medicinska och sociala frågeställningar som avförbättrade möjligheter för att biträda regeringen medexpertinsatser. Utvecklingenmot nya och delvis mer komplexa uppgifter ställer enligt min mening ökade krav på som resursema även fortsättningsvis kommer att vara begränsade. De ökade kraven innebär bland annat behov av vissa förändringar av ansvarsområ- 6 den, en hårdareprioritering vid val av uppgifter och inriktning, kompe- Prop. 1988/89:130 tensutveckling,avveckling av vissa av de nuvarande uppgiftema och en klarare uppgifts- ochansvarsfördelning mellan och omgivande organisationer och myndigheter.Detta medför i sin tur krav också på en utveckling av ledningsfunktionen inomsocialstyrelsen. Detär mot denna bakgmnd som beredningsgmppens översyn av skallses. Syftet med översynen har varit att finna vägar som gör att socialstyrelsenkan fungera mer rationellt och bättre uppfylla de krav som omgivningen ställerpå myndigheten inför 1990-talet. 2.2 Beslut i anledning av budgetpropositionen 1987/88:100 Riksdagenhar med anledning av budgetpropositionen för /89 (prop.1987/88:100, bilaga 7) beslutat om verksamhetens huvudinriktning vidsocialstyrelsen (SoU 16, rskr. Enligt detta beslut skall socialstyrelsensuppgift framöver i första hand vara att inom ramen för sitt tillsynsansvarutveckla former och metoder för samt genomföra en systematiserad uppföljningoch utvärdering av kommunemas och landstingens verksamhet. Detta skallsocialstyrelsen göra bl. a. för att ge regering och riksdag en bild av hur hälsosituationenoch sociala förhållanden är för befolkningen och dess olika gmpper och hur deverksamhetsmål som finns i lagstiftningen uppfylls, vilka problem som orsakarbrister i måluppfyllelsen samt för att öka effektiviteten i verksamheten.Resultatet av uppföljningen bör, fömtom till regering och riksdag, ocksååterföras till kommuner och landsting som underlag för kommunala beslut. Enannan viktig uppgift för är enligt den nämnda budgetpropositionenatt föra ut kunskap om effektiva diagnostik- och behandlingsmetoder, om konsekvensemaav sådana metoder för resursfördelningen mellan olika medicinska områden, påolika nivåer, samt om hur vårdorganisationen påverkas. Närdet gäller omstmkturering av olika delar av vårdorganisationen bör socialstyrelsenkunna belysa lämpliga former för detta med hänsyn till såväl mänskligaintressen som ekonomiska aspekter och effektivitetssynpunkter. Förhela socialsektoms del har en viktig uppgift i att sammanställany kunskap från universitet, högskolor, forskningsråd och sektorsforskningsorganm. Socialstyrelsenskall i mindre utsträckning ägna sig åt uppgifter av detalj- eller mtinkaraktäroch åt s. k. enskilda ärenden. Dessa bör så långt möjligt överföras tillregional nivå eller genom författningsändringar avvecklas eller delegeras tillandra organ. Socialstyrelsensframtida uppgifter fömtsätter enligt budgetpropositionen en flexibel ochanpassningsbar organisation och ändamålsenliga arbetsformer. Socialstyrelsenmåste med relativt kort framförhållning kunna frigöra resurser för olikaanalyser och bearbetningar. En sådan flexibilitet bör vara möjlig attåstadkomma genom organisatoriska åtgärder. Avbeslutet på gmndval av budgetpropositionen framgår dämtöver att en precisering och konkretisering skulle ske av roll, huvud- 7 sakliga uppgifter samlverksamhetsinriktning. Rapporten i förändring ger ett samlatunderlag för beslut i dessa hänseenden och som följd av de avsedda förändringarnainnefattar den även förslag till en ny organisation för . Irapporten föreslås denna genomföras successivt fr. o. m. ochvara fullt genomförd . 3 Överväganden och förslag 3.1 Inriktning av verksamheten 3.1.1 huvudfunktioner Mittförslag: verksamhet skall renodlas. Socialstyrelsenshuvudsakliga uppgifter skall vara tillsyn samt kunskapsutveckling ochkunskapsförmedling. Skälenför mitt förslag: Inriktningen av verksamhet måstekontinuerligt förändras i takl med samhällsutvecklingen - särskilt då i taktmed utvecklingen inom socialsektom - och de behov av myndighetens insatser somföljer därav. Sådana förändringar låg bakom dåvarande medicinalstyrelsens ochsocialstyrelsens integration till en myndighet och även den senasteomorganisationen . Riksdagenhar med anledning av budgetpropositionen för /89 beslutat om denövergripande inriktningen av verksamhet (jfravsnitt 2.2). I huvudsak ligger denna inriktning i linje med de ambitioner somkännetecknade propositionen 1979/80:6 om uppgifter ochorganisation, m.m. De primära uppgiftema för , nämligen tillsyni form av kontroll och uppföljning samt kunskapsutveckling ochkunskapsförmedling betonas dock starkare. Vidare framhålls att socialstyrelsenhar en expertfunktion i förhållande till . En minskning avuppgifter av detalj- och mtinkaraktär fömtsätts, även om en mindre del sådanauppgifter också kommer att åvila . Attdet från tid till annan sker förskjutningar i krav oeh förväntningar och därmedi uppgiftemas inriktning är naturligt. För att bättre svara mot de allmännakraven på en decentralisering av handläggning och beslut av vissa uppgifterkrävs enligt min mening i vissa avseenden en förändrad arbets- ochansvarsfördelning mellan och andra myndigheter. För attdessutom kunna ge utrymme för nya uppgifter för inom ramen föri huvudsak oförändrade resurser krävs även en annorlunda inriktning ochprioritering av arbetet hos styrelsen liksom förändringar när det gällerkompetensinriktning och ledningsfunktion. Jag återkommer till detta i detföljande. Socialstyrelsenshuvudsakliga verksamhet bör som nämnts inriktas mot tillsyn ochkunskapsutveckling/kunskapsförmedling. I det följande preciserar jag vad somenligt min mening bör rymmas inom dessa begrepp. Mittförslag: skall i första hand inrikta sitt arbete på tillsyn iform av uppföljning och utvärdering av den verksamhet inom socialsektom somkommuner, landsting och enskilda huvudmän bedriver. Skälenför mitt förslag: Med tillsyn menar jag här - uppföljningoeh utvärdering av verksamheten inom socialsektom gent emot av statsmaktema uppställda och preciserade mål, kontrollav hälso- och sjukvård, socialtjänst och annan verksamhet inom område när det gäller kvalitet, säkerhet och den enskildes rättigheter. Dessauppgifter kan betecknas som käman i funktion. Jag villemellertid här framhålla att det är i fråga om uppföljning och utvärdering somsocialstyrelsen framför allt behöver utvecklas. Tillsyn i form av kontroll - isynnerhet vad gäller individärenden och enskilda verksamheter - bör enligt minmening fullgöras på regional nivå. För är denna länsstyrelsen.För hälso- oeh sjukvård samt tandvård bör enligt min mening sex regionaltplacerade tillsynsenheter tillföras . För socialstyrelsenscentrala verksamhet bör tyngdpunkten ligga på uppföljning och utvärdering. Socialstyrelsenskall också utifrån hälso- och sjukvårdens och uppgifter följaoch beskriva olika gmppers levnadsvillkor, t.ex. äldres och handikappades boendeförhållandensamt bams och ungdomars uppväxtvillkor, liksom att löpande rapportera omfolkhälsotillståndet i landet. Socialstyrelsenär central förvaltningsmyndighet inom områden som är av avgörande betydelse förmedborgamas välfärd. Alla medborgare skall tillförsäkras god hälsa och godasociala förhållanden samt vård och omsorg av god kvalitet och på lika villkor.Att den gmndläggande lagstiftningen inom socialsektom har fått formen avramlagstiftning medför risk för standardskillnader mellan olika kommuner ochlandsting. Det är inte godtagbart atl skillnadema i hälsosilualion och socialvälfärd mellan medborgama blir för stora. har därför enligtmin mening en viktig roll när det gäller att följa och utvärdera kommunemas ochlandstingens verksamhet inom och hälso- och sjukvården i relationtill målen om lika villkor. Detta behöver inte innebära att vård och omsorgöverallt utformas likadant eller ens har samma resursnivå inom olikadelsektorer. Det väsentliga i tillsynsfunktionen är enligt min mening attsamtliga medborgare i enlighet med lagstiftningens syfte tillförsäkras en godservice och vård och att de medicinska säkerhetsfrågoma samt rättssäkerhets-och integritetsfrågorna är betryggande lösta. Socialstyrelsensgmndläggande uppgift är således enligt min mening att följa och värderakommunemas och landstingens verksamhet och utvecklingen inom berörda områdenför att skapa en bild av hur de mål som finns i lagstiftningen uppfylls, vilkaproblem som orsakar brister i måluppfyllel- sen samt effektiviteten iverksamheten. Detsamma gäller i förekommande Prop. 1988/89:130 fallverksamheter som bedrivs av andra huvudmän (stiftelser, kooperativ, bolagetc. 1hälso- och sjukvårdens och verksamheter ingår givetvis intebara att ge traditionell sjukvård och social omsorg oeh service utan även attförebygga sjukdomar, skador och sociala missförhållanden samt att främja hälsaoch goda sociala betingelser. Dessa senare aktiviteter som vanligtvis med ettsamlingsnamn bmkar benämnas generellt förebyggande aktiviteter - är detviktigt att också ägnar uppmärksamhet. bör medutgångspunkt från hälso- och sjukvårdens och kunskaper om ohälsaoch sociala stömingar och om föreliggande risker för sådana bl. a. söka påverkaandra samhällssektorer att vidta förändringar som kan reducera sådana risker. Enligtmin mening krävs, som gmnd för en kvalificerad tillsyn, att mersystematiskt utvecklar kvalitets-, resultat- och effekt-mått inom hälso- ochsjukvården och så att uppnådda resultat kan ställas i relationtill insatta resurser. Dessa mått skall ta hänsyn till såväl sociala sommedicinska, etiska och ekonomiska faktorer. Vidare krävs en i förhållande tilldagsläget väsentligt förbättrad återföring av tillsynsverksamheten till hälso-och sjukvårdens och personal och andra ansvariga. Det ärenligt min mening väsentligt att prioriterar båda dessafrågor. För dessa uppgifter bör även de resurser som finns vid socialvårdensoch sjukvårdens planerings- och rationaliseringsinstitut (Spri) utnyttjas. Enöversyn sker av Spri:s framtida roll och arbetsuppgifter. Statensberedning för utvärdering av medicinsk metodik (SBU) har till uppgift att urmedicinsk, psyko-social, etisk och ekonomisk aspekt utvärdera ny och befintligmedicinsk metodik. Beredningen skall även utarbeta strategier för införandeeller avveckling av medicinska metoder, sprida information om uppnådda resultatsamt vara kontaktorgan. Beredningens arbete skall utvärderas efter tre årsverksamhet. Jag delar bedömningen attdet bör övervägas om verksamheten kan inordnas i efterförsöksperiodens slut. Detfinns goda fömtsättningar att åstadkomma en ökad sammanlagd utredningskapacitetgenom väl avstämda arbetsprogram mellan , SBU och Spri. Enligtmin mening är det också angeläget att den kontrollerande delen av tillsynen iform av besök och i vissa fall inspektioner intensifieras inom hälso- ochsjukvården samt tandvården. Detta blir en uppgift för de föreslagna regionala tillsynsenhetema.Besöksverksamheten bör också inte bara föranledas av anmälan ommissförhållanden utan bedrivas aktivt i förebyggande syfte. Inomsocialtjänsten bör också länsstyrelsemas tillsyn över bam-, äldre-ochhandikappomsorg bli mer aktiv. Även roll i samhällsplaneringenbör enligt min mening markeras liksom aktiva samverkan med länsstyrelsemainom område. BetänkandetLänsstyrelsemas sociala funktioner (Ds 1989:9) har nyli gen överlämnats till chefen för . Detta tar upp den 10 sociala funktionensuppgifter och arbetssätt. Betänkandet remissbehandlas och börbehandlas i samband med den aviserade propositionen om en samordnadlänsförvaltning. Ställningstaganden som berör länsstyrelsemas socialafunktioner bör därför föregås av ytterligare beredning. Mitt förslag:Socialstyrelsen skall utarbeta kunskapsunderlag rörande innehåll och kvaliteti vård och omsorg till ledning såväl för dem som är verksamma inom ochansvariga för hälso- och sjukvård och socialtjänst som för andra berördabeslutsfattare på olika nivåer.