prop · GC03118 · 1988-12-31 00:00:00 — Vid seminariet fanns fyra arbetsgmpper:Beteendevetenskapliga-, rättsliga-, medicinska- och alko-holpolistiska arbetsgmppen.Arbetsgmpperna framförde "som sin enhälliga åsikt, att den främstamotåtgärden mot rattfylleri måste vara att öka risken att åka fast genom ökadövervakning". Deflesta förare som dmckit alkohol upptäcks emellertid inte av polisen vid iförväg beordrade trafikkontroller utan under andra former av trafikövervakningeller allmän övervakning. I dessa fall är rätten att ta utandningsprov gmndadpå att skälig misstanke om trafiknykterhetsbrott föreligger eller att fömtsättningarnaför mtinmässigt utandningsprov enligt 2 § i lagen är uppfyllda dvs i sambandmed trafikolycka, misstanke om vissa brott i trafikbrottslagen,hastighetsöverträdelse, skyldighet att stanna fordon eller skyldighet att haföreskriven lykta eller strålkastare tänd. Huvuddelenav länsstyrelserna och polismyndigheterna anger i sitt årliga planeringsdokumnetvilket antal utandningsprov som bör tas vid i förväg beordrad trafikkontroll.Rikspolisstyrelsen är inte övertygad om att en stor ökning av antalet utandningsprovvid i förväg beordrade kontroller verkligen ger en sådan förbättrad trafiknykterhetssituationsom en ökad polisinsats rimligen måste förutsätta. Antalet förare som kommeratt få genomföra utandningsprov kommer ändå att vara relativt sett litet. Andravägar måste därför prövas enligt styrelsens mening för att öka upptäcktsrisken. Närlagen om alkoholutandningsprov tillkom saknades den erfarenhet och kunskap omtillämpning av utandningsprov som finns hos polispersonalen ochfordonsförarna. Trafikanterna har vant sig vid att lämna ett utandningsprov ochatt detta inte nämnvärt hindrar deras färd. De torde sällan fråga om detverkligen rör sig om en kontroll som beordrats i förväg. Utandningsproven harnu accepterats som en nödvändig del av polisens trafikövervakning. Debetänkligheter mot utandningsproven som fanns från rättssäkerhets- och integritetsskyddssynpunktunder lagstiftningsarbetet har vederlagt under de som lagen tillämpats.Av betydelse från rättssäkerhetssynpunkt är att andelen s k falska positivaprov har minskat genom att ampullerna ersatts av s k sållningsinstmment vilka,med större säkerhet än ampuller, mäter alkoholkoncentrationen kring den nedre straffbarhetsgränsen.Provtagningen kan också genomföras snabbt så att kontrollen innebär ringahinder för fordonsförarna. Medanledning av den utveckling som redovisats ovan föreslår rikspolis styrelsen att lagen om alkoholutandningsprov ändras så att en polisman mtinmässigt får ta utandningsprov utan att misstanke om trafiknykter hetsbrott föreligger. Enligt nu gällande föreskrifter till lagen, se bilaga I, skall sådana i förväg beordrade utandningsprov vara upptagna i månads- eller veckoplan (motsvarande) och beordrade av lägst kommisarie. Före skrifterna gmndas i dessa avseenden på förarbeten och motivuttalanden 30 Utandningsprovbör kunna tas mellan olika utryckningsuppdrag Prop. 1988/89:118 utan attsådana prov beordrats i förväg eller att fordonsförare betett sig på Bilaga2 sådant sätt som anges i 2 § av lagen. Den enskilde polismannens initiativförmågaoch intresse för verksamheten kan då bättre tillvaratas, personaltimmarna kanutnyttjas bättre och polisens bekämpning av trafiknykterhetsbrott kan avsevärteffektiviseras. Detär inte troligt att allmänheten med den debatt om trafiknykterhets-problemensom förs har något att invända mot att polisman får ta utandningsprovrutinmässigt utan att ha beordrats till detta i förväg. Det är heller intetroligt att ovidkommande faktorer spelar in vid kontroll av förare i desshänseenden, lika lite som vid exempelvis kontroll av körkort. Påmarknaden finns numera också s k passiva alkoholmätare med vilka polismännenkan mäta alkohol i andedräkten utan att blåsning erfordras. Denna utrustningunderlättar och minskar tiden för provtagning ytterligare till fördel förtrafikanten. Försök med sådan utmstning pågår f n. är det möjligtatt sådan utmstning kan komma att användas i viss omfattning som ett komplementtill nuvarande sållningsinstmment. Deändringar som föreslås ovan medför att 1 och 2 §§ i lagen om alkoholutandningsprovbör slås samman och exempelvis få följande lydelse: "Alkoholutandningsprovfår rutinmässigt företas på förare av motordrivet fordon och förare avmotordrivet spårfordon på järnväg, tunnelbana eller spårväg. Bestämmelsernagäller ej förare av motordrivet fordon som är avsett att föras av gående. Alkoholutandningsprovfår även företas på den som är skäligen misstänkt för brott vara kan följafängelse, om provet kan ha betydelse för utredning om brottet". Denändring av lagen om alkoholutandningsprov som föreslås av rikspolisstyrelsenbör medföra att polisens dels ökar antalet utandningsprov och dels möjliggöratt polisens resurser kan utnyttjas bättre för att bekämpa trafiknykterhetsbrott.De föreslagna ändringarna i lagen bör därför övervägas i samband medhandläggningen av frågan om alkoholutandningsprov som rättsligt bevismedel. Ihandläggningen av detta ärende har deltagit undertecknad rikspolischef,avdelningschefen och avdelningsdirektören , densistnämnda föredragande. Förteckning över remissinstanserna Prop-1988/89:118 Bilaga 3 Efterremiss har yttranden över 1. förslageti den sedermerade återkallade prop. 1984/85:21 till sänkning av den nedre straffbarhetsgränsen för rattonykterhet, 2. rikspolisstyrelsensskrivelse 1988 01 22 om mtinmässiga alkohol utandningsprov och 3. rikspolisstyrelsensrapport (RPS/Rapport 1987:10) Alkoholutand ningsprov som bevismedel vid trafiknykterhetsbrott avgettsav hovrätten för Nedre , , och ,kammarrätten i , länsrätterna i resp. ,såvitt avser 1 och 3, riksåklagaren, brottsförebyggande rådet,, statens rättskemiska laboratorium, väg- ochtrafikinstitutet,trafiksäkerhetsverket, juridiska fakultetsnämnden vidStockholms universitet, länsstyrelserna i , , resp.Gävleborgs län, statens provningsanstalt såvitt avser 1 och 3,transportforskningsberedningen. , såvitt avser I och 3, , för trafiksäkerhetens främjande såvitt avser I,i såvitt avser 1, såvitt avser 3, Föreningen och . RÅhar överlämnat yttranden från överåklagaren vid åklagarmyndigheten iStockholm, överåklagarna vid regionåklagarmyndigheterna i , ochUmeå samt statsåklagaren vid regionåklagarmyndigheten i . CentralorganisationSACO/SR har överlämnat ett yttrande från ,samhällsvetare och ekonomer. Trafikförsäkringsföreningenhar överlämnat ett yttrande från Försäkringsbranschens Serviceaktiebolag. Skrivelserhar kommit in från och, såvittavser förslaget till straffbarhetsgräns, . 1988/89:1 ii Utdragur protokoll vid sammanträde Bilaga 4 , justitierådet , regeringsrådetÅke . Enligtprotokoll vid regeringssammanträde har regeringen påhemställan av statsrådet valds beslutat inhämta lagrådets yttrande överförslag till 1. lag om ändring i lagen(1951:649) om straff för vissa trafikbrott, 2. lag om ändring i lagen(1976:1090) om alkoholutandningsprov, 3. lagom ändring ijärnvägstrafiklagen (1985:192). Förslagethar inför lagrådet föredragits av kammaråklagaren . Lagrådetlämnar förslaget utan erinran. Propositionenshuvudsakliga innehåll ........................ 1 Propositionens lagförslag....................................... .... 2 Utdrag ur protokoll vidregeringssammanträde 5 1 Inledning.......................................................... 5 2 Bakgrund ....................................................... ... 7 2.1 Gällanderätt ............................................. ... 7 2.1.1 Trafiknykterhetsbrotten........................... ... 7 2.1.2 Bevisning i mål om trafiknykterhetsbrott...... ... 7 2.2 Huvuddragen av lagstiftningensutveckling......... ... 8 2.3 Blodprov och alkoholutandningsprov ................ ... 9 2.4 Utländsk lagstiftning...................................... .. 12 3 Allmänmotivering .............................................. .. 12 3.1 Allmänna utgångspunkter .............................. .. 12 3.2 Alkoholutandningsprov sombevismedel.............. 15 3.3 Rutinmässiga alkoholutandningsprov................. .. 20 3.4 Övriga frågor .............................................. 22 4 Upprättade lagförslag......................................... 23 5 Specialmotivering............................................... .. 23 5.1 Förslaget till lag om ändring ilagen (1951:649) om straff för vissa trafikbrott 23 5.2 Förslaget till lagom ändring ilagen (1976:1090) om alkoholutandningsprov 23 5.3 Förslaget till lagom ändring ijärnvägstrafiklagen (1985:192) . 6 Hemställan........................................................ .. 24 7 Beslut ........................................................... .. 24 BilagalMissivskrivelse till rapporten (RPS/Rapport 1987:10) Alkoholutandningsprov som bevismedel vid trafiknyk terhetsbrott samt delar av rapporten.......... .. 25 Bilaga2 Skrivelse från om mtinmässiga alko holutandningsprov .................................. .. 29 Bilaga3 Förteckning över remissinstanserna........ 32 Bilaga4 Lagrådets yttrande ........................... .. 33 Tryckeri, 1989 34