prop · GC03144 · 1988-12-31 00:00:00 — Bidragande till denpågående om,orienteringen vid fyra av fonderna mot större och mognare företagär gjorda erfarenheter av att rätt kunna bedöma ansökningar av skiftandekvalitet från företag med varierande storlek på lednings- och stödfunktionerna.Svårigheten att "matcha" företagen föranleds även av att depersonella resursema är begränsade vid fonderna. är det enbart en personsom arbetar med denna typ av placeringar. Igällande policydokument för Mellansvenska löntagarfonden presente- rasföljande mål: "Mellansvenska löntagarfonden vill vara en av flera Prop.1988/89:144 institutioner på svensk kapitalmarknad som medverkar som'katalysator' i Bilaga 9 en önskvärd utveckling av näringslivet"(Årsredovisning 1986). Tillämpningen av målet har inneburit en genomgång ochavslag av ett stort antal ansökningar från ibland mycket små företag. Viddenna fond och vid Fond Väst har styrelsen fastställt en maximigräns för"hur stor andel av tillgångama" resp "rekvirerade medel"som får placeras i onoterade företag: resp ..Ingen av fondema haruppnått den fastställda nivån. Övriga löntagarfonder har inte fastställt någonandel för placeringar i de onoterade företagen. Fjärde fondstyrelsen harbeslutat att i stort sett bibehålla den nuvarande andelen. Denhittills varierande inställningen till investeringar i onoterade företagåterspeglas i nedanstående tabell 2. Tabell 2: Uppgifter om fondernas placeringar i onoteradeföretag, antal och anskaffningsvärde (milj kr) 151,3' 169,3' 97,1' Källa: Resp fond ' Inkl förvärvat och noterat1989-02-02. 1 uppgiften inkluderas ej Trefond Investsutvecklingsbolag, , och det företag, , som Collator äger andel av. Mellansvenskalöntagarfonden är den löntagarfond som har placerat i flestföretag, medan har minst antal placeringar i onoterade företag.Företrädare för Nordfonden har förklarat det färre antalet placeringar med attbl.a. nödvändiga kansliresurser inte har funnits tillgängliga förrän år 1987.Svårigheten att etablera ett särskilt bolag för handel med de icke noteradeföretagen (f n ) är enligt företrädare för TrefondInvest förklaringen till de begränsade insatserna. Fjärdefondstyrelsen började placera i onoterade företag , dvs. ganska många årefter det att fonden bildades (1974). Fonden har mer än dubbelt så långerfarenhet som löntagarfonderna av placeringar i onoterade företag. Skillnaderi antalet placeringar i onoterade företag och i inriktningen av dessaplaceringar mot medelstora eller mindre företag har av intervjuadefondföreträdare bl.a. förklarats med varierande ambition hos fondstyrelseneller den egna verkställande 16 1988/89. fondkanslietsfunktion (antal analytiker m m) fondensacceptans av afiarserbjudande. För RRV har det inte varitmöjligt att inom uppdragets ram verifiera alla de utsagor som framförts sornförklaring till den egna eller andra fonders agerande. De redovisadeförklaringama begränsas därför i huvudsak till avsikter och förklaringar somdokumenterats av resp fond. Vid samtliga fonder har iintervjuer med RRV statsmakternas förväntan framförts som en förklaring tillplaceringar i onoterade företag. Sydfonden hänvisar även till att statensindustriverk (SIND) kraftigt understmkit venture capital-branschens betydelseför den industriella verksamheten (Årsredovisning 1988). har detmånga gånger funnits en tveksamhet till om placeringar i onoterade företag ärdet rätta sättet "att förränta pensionspengarna". 1988/89:144 Bilaga 9 4.2 Formen för placeringen - Iförarbetet till APR nämns att investeringar både kan ske direkt och via ventureföretag. Båda dessa former tillämpas av Fjärde fondstyrelsen. De konvertiblaskuldebreven spelar en varierande roll för fonder nas placeringar. Störst relativ betydelse hade de för Sydfonden. I prop 1983/84:50framhålles följande beträffande formerna för löntagarfondernas förvärv avaktier för att förbättra riskkapitalförsörjningen för mindre och medelstoraföretag: "Dettakan både ske genom direkt engagemang i dessa företag och genom engagemang i s. k.tillväxtföretag, venturekapital företag eller andra typer av företag medinriktning mot riskkapitalmarknaden för icke börsnoterade företag." EndastFjärde fondstyrelsen använder sig av de båda nämnda möjligheterna attinvestera: direkt engagemang eller via ventureföretag och liknande. Fonden ärdelägare i tre ventureföretag. Genom den senare formen av engagemang avseskraven på ompetens och riskema vid placering i onoterade företag attreduceras. och högriskföretag förväntas vända sig tillventureföretagen för sin kapitalförsörjning. Nordfondenhar försökt minska risken genom att investera i en före-tagsgmpp inriktad motsmåföretag. försökte ursprungligen att lösa risk- ochkompetensproblemet genom att gå in i ett investmentbolag och att år 1986inrätta ett särskilt bolag, Collator. I brist på partner, som kan ingå somägare, är bolaget vilande. Sydfondenoch Mellansvenska löntagarfonden har båda investerat i ventureföretag. Avsiktenhar emellertid inte varit att enbart via dessa agera påriskkapitalmarknaden utan att investera i samarbete med ventu-reföretaget.Ventureföretagen har dock inte tagit initiativ till något samarbete. Fondernahar å sin sida i likhet med Nordfonden eftersträvat att själva direkt agera påmarknaden. Mellansvenskalöntagarfonden och Fond Väst, dvs. de löntagarfonder som relativt sett harplacerat mest i onoterade företag, arbetar nu enbart med direkta investeringar. Fondernasinvesteringar i onoterade företag utgörs dels av aktier, dels av konvertiblaskuldebrev (inkl företagen o. I tabell 3 redovisas fondemas satsningar påde skilda placeringsformema åren 19861988. Tabell3: Fondernas placering I aktier och konvertibla skuldebrev m m, anskaffningsvärdeOch antal företag, åren 1986 1988 1988/89:144 Bilaga 9 värde (tkr) värde (tkr) Avtabell 3 framgår att de konvertibla skuldebreven spelar en högst varieranderoll för fondernas placeringar. Vid Fond Väst har de konvertibla skuldebrevenvarit den helt dominerande formen av placeringar . Enmotsatt utveckling uppvisar Sydfonden, den fond där de konvertibla skuldebrevenhar störst relativ betydelse . Den redovisade utvecklingen återspeglarSydfondens beslut om att i regel i första hand satsa riskkapital i form avkonvertibla skuldebrev. Fonderna har operativt tolkat prop 1983/84 150 såatt företagaransvar inträder om fondens rösträttsandel överstiger . Av fonderna har inte någon en rösträttsandel iredovisade onoterade företag som överstiger . Däremot har ett flertal avfonderna haft kapitalandelar överstigande . För att minska risken för att iiven mindrekapitalandelar kan leda till företagaransvar är det enligt RRVs mening viktigtatt särskilt analysera fondens position visavi andra placerare. RRV anser att ägarrollen för Collator, dotterbolagtill , måste upphöra såvida inte ägarbasen tillbolaget breddas. 1988/89:144 Bilaga 9 1prop 1983/84: 50 framhåller föredragande att fondstyrelserna inte skall ta påsig ett ägaransvar. "Meddetta bör i första hand förstås att fondstyrelserna inte skall påta sig ettfortlöpande huvudansvar för något företags förvaltning. Däremot börfondstyrelserna ta på sig ett for denna typ av aktieägande normaltdelägaransvar, vilket bl. a. innebär att de tillsammans med andra ägare börange målsättningen och verka för att företagen har väl fungerande ledningsorgan. "(s 79) Tillskillnad från börsregistrerade aktier finns det i APR eller dess förarbeteningen begränsning av hur stor andel av röstetalet som får förvärvas i onoteradeföretag. Begränsningen ligger i att den enskilda fonden inte får äga så mycketatt ägaransvaret övergår till företagaransvar. Företrädare för fondernahar operativt tolkat prop 1983/84:50 så att företagaransvar inträder närröstandelen överskrider . Tolkat på detta sätt har inte någon av fondernautövat ett företagaransvar i de onoterade företag. I tabell 4 nedan redovisasantalet placeringar i onoterade företag inom vissa procentuellarösträttsintervall. En tendens i denprocentuella fördelningen över åren är att andelen företag med lägrerösträttsandel än har ökat något. En motsvarande tendens finns ej i tabell5 över antalet onoterade företag inom dessa procentuella kapitalandelsintervall.En viss minskning har skett av antalet onoterade företag, där fondernaskapitalandel uppgår till eller mer. 1 prop 1983/84:50redovisas synpunkter från remissinstanser om att företagaransvar även kaninträda vid röstetal som understiger . Intervjuade har påpekat att omfonden har en hög kapitalandel eller i förhållande till övriga placerare ärstor som portfölj förvaltare, kan fonden bli "tvingad" att ta ettföretagaransvar. Krav på långsiktighet och fondens förväntade samhällsroll kant.ex. förhindra att engagemang avslutas, när andra placerare går ur avaffärsmässiga skäl. Exempel finns på fonder som på detta sätt fått ta ettreellt företagaransvar även om kapitalandelen varit mera begränsad. För attminska risken bör fonden enligt RRVs mening vid 1988/89:144 Bilaga 9 I I I - I I I I I I I I I I I I I I I I I - I - I I "* I >ri m rs rs (N I I < ' " W rs r I m m i: a; <2 -OtO iS T3 -p g «J (u O ;n t/2 u. I !S Z il? (2 ="S 'S o OJ o :"J 1=> c C£ OJ «, 1988/89:144 Bilaga 9 E_ n E3t -I I I I I I I I I I --- I I ' I r.1 I »ri I I I I - I I I - I -I I - I I < I u-1 I m 0\ (N - I (N I v-i 1 ( I rt -. *' I I (N VO I I - I Tt ni r---- 't m r.) rvi fN fn m rn- I I -- Tf o <2 = '' "2 |U U o :« t/5 u- '* I I - d ii-a 'O £ r/5 u. <2 = -S"H u D o :n 2 ,5 " fN (N I fN (N jO iS T3 -o I Z (i:Szii: cä"" m#Tr' =m'oo-;!i;,q beslutom placering särskilt analysera fondens position visavi andra placerare. I tabellema har intemedtagits bolag, Collator. Bolaget bildades tillsammansmed andra intressenter. En av intressentema drog sig emellertid ur och fondenhar alltsedan dess varit majoritetsägare i Collator. Bolaget ärvde en placeringi . har fondstyrelsen beslutat om att tillskjutaytterligare kapital till KMG via Collator (av aktiekapitalet och avröstvärdet ). Collator har därmed avröstvärdet. Frågan om företagets fortsatta verksamhet ställdes mot att brytamot "regelverket". Fondstyrelsens handlandeinnebär att man bryter mot ordalydelsen i prop 1983/84 50. Avsikten frånTrefond Invest sida har emellertid varit att hitta lämpliga partneri Collator. Trots upprepade försök har inte detta lyckats. EnligtRRVs uppfattning har emellertid så förflutet, att bolagets ägarrollmåste upphöra om ingen lösning uppnås . 1988/89:144 Bilaga 9 Ambitionen hos fondema är att varje placering skalluppvisa vinst. Det finns dock en insikt hos fonderna om att varje placering ejkan lyckas. Sammanlagt för löntagarfondema har kan mer änhälften de avyttrade företagen ej uppnått avkastningskravet.Ungefär motsvarande resultat gäller för Fjärde fondtyrelsen. Samtliga fonder med undantag av , medmycket få placeringar, har råkat ut för konkurser och nedskrivningar. Fjärde fondstyrelsen har haft placeringar i företagsom noterats. Detfinns enligt RRVs uppfattning f. n. inget som tyder på att fondernas totalaplaceringar i onoterade företag kan ge motsvarande avkastning som placeringari noterade företag. Alltför för avstämning av placeringarna kan hävdas ha förflutit. Å andrasidan talar fondemas egen omorientering (mot större och mognare företag) föratt en viss värdering är möjlig av nuvarande placeringspolicy. Fondema framhåller attavkastningskraven på placeringar i onoterade företag (4 ;uppgifterna varierar hos fonderna) är desamma som kraven på placeringar inoterade företag. Genom att de onoterade företagen redovisas tillanskaffningsvärdet är det inte möjligt att totah sett ge en rättvisandebeskrivning av om placeringarna har varit framgångsrika. Ambitionenhos fonderna har varit att varje placering skall uppvisa vinst. Fond Väst kanäven tänka sig att lägga ett samhällsekonomiskt perspektiv på den enskildaplaceringen. Det synes dock finnas en insikt hos fondema om att varjeplacering inte kan lyckas. "Det viktiga är att Prop. 1988/89:144förlustema på lång sikt uppvägs av så stora vinster i andra satsningar att Bilaga9 avkastningskravet ändå uppnås." (Mellansvenska löntagarfonden Årsredovisning1986 s4). Itabell 6 nedan redovisas det antal onoterade företag som noterats i fondemasägo. Företrädare för flera av fondema har framhållit notering som ett mål för fondemasplacering i onoterade företag. Sedan företaget noterats skulle fondens"uppgift vara löst" och aktierna kunna avyttras. För de fonder someftersträvar att placera i mogna företag, företag som inom den närmasteframtiden kan komma att noteras, kan noteringen ses som ett bevis på attplaceringen varit riktig. Mål av detta slag har emellertid ännu ej uppnåttsvid löntagarfondema, såsom framgår av tabell 6. Endast i Fjärde fondstyrelsensinnehav har noteringar förekommit. Ettannat sätt att mäta resultatet är att redovisa det antal onoterade företag somavyttrats av fondema med uppfyllt resp ej uppfyllt realt avkastningskrav ().Sättet att mäta är tmbbigt. Måttet beaktar ej att en stor förlust eller vinst iett enskilt företag kan ha stor betydelse för totalresultatet. Menredovisningen i tabell 7 nedan ger dock en uppfattning om antalet framgångsrikaeller misslyckade placeringar som avyttrats. Mellansvenskalöntagarfonden har avyttrat flest onoterade företag, till att börja med utanatt uppfylla avkastningskravet. Sammanlagt för löntagarfonderna mellan åren1984 och 1988 har av de avyttrade företagen ej uppnått avkastningskravet.Att detta ej enbartitorde kunna förklaras av att löntagarfondema hunnit verkaunder visas av att även för Fjärde fondstyrelsen har mer än 60 (63) %av företagen ej kunnat avyttras med uppnått avkastningskrav. Antaletkonkurser och nedskrivningar i kapitalet är andra mått på misslyckande ifondernas placeringar. Av tabell 8'framgår att antalet konkurser har varitflest vid Mellansvenska löntagarfonden, den löntagarfond som genomsnittligtöver tiden har placerat i flest onoterade företag. Tabellen visar också attsamtliga fonder med undantag av Trefond Tnvest, med endast en placering framtill ,.har råkat ut för'korikurser eller tvingats till nedskrivningar avkapitalet. Genomgångenav resultatet har visat på problem med att placera i onoterade företag. Attdessa problem inte bara är tidsbundna, något som kommer att försvinna närfonderna vunnit ökad erfarenhet, antyds av att även Fjärde fondstyrelsen råkatut för misslyckanden i placeringama. 'De senare torde vara en följd av den högreriskexponering som det innebär att placera i onoterade företag. Prop.1988/89:144 Bilaga 9 .3 ov 1/2 3 0V C/5 II ' I I S n F, B o (/} 2 " s ts t£ [i:2 S.iT c> c c«£ a g JJ u c o =2, , ti£ [i: 22 2 ii: I Prop.1988/89:144 Bilaga 9 Tabell8: Antal konkurser samt redovisat nedskrivet kapital (milj kr) i fondernasplaceringar i onoterade aktier Kon- NedskrKcm- NedskrKon- NedskrKon- NedskrKon- NedskrKon- Nedskr kurs kap kurs kap kurs kap kurs kap kurs kap kurs kap 5,0 3 2,0 -9,0 1 2,2 1 5,5 - 12,4 1 4,5 - Attredovisa de dolda värdena i de onoterade företagen är inte möjligt. Det finnsemellertid enligt RRVs uppfattning inget som tyder på att dessa värden skullevara av sådan omfattning att placeringar i onoterade företag skulle varalikvärdiga med placeringar i noterade företag. Erfarenheten av Fjärdefondstyrelsens verksamhet pekar t.ex. på motsatsen. Det synes därför inte vararealistiskt att som flertalet löntagarfonder ha samma förväntningar på denonoterade, som den noterade portföljen. 4.5 Arbetet med placeringar - Arbetetmed de onoterade företagen är relativtarbetskrävande. Ungefar analytiker vid fonderna arbetar med dessa företag. Kravet påkompetens är avgörande vid val av styrelseledamot. Fondens styrelseplats i ett onoterat företag kan således besättas med extern person. Varje fond har minst enperson som särskilt ägnar sig åt de onoterade företagen. För placeringar ionoterade företag åtgår ett arbete som vid flertalet löntagarfonder minstmotsvarar arbetsinsatsen med noterade företag (se nedan tabell 9). Vidare harfondema använt sig av konsulter för genomgång och utvärdering av företag därplacering varit aktuell. Antaletanalytiker och placerare, dvs. inklusive VD och WD, är i stort Prop. 1988/89:144 sett detsamma vid de olika löntagarfonderna. Skillnader i antalet är främstBilaga 9 att hänföra till en varierande ambition att arbeta med de onoteradeföretagen. Att Sydfonden har betydligt färre anställda än övriga fonder berorpå att ekonomi och redovisning (motsvarande kamrer -I- sekr) sköts av LundabygdensSparbank. Det är vidare av betydelse i vilken utsträckning som utomståendekonsulter anlitas i verksamheten. Samtligafonder med undantag av tillgodoser vid placeringar i onoteradeföretag möjligheten att erhålla styrelseplats. Placeringens vikt får avgöra omrättigheten skall utnyttjas. Trefond anser att i princip skallinte styrelseplatser tillträdas. I praktiken har emellertid så skett vid någraföretag. Tabell 9: Antalet anställda oeh antalet anställda somsärskilt arbetar med onoterade resp noterade företag Fonder Antal Därav: Antalana- an- arbetande lytiker för ställda med onoter- noterade och (man- ade bolag onoterade år) (manår) företag Sydfonden 3 1 2 Fond Väst 6 1,5 3 Mellansvenska 5' 1,5 2 löntagarfonden Nordfonden 4,5 1 2 Fjärde 8 2 5 fondstyrelsen Summa 31,5 7,7 16 Källa: Resp fond ' Fonden har anställt ytterligare en personsom till av arbetstiden skall arbeta med onoterade företag Vidval av styrelseledamot uppges vid samtliga fonder kompetenskravet varaavgörande. Fondernas styrelseplatser i onoterade företag besätts således avutomstående personer om dessa har den bästa kompetensen. I Sydfonden har beslutfattats om att fondens styrelseplatser i onoterade företag i regel i framtidenskall besättas med utomstående persorier med professionell kompetens inomaktuell bransch. Samarbetemellan löntagarfonderna förekommer i mycket begränsad utsträckning. Införbörsintroduktionen av ' har dock Nordfonden, Fond Väst ochMellansvenska löntagarfonden samarbetat. Officiellt har inte diskussionerförts om möjligheten av att genom samarbete stärka den analytiska kompetensenvid placeringar i onoterade aktier. Iintervju har framförts att en tänkbar samarbetsform vore bildandet av ettgemensamt bolag med tillräckliga analytiska resurser för placeringar ionoterade företag av varierande storlek. Den enskilda löntagarfonden anses haför små resurser för att ekonomiskt bära en tillräckligt stor och ' Inför privatiseringen och börsintroduktionen av kompetent analytiker gmpppå ca 4-5 personer. Vid andra fonden har denna form av samarbete betraktats somorealistisk. Varje fond skulle vilja utveckla sin profil. 1988/89:144 Bilaga 9 Dengjorda kartläggningen visar att fonderna vad gäller de onoterade företagenuppfattat och tillämpat innebörden i "placering i riskkapital" på ettvarierande sätt. Den beslutade och genomförda policyn har skiftat mellanfonderna. Det av statsmakternagivna tolkningsutrymmet har av intervjuade vid löntagarfonderna i vissutsträckning beskrivits som ett problem. Placeringar i onoterade företagskulle med nuvarande praxis kunna komma i konflikt med APRs ord om att placerai enlighet med "vad som gagnar försäkringen för tilläggspension". Denpågående omorienteringen mot mogna och inom fömtsebar tid noterbara företag kanvisserligen minska riskerna med placeringar. Men denna inriktning utesluter åandra sidan placeringar i de mindre företagen, vilket kanske inte har varitstatsmakternas avsikt. Den presumtiva målkonflikten mellan att gagnatilläggspensionsförsäkringen och att tillgodose behovet av riskkapital ionoterade företag med hög risk har inte ställts på sin spets. Statsmakternas avsikter med avseende pålöntagarfondernas regionala roll uppfattas som oklar. Två av löntagarfonderna har en uttrycklig ambitionatt primärt placera i onoterade företag inom den egna regionen. I praktiken har fyra av fem löntagarfonder ihuvudsak placerat i onoterade företag inom den egna regionen. Företrädareför löntagarfonderna har med undantag av Sydfonden framhållit att även denoterade företagen borde tas med. Det har framhållits att sådanredovisning är mycket svår eller ej meningsfull att dra slutsatser ifrån. Näringsutskottethar vid olika tillfällen, senast i betänkandet 1987/88:42 "uttrycktönskemål om att fondstyrelserna i sin redovisning särskilt skall belysaverksamhetens regionala aspekter och att dessa skall uppmärksammas vid denövergripande granskningen av fondstyrelsernas förvaltning" (s 10 O- Ibetänkandet nämns även, att den senaste årsredovisningen från femtelöntagarfonden (Nordfonden) innehåller uppgifter om satsningar på dessegen region bl. a. i form av kontakter med små och medelstora företag.Utskottet har inte preciserat sitt önskemål ytterligare. ()har med utgångspunkt från näringsutskottets önskemål valt att dels belysaambitionen och förekomsten av regionala satsningar, dels att med fondernadiskutera olika möjligheter att redovisa regionala satsningar. RRVs ambition ärsåledes begränsad till underlag som fonderna kan ställa till fogande. En egenkartläggning av den regionala fördelning av t. ex. de noterade och onoteradeföretagens arbetsställen och sysselsättning ryms inte inom resursramen fördetta uppdrag. Enligt 31 § lagen medreglemente för allmänna pensionsfonden (APR) skall det tillses att ledamöteroch suppleanter i löntagarfondstyrelserna får en regional anknytning. Iförarbetena till APR, prop 1983/84 50, framhålls att den regionala anknytningeninte innebär att resp styrelsers "placeringar skall vara begränsade tilleller särskilt inriktade på aktier i företag inom en viss region" (s 117). Syftet med den regionalaanknytningen i styrelsen är enligt propositionen att sprida inflytandet. Genomsammansättningen av styrelsen åsyftas en personlig anknytning till engeografiskt avgränsad region. Gränsernamellan de fem regionerna är inte strikt specificerade i prop 1983/84:50 eller iefterföljande ställningstagande av riksdag och regering. Genom utseendet avstyrelse ledamöter och mer eller mindre tydlig markering av fonderna harregiongränserna etablerats. Ett sätt att markeraregiontillhörigheten är placeringen av delar eller hela fondkansliet. Medundantag av Fond Väst har samtliga löntagarfonders verkställande direktör sittkontor i . Fond Väst har hela kansliet placerat i , medanSydfonden och Mellansvenska löntagarfonden samt Nordfonden har mindre del respdel av kansliet placerat på ort inom den egna regionen. 1988/89:144 Bilaga 9 2 Löntagarfondernas regionala anknytning, policy Pop.1988/89:144 och genomförande ' Denregionala inriktningen på fondema genom tillsättandet av ledamöter skall somnämnts enligt prop 1983/84:50 inte innebära att fondstyrelsema "tilldelasett regionalpolitiskt ansvar eller att kapitalplaceringama skall begränsas tillvissa regioner" (s 81). RRV har vid beskrivningen av de regionalaaspektema tagit fasta f>å propositionens uppdelning av den regionalaanknytningen i 1) regionalpolitiskt ansvar och 2) regionala placeringar.' Företrädareför fondema har samstämmigt framhållit att de inte avser att bedriva"regional politik". Däremot har en av fondema. Fond Väst, beslutat omen regional inriktning på placeringama i onoterade företag: "Verksamhet ivästra regionen, dvs. , , och "'.Diskussioner förs om i vilken utsträckning en regional inriktning även börfastställas för noterade företag. Av övriga fonder är det endast Nordfonden somi dokumenterad form har tagit ställning till regionala placeringar. För bådenoterade och onoterade företag gäller: "Bedömningav placeringsobjekt sker utan hänsyn tagen till regional tillhörighet. Vid valmellan likvärdiga företag ges dock i största möjliga utsträckning företrädetill företag med verksamhet lokaliserad till Norr-land".2 senaste årsredovisningama har Nordfonden framhållit att fonden"fortsätter sitt aktiva kontaktsökande inom regionen med mindre ochmedelstora företag i behov av risl±apital" (s 5). Enligt fondstyrelsensordförande torde de främsta förklaringama till att något genombrott ännu ejförekommit i den regionala kontaktverksamheten vara den rikliga tillgången pålikvida medel som finns inom bankväsendet samt den tidigare hätska debatten omfonderna (s 3).