prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — samladeanslagsyrkande under anslaget D 1. uppgår till 2 865 milj. kr. Jag har tidigare i min framställning redogjort för minuppfattning avseende begäran om uppräkning av medlen förunderhåll. har i sinanslagsframställning beräknat statens intäkter från banavgifteravseende TGOJ till ca hälften av kostnaden för TGOJ:s infrastruktur. Jag anser det som rimligt atl banverketges anslagsmedel motsvarande detta belopp . De resterande kostnadernafår inrymmas inom givna anslagsramar. Banverkels yrkandenavseende vissa driflutgifter inom det civila försvaret återkommer jag till under anslaget D6. Pris- och löneomräkningen beräknar jag till152 milj. kr. När , efleren samhällsekonomisk bedömning, beslutat atl en järnvägslinje skall vidmakthållaslångsiktigt är avvägningen mellan underhåll och reinvestering främst en underhållsekonomiskfråga, som del bör ankomma på atl pröva. Med denna motivering föreslårjag alt banverkels yrkande om ett samlat anslag för drift och vidmakthållandeav järnvägsnätet bifalls. Vad gäller frågan ommedel lill smärre förbättringsåtgärder på länsjärnvägar kan konstateras att dessa åtgärderofta kan karaktäriseras som en form av drifiålgärder. Jag anser därmed att detär lämpligt att medel för smärreförbättringsåtgärder på länsjärnvägar anvisas över detta anslag. Jag harbeaktat detta vid beräkningen av anslaget. Mol denna bakgrundföreslår jag att 2 698 milj. kr. anvisas för drift och vidmakthållande avjärnvägsnätet är 1990. Omräknat lill budgetår beräknar jag anslaget till 2 595 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår all 1. till Drift och vidmakthållande av statliga järnvägar för budget /90 anvisa ettreservationsanslag på 2 , 2. godkänna att en kostnadsram på . för drift och vidmakthållande beräknas för kalenderåret1990. Nyinvesteringar i stomjärnvägar Prop.1988/89:100 1988/89 Anslag 185000000 1989/90 Förslag 583 300000 Från anslaget betalas kostnader för nyinvesteringar i stomjärnvägar. Föratt möjliggöra en förstärkt satsning på vägskyddsåtgärder begär att 60 milj. kr. ställs till förfogande fr. o. m. . Under innevarande verksamhetsårdisponerar 3 milj. kr. under anslaget B 6. föreslår att dessamedel fortsättningsvis skall anvisas under anslaget för nyinvesteringarsamt räknas upp till 4,5 milj. kr. Som framgått av min tidigare redovisning, kan jag intetillstyrka begäran om särskilda medel för ett utökat vägskyddsprogram. Det tillsynsansvari fråga om enskilda järnvägar som tidigare vilade på har övertagitsav . Jag anser därmed att det är rimligt att medlen förbidrag till järnvägskorsningar förs över till . Efter pris- och löneomräkning, som uppgårlill 12,5 milj. kr., beräknar jag anslagsbehovetför nyinvesteringar i stomjärnvägar till 583,3 milj. kr. /90.Vidare föreslår jag att 605,5 milj. kr. anges som kostnadsram . Jag hemställer all regeringen föreslår alt 1. till Nyinvesteringari stomjärnvägar för /90 anvisa elt reservationsanslag på , 2. godkännaatt en investeringsram på . anvisas för investeringar islomjärnvägar för . Ersättning till för vissa kapitalkostnader 1988/89Anslag 41000000 1989/90 Förslag 94000000 Från anslagetfinansieras dels kapitalkostnader för lån för de s.k. SL-investeringarna i i enlighet med överenskommelse mellan (), SJ och staien, delsavskrivningskoslnaden för eldriftsanläggningar. Eldriftensanläggningar omfattar kraftförsörjningsanläggningar för den elektriska tågdriften och högspänningsledningar m. m.Finansieringen av investeringar i eldriflsanläggningar skall enligt 1988 årstrafikpolitiska beslut ske med riksgäldslån. övertar fr. o. m. år1989 befintliga riksgäldslån och befintligt statskapital från SJ. Räntor på lånenbelastar anslaget Dl. Avskrivningskostnadernaför eldriftsanläggningarna beräknar för det kommande budgetåret till 37 milj. kr. För linjenFlemingsberg slutfördes förhandlingar mellanregeringen, , , SLL saml berörda kommuner om finansieringen av de merkostnader som ensträckning över innebär iförhållande till den sträckning somursprungligen planerades. Banverkels andel avkapitalkostnaderna för SL-investeringarna uppgår till . För linjenFlemingsbergJärna (inkl. merkostnaden för sträckning över ) utgör andelkapitalkostnaden för totala investeringsbeloppet efter avdrag för olikaintressenters direkta finansieringsbidrag. Den del av kapitalkostnaderna somfaller på beräknas till 57 milj. kr. För budgetåret1989/90 begär 94 milj. kr. som ersättning för vissa kapitalkostnader.Med hänsyn till kostnadernas art anser attanslaget bör betecknas förslagsvis. Förändringar i tidplanerna när det gäller de s. k.SL-investeringarna innebär att del är svårt atl bedöma när kapitalkostnadernakommer alt uppstå. Jag tillstyrker därmed banverkels yrkande om all anslagetbör anges förslagsvis. Medelsbehovel underanslaget beräknar jag i likhet med till 94 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att tillErsättning till JÖr vissa kapitalkostnader för /90 anvisa ett förslagsanslag på . Särskilda nyinvesteringar i stomjärnvägar 1988/89Anslag 85000000 1989/90 Förslag 25 000000 Från anslagetbetalas utbyggnad av dubbelspår på i enlig hetmed den nordiska handlingsplanen för ekonomisk utveckling och full sysselsättning. Bil 8 I den nordiska handlingsplanen ingårdubbelspårsutbyggnad på i första handdelsträckorna Brännarp (slutfördes ), Alme-dal och . Densistnämnda sträckan beräknas bli klar . Av de tolah 255 milj. kr. som beslutadesför detta projekt inom ramen för den nordiska handlingsplanen, har hittillsanslagits 230 milj. kr. begärdärmed atl 25 milj. kr. anvisas för /90. Vidare anserbanverket att fortsatt utbyggnad av är mycket angelägen ochyrkar atl 147 milj. kr. anvisas för detta ändamål . Jagberäknar 25 milj. kr. för utbyggnadsarbeten på under det kommandebudgetåret. Som framgått av min tidigare redovisningär jag inte beredd att föreslå all särskilda medel skall avsättas för fortsattdubbelspårsutbyggnad. Jag avstyrker därmed begäran i denna del. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Särskilda nyinvesteringar istomjärnvägar /90 anvisa ettreservationsanslag på . 1989/90Förslag 10300000 Under anslaget finansieras kostnaderna förden lill knutna järnvägsinspektionen. är under uppbyggnad. Inspektionen beräknas sysselsätta ca 20 personer, inkl. regionala inspektörer. För kostnader avseende järnvägsinspeklionens verksamhet yrkar 10,6 milj. kr. Jag delar bedömning av medelsbehovet avseendejärnvägsin spektionens verksamhet underår 1990 och föreslår alt 10,6 milj. kr. anvisas för detta ändamål. Ril 8 Jag hemställer att regeringenföreslår atl 1. lillJärnvägsinspektionen för /90 anvisa ell förslagsanslag på10300000 kr., 2. godkänna enkostnadsram på . 1989/90Förslag 42400000 Från anslagetbetalas vissa kostnader inom järnvägsseklorn för uppgifter inom den civila delen av totalförsvaret. Underinnevarande budgetår disponerar 20,8 milj. kr. för försvarsinvesteringar i järnvägar. Dämtöverställs medel till förfogande för vissa försvarsdriflsutgifter inomjärnvägssektorn från anslaget E 1.Operativ ledning m. m. under försvarets huvudtitel. SJ svarade tidigare för vissadriftkostnader inom det civila försvaret, bl.a. kostnader för viss utbildning av vapenfria tjänstepliktiga, oljelagring, civilförsvar, övergripande planläggnings- ochledningsverksamhet samt driftvärn.Banverkets andel av dessa kostnader beräknas lill 8,0 milj. kr. ochbanverket yrkar särskilda medel för detta ändamål. Banverketssammanlagda anslagsyrkanden avseende verksamhet inom den civila delen avtotalförsvaret uppgår till 42,8 milj. kr. för /90exkl. ovannämnda 8,0 milj. kr. Efter samråd med chefen för försvarsdepartementettillstyrker jag yrkanden avseende medel för försvarsinvesteringar ijärnvägar samt om överföring av vissa medel som anvisas från anslaget E 1.Operativ ledning m. m. underfjärde huvudtiteln. andel avde driftkostnader inom den civila delen av försva ret som SJ tidigare svarade för beräknas uppgå till 8,0 milj. kr. Då fördelningen av insatserna för försvarsberedskap mellan SJ och inte var känd för det s. k. programplane- arbetet, behandlades inte frågan i det sammanhanget. Efter överläggning med chefen för försvarsdepartementet är jag inte beredd att föreslå en medelsuppräkning för dettaändamål /90. Det bör ankom ma på att i samråd medförsvarsmyndighelerna göra nödvändi ga prioriteringar inom ramen för banverkels samlade medel för försvars uppgifter. 7 1988/89. Isaml Nr 100. Pris-och löneomräkning beräknar jag till 1,6 milj. kr. Jag föreslår alt till banverkelsförsvarsuppgifler anvisas . 8 för /90. Jag hemställer att regeringen föreslår all tillBanverket: Försvarsuppgifler för /90 anvisa ettreservationsanslag på . 1989/90Förslag 18000000 Från anslagetbetalas merkostnader i samband med utlokaliseringen av till . Enligt beräkningar uppgår de direkt påvisbaramerkostnaderna i samband med utflyttningen av myndighetens huvudkontor lill ca 18milj. Till della kommerkostnader för utlokaliseringen som i dagens läge är svåra alt precisera. Det rör sig bl. a. omkostnader för dubbelbemanning, högre löneläge, konsulter saml merkostnader vidköp av anläggningar. Mol denna bakgrund föreslår all ell förslagsanslaganvisas för della ändamål och alt anslaget får belastas med merkostnaderna allteftersom dessa uppstår. Enligt beslut med anledning av prop.1987/88:50 (, rskr. 260) skall eventuella merkostnader vidutlokaliseringen av banverkels huvudkontor samt för att övergångsvis bibehålla vissasäkerhetsfunktioner i inte finansieras med medel som anvisas föruppbyggnad och bibehållandeav järnvägens infrastruktur. Frågan om merkostnadernai samband med utlokaliseringen till Bor länge bereds inomregeringskansliet. I avvaktan på resulta tet av detta beredningsarbete, föreslår jag att 18 milj. kr. anvisas för /90, vilket motsvarar dedirekt påvisbara merkostnaderna för utlokaliseringen. Jag avser all återkomma till regeringen med förslag tillbegäran om medel på tilläggs budget för dellaändamål. Bil 8 Jag hemställer all regeringen föreslårriksdagen alt lill : Omlokaliseringskostnader förbudgetåret 1989/90 anvisa ett reservationsanslag på . SJ skall enligt del trafikpolitiska beslutet utvecklas till ett modernt, effektivt ochkundinriktat låglrafikföretag med en sådan lönsamhet att det kan överleva av egenkraft. Med den nya rollfördelningen på järnvägsområdet skall SJ i egenregi driva person- och godstrafik på ett affärsmässigt och lönsamt sätt. Dettainnebär också atl SJ skall på entreprenad ål länsföretagen svara förlokal och regional tågtrafik resp. åt staten för inlerregional tågtrafik som haren klar regionalpolitisk betydelse men som inte kan upprätthållas på affärsmässiga grunder. 4.2 Ny affärsmässig organisation Samtidigtmed förändringen av de yttre ramarna och förulsättningarna kring SJ har en omfattande omstrukturering skettav . Det nya SJ somnu successivt skapas innebär en helt ny affärsorganisation anpassad till marknadens krav och med ett decentraliserat resultatansvar. Den tidigarematrisorganisalionen med marknadsregioner har ersatts medfyra divisioner (persontrafik, godstransport, maskin och faslighet) med egetresultatansvar och ett anlal serviceenheter som säljer tjänster till dessa. Inom divisionernahar en organisation införts som innebär attett resultatansvar lagts på de ingående delarna i form av affärsområden,regioner och verkstadsenheter. I den nya organisationen finns också en central ledning som skall samordnaverksamheten. 4.3 Åtgärdsprogram och affärsplan Kraftfulla åtgärder krävs JÖr att SJ skall kunnautvecklas SJ har gjort en grundlig inventering avaffärsverket. Analysen, som presenterats samlat i en gemensam affärsplan och ett åt gärdsprogram, visar atlafiarsverkels ekonomiska situation är sämre än vad tidigare utredningar har redovisat meden växande olönsamhet. Bl.a. framgår att SJ inte har följt med i denutveckling som skett på andra transportområden. Som konkreta bristerpekas på följande punkter. Inves teringarna har varit blygsamma. har en för stor organisation med liten trafikvolym på ett för stort nät.Underhållet är dåligt. Priserna är inte marknadsmässiga. Kvaliteten ärlåg och konkurrenskraften bristande. Avtalen med de utländska järnvägsförvaltningarna ger otillfredsställande resultat. Problemen har vidare sammanfattats iföljande förhållanden. Prop.1988/89:100 Bil.8 GD Staber 9 enheter SJ är det största transportföretaget i landet, men harsaknat en bärande strategi för atl hävda sin position och utveckla sinverksamhet; företaget har tilldelats en samhällsekonomisk roll, men samtidigtförväntats fungera eflerförelagsekonomiska principer. SJ är ett affarsdrivande företag, men har saknat en affärsmässig,mark-nadsinrikladorganisation. SJ är ett ijänsteproducerande företag, men har påjärnvägssidan kännetecknats av låg servicegrad både när del gällerpersontransporter och godstransporter. SJ har saknat en organisation liksom redovisningsdala somkunnat ge beslutsfattare på olika nivåer en lillfredsställande information om verksamhetens resultat. Analysen visar dockockså att järnvägen har större framtida förutsättningar än andra transportslag inom vissaområden. Enligt SJ innebär dessutom den nya trafikpolitiken all järnvägen harfått fömtsätlningar alt bli ellkonkurrenskraftigt företag. För att uppfylla mål för trafikföretagetSJ krävs därför enligt åtgärdsprogrammet en rad kraftfulla förändringaroch satsningar. I det följande beskrivs affärsplanen med affärsidéer ochåtgärder redovisade för de olika divisionerna. En presentation görs också av SJ:skoncernsyn samt deekonomiska mål som ingår i affärsplanen. skall erbjuda heltäckande gods- ochpersontrafiktjänster i saml med utlandet. Verksamheten skall bedrivasaffärsmässigt och rationellt. Den skall medverka till internationell konkurrenskraft för del svenskanäringslivet. Järnvägstrafik som inte uppfyller kraven på lönsamhetskall ofFereras till Prop. 1988/89: lOC staien eller lill irafikhuvudmännen, som arbetar medregionalpolitiska Bil. 8 eller andra samhällsekonomiska mål. Övriga delar av verksamheten skall organiseras så all de uppfyller kravenpå affärsmässighet som de stöder järnvägstrafiken och ger kunderna heltäckandetransporttjänster. För persontrafiken kommer en omfattande kundanpassningatt göras som innebär en satsning på linjer där järnvägen har fömtsättningaratt erbjuda enkonkurrenskraftig produkt. Genom kraftfulla marknadsåtgärder och effektivisering av verksamheten räknar SJ med attnå lönsamhet på avstomnätet. För de resterande ca 200 stomnätsmilen blir tågtrafiken beroende påhur samhället genom Irafikhuvudmännen och transportrådel köpertågtrafik. Beträffandefordonsutvecklingen bedömer SJ all dagens och morgondagens resenärerkräver klara förbättringar. Restiden måste kunna förkortas lill rimligakostnader för resenärerna. Med bättre vagnar är tanken vidare att tjänsteresenärerna skall kunnautnyttja restiden i större utsträckning lill effektiv arbetstid ochbarnfamiljer se resan som ell nöje för hela familjen.Sovresenärerna skall erbjudas samma komfort som på elt hotellrum. Rörelsehindrade skall också kunna betraktatåget som ett naturligt färdmedel. En omfattandemodernisering kommer alt ske av hela vagnparken. SJ avser bl. a. attköpa 175 nya sitt-, sov- och restaurangvagnar som elt stort anlaläldre vagnar byggs om med ny inredning, automatiska skjutdörrar, högtalarsystem, nyatoaletter och nya "mjuka" boggier som ger mer behaglig gång. 1 fordonsprogrammetingår vidare att snabbtågen skall tas i drift på sträckan . De kortar restiden på sträckan med och skall kunna köras med en hastighet av . År 1994beräknar SJ atl ha 20 snabbtåg i drift. överväger man att körasnabbtåg från även på , , , nedreNorrland och samt mellan och . På vissa av dessa sträckorkommer en variant av snabbare tåg all införas som haren maxhaslighel på160 km/tim. För alt förbättramarknadsanpassningen skall vidare enklare och lättare försäljningsmtiner införas. Blandåtgärderna ingår att information om restideroch bokning av biljetter skall lämnas direkt hos kunden via terminal. Ellgemensamt informationssystem för tåg- och busstider skall vidare utvecklas föratt stärka samordningen inom kollektivtrafiken. För att göra det lättare all köpa biljetter skall ävensamarbete inledas med posten och pressbyrån om distribution avtågbiljetter. Ett 50-lal stationerskall mstas upp. Upprustningen är avsedd att ge bl. a. enfräsch interiör och exteriör, förstärkta informationsmöjligheter, effektiv bagagehantering, bättre parkeringsmöjligheter, kommersiell service och smidiganslutning till buss och tågtaxi. Föralt förbättra kundanpassningen skall prissystemet reformeras ge- Prop.1988/89:100 nom mer marknadsanpassade och differentierade priser. Som en deli Bil. 8 detta planerar man atl införa s. k. svarta och röda avgångar(normalpris och lågpris) . För tågtrafiken skall en koncentreradsatsning göras på att utveckla trafik och produkter där del finns efterfrågan.Bland de linjer som SJ bedömer kan göraslönsamma genom offensiva satsningar är följande. (inkl. HallsbergÖrebro) Länstrafikförelagenbedöms av SJ som en mycket viktig kundgmpp. Entreprenadlrafiken svarar för totalt ca 2 miljarderkronor av SJ:s omsättning. Större uppdragmed tågtrafik finns bl.a. med följande trafikupplägg. Affärsidénför SJ:s godslransportdivision är att utveckla, marknadsföra och producera frekventa tunga transporter överlängre avstånd och pro-duktanpassade systemtransporter åt industriföretagen såall de kan öka sin konkurrenskraft. skall vara basen i dettransportsystem som SJ erbjuder. Huvudinriktningenför utvecklingen inom godslransportområdet kan sammanfattas i följande fem nyckelsatser: utveckling av speciallösningar för stora transporter utveckling av effektiva informationssystem. För att järnvägenskall kunna öka sin konkurrenskraft krävs enligt åtgärdsprogrammet en omfattande omstmkturering av helagodstrafiknälel. Det innefattar ävenhanteringen på bangårdama och på godsterminalerna. Dessutom krävs fördjupatsamarbete med de större kunderna för all ta fram effektivare transportlösningarsom är bra för kunden och passar järnvägen. Somelt led i detta arbete kommer den kostsamma och tidsödande 102 växlingenav järnvägsvagnar att minska genom atl SJ inför lidtabellsbund- Prop.1988/89:. na heltåg mellan bestämda fasta orter. Transporterna till och frångodster- Bil. 8 minalerna för vidarebefraktan med heltågen sker i samarbete med åkerierna. Detta gällerbåde för vagnslasterna och kombitrafiken. För att förstärkamarknadsföringen har SJ påbörjat etableringar av s. k. kundcentra på ett20-lal platser i landet för utökad information och service lill kunderna. För försäljningen kommerSJ själv att erbjuda sina tjänster för såvälsystemtransporter som kombitrafik till de ca 200 största kunderna.Försäljningen av transporter till övriga kunder skall ske via speditions-företag. För att förbättrade inlernationella transporterna har SJ inlett ett samarbete med de andra nordiskajärnvägsförvaltningarna om heltågstranspor-tertill kontinenten. En gemensam samordningscentral avses placeras i Helsingborg.Det första heltåget till kontinenten kommer all gå lill med starti maj . därefter beräknas dagliga tidtabellslagda heltåg köra på ,och . Tillsammans med speditörerna kommer SJatt bilda elt försäljningsbolag för deninternationella trafiken. Bolaget kommer bl. a. att ansvara för att heltågen på kontinenten är lastade med godspå återresan. Bolaget skall skötaprisförhandlingarna med de utländska järnvägsförvaltningarna. FörsäljningsbolagetS-Kombi kommer vidare att integreras i ,som bl.a. kommer alt sälja heltåg för kombinerade transporter tillåkerier och speditörer. I marknadsföringen av kombitrans-porter ingår att en referensgmpp skall bildas föratt ge rekommendationer för denfortsatta utvecklingen. Revisorer avses också tillsättas för garanterad konkurrensneutralitet gentemot olikatransportförelag. Forskning och utveckling på kombinerade transporter skallockså förstärkas i samarbete med högskolor och FoU-organ. Godstrafikenplanerar man att lägga upp så atl godstransporter undviks genom sålångt del är möjligt. Det sker genom all transportema går via godsterminalerbelägna såväl norr som söder om och tågtransporterna norr respektive söder om . Tågfärjetrafikenskall enligt ålgärdsprogrammet fömtsättningslöst utredas fram tillsommaren . Syftet med utredningen är att få beslutsunderiag för att fåså billiga och effektiva transporter som möjligt mellan ochkontinenten. Den nya godstrafikstmkturen betyder attverksamheten på ett antal bangårdar ochgodsterminaler påverkas. En genomgång av samtliga kunduppdrag skall göras för att kunna få bort deolönsamma iransportuppdra-gen.Samtidigt satsar SJ på ett 10-tal större och effekriva kombiterminaler somkompletteras med ett anlal mindre terminaler. De mindre kan komma att drivasav t. ex. åkerier. SJ kommer alltillsammans med berörda kunder göra en översyn av transportflödel på bandelarmed liten godstransportvolym. Lönsamma kundspecifikatransporter på järnväg kommer atl behållas medan i andra fall alternativatransportlösningar som kombinerade lastbils- och järnvägstransporter kommeratt övervägas. Genomrealiseringen av ålgärdsprogrammet beräknar man att de nuva- 103 rande stora underskotten kommer atl försvinna. Temporärtberäknas dock stmkturförändringen innebära atl järnvägen genom neddragning avolönsam vagnslasttrafik kommer att reducera sin totala Iransportvolym. Somframgår av följande figur beräknas dock en överflyttning kunna ske till system-och kombitrafik som sett över en längre tidsperiod innebär ökade järnvägstransporter. Prop.1988/89:100 Bil. Utveckling av kombi- och vagnslasttrafiken 1988-1995 Maskindivisionen omfattar 28 trafikverksläder förlättare underhäll och 10stycken underhållsverkstäder för tyngre underhåll. Verkstäderna har sammanlagtca 5 000 anställda. Förändringama inom gods- ochpersontrafiken följs av motsvarande förändringar på underhållsverkstäderna förtyngre underhåll av lok och vagnar. Produktionsvolymerna påunderhållsverkstäderna beräknas därmedförändras kraftigt genom all underhåll och ombygg-nadsverksamhet på personvagnarna minskar.Godsvagnsparken beräknas också reduceras kraftigt som underhålletminskar i omfattning. SJ har kommitöverens med () om att gemensamt utreda fömtsättningama för att tillsammans drivavissa av verkstäderna. Enligt planernaskall detta ske i två gemensamt ägda bolag där ABB har majoritet.Överenskommelsen med ABB betyder att SJ liksomandra transportföretag planerar att koncentrera sin verksamhet och i störreutsträckning köpa underhållstjänster. På så vis kan SJ samla sin verksamhet till de områden där man bäst kan konkurrera och har bäst kompetens. I det ena bolagetavses verkstädema i och ingå. Bolaget är tänkt atl ägas avABB Traction i och SJ. Till det andra bolaget förs verkstäderna i , ,(Fjällbo) och . i skall enligt planen äga bolaget tillsammans Prop. 1988/89:100 med SJ. Vid dessa verksläder finnssammanlagt I 150 anställda. SJ:s nuvarandeunderhållsverksläder i , och med totalt 1 200anställda berörs inte av överenskommelsen om utredningsarbetet liksom inteheller SJ:s verkstäder för lättare Irafikunderhåll. SJ är en av landels största fastighetsförvaltare med ca35 mark och ca 6000 byggnader. För att få en professionellförvaltning och exploatering av fastigheter och mark har SJ bildat en särskildfastighelsdivision. och lokaler upplåts nu tillmarknadsmässiga priser tillhyresgäster såväl inom som utom SJmed undantag för . Vidare har fastighetsdivisionen till uppgift att rusta upp stationerna och skapa såvälrese-cenlra som parkeringsplatser ianslutning till dem. Detta skall skei samråd med kommuner och länshuvudmän. Exploateringen avmark och lokaler skall enligt affärsplanen ske för all finansieraupprustningen av stationerna. Faslighetsdivisionen skall också medverka vid byggnationav nya stationer som t. ex. vid uppförandet av Slockholm Syd och Syd. Debeskrivna omfattande förändringarna innebär atl personalbehovet inom SJ minskar med ca 5 500 man under perioden1988 91. lämnar dock ca 8 500 personer affärsverketmed pension eller av andra orsaker.