prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — 1 andrasituationer råder osäkerhet om storlek och tidpunkt för kommande svenskabidrag. 1 sådana fall utnyttjas delposten Övrigt. harstora framsteg gjorts i fyrpartsförhandlingarna rörande /. Som en del i FN:s arbete föravkolonisering fastställde 1978 i resolution 435 bl. a. enplan för särskilda insatser i samband med övergång tillsjälvständighet (UNTAG). utfäste särskilt stöd för UNTAG 1978. Denplanerade FN-insatsen skall bl.a.innehålla stöd till övervakning vid genomförandet av allmänna val till en konstituerande församling. FN skallvidare ombesöria repatrieringen av flyktingar. En beredskap måste finnas försvenskt stöd och medverkan i denna FN-insats för avkolonisering. I linje medSveriges tidigare starka stöd för ett fritt har medel för en insatsreserverats under denna anslagspost. Beredskap för andra insatser i föråteruppbyggnad m. m. finns under anslaget C 2. Utvecklingssamarbete genom SIDA. Vissa bidrag utgår somett återkommande stöd till verksamhetsom regeringen bedömer som angelägen. Under /90 räknar jag medbidrag till bl.a. (), FN:s boende ochbebyggelsecenter (HABITAT), (), FN:s centrum förtransnationella företag (UNCTC), samt bidrag till den svenska UNlCEF-kommitténsverksamhet. Under /90beräknas vidare medel för internationellt handikappbistånd utbetalas. Bidragtill FN:s frivilliga fond för tortyroffer belastar också denna anslagspost. Under /90kan över denna anslagspost även komma att finansieras extra bidrag till UNHCR:sprogram. har tidigare(prop. 1987/88: 100, bil. 5, UU 20, rskr. 226 och prop. 1988/89:35, UU 12,rskr. 21) beslutat om svensktdeltagande i en nordisk fond för förmånlig kreditgivning till . Mot bakgrund av detta beslutberäknar jag första inbetalning /89 till ca. 62 milj. kr. Jagberäknar ett lika stort medelsbehov /90. öm bidrag blir högreän detta belopp belastar även ökningen denna anslagspost. Genom tekniskt biståndfrån bl. a. har deltagande i de multilateralahandelsförhandlingarna den s. k. Uruguayrundan inom , underlättats. Vissaråvaruorganisationer arbetar med att stödja ansträngningar att fåökad avsättning för sin produktion. För dessa och andra handelsrelaterade åtgärderberäknar jag ett medelsbehov på 4 milj. kr. belastas också med extrabidrag till studier och utred- Prop. 1988/89: 100 ningar som bedrivs i internationella organisationer och som avregeringen . 5 bedöms som angelägna. Svenska institutetkommer under anslagsposten att erhålla medel för personal- och administrationskostnaderi samband med mottagandet i Sverigeav FN-stipendiater. har utarbetat särskilda forskningsprogram avseende medinriktning på bl.a. södra , landsbygdsstädernas betydelse för utvecklingen i Afrikasamt människors situation och överiev-nadsmöjligheter i arida områden.Programmen kommer att få ökat stöd från de nordiska länderna och det svenska bidragetskall finansieras underdetta anslag. Från anslaget kommeräven bidrag att ges fill svenska information om det multilateralautvecklingssamarbetet. Svenska FN-för-bundet skall inför /90 inkomma med enplan över planerad informationsverksamhet. Beslut om bidragets storlek,fördelning samt administration meddelas i regleringsbrev för budgetåret1989/90. Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. godkänna de riktlinjer förmuhilateralt utvecklingssamarbete, somjag har förordat i det föregående, 2. godkänna de gjordautfästelser som jag angivit i det föregående, 3. bemyndiga regeringen att göra deutfästelser, åtaganden och utbetalningar somjag härutöver har föreslagit i det föregående, 4. till Bidragtill internationella biståndsprogram för /90 anvisa ett reservationsanslag av . 1987/88 Utgift 5 045 420982 Reservation 1 937 913 663 1988/89 Anslag 5 572 787 000 1989/90 Förslag 6 090 000 000 Styrelsenför internationell utveckling (SIDA) föreslår för /90 en höjning av biståndet genom SIDA med578,2 milj. kr. till 6 151 milj. kr. SIDA har därvid utgått ifrån att andelenför utvecklingssamarbete genom SIDAförblir av den beräknade biståndsramen. SIDA konstaterar attde fattigaste försämrade situation sam manhänger med såväl externa som interna orsaker. Bland de förstnämnda är handeln och utlandsskulden tongivande. Sänkta råvarupriser och fort sattahandelshinder samt skuldproblem av närmast oöverkomliga propor tionerhar drabbat dessa länder. har interna faktorer, t. ex. svag ekonomisk politik, medförtstora budgetunderskott, hög inflation, sned- 97 7 1988/89. vridnavalutakurser och en ogynnsam prispolifik. Detta har lett till att Prop.1988/89: 100 många av dessa länder nugenomför ekonomiska strukturanpassningspro- Bil. i samarbetemed och . För att dessaåterhämtningsprogram skall lyckas måste de stödjas genom omfattanderesursöverföringar. Mot denna bakgrund föreslår SIDA en kraftigutvidgning av det nuvarande stödet för Särskilda insatser i skuldtyngda länder.En ny post för bilateralt betalningsbalandstöd föreslås under anslaget C 2.Utvecklingssamarbete genom SIDA. Deavspänningstendenser som kan skönjas i flera konfliktområden i väriden kan enligtSIDA få konsekvenser för svenskt bistånd i t.ex. ,, och . Med anledning avdet nya biståndsmålet om en framsynt hushållning med naturresurser och omsorg om miljönhar SIDA utarbetat en handlingsplan i syfte att bredda och intensifiera arbetet medmiljöfrågor. Likaså har arbetetmed kvinnofrågor och demokrati intensifierats. Ökade krav på andra områden, t.ex. insatser i och södra , hargjort att stora krav nu ställs påSIDA:s organisation. SIDA välkomnar de ökade biståndsvolymerna och anser att dehögre kvalitetsambitionerna från statsmakternassida är berättigade, men att de måste åtföljas av en personalförstärkning till SIDA. Man anser sig därför intekunna uppfylla de besparingskrav som ålagts SIDA. Medel för ett antal nyatjänster yrkas under anslaget C 4.Styrelsen för internationell utveckling (SIDA). SIDA verkar för enförskjutning av myndighetens roll i utvecklingssamarbetet mot meranalys, planering, styrning och uppföljning, samt mindre direkt inblandning igenomförande av projekt och program. Rollförändringen framgår även av SIDA:s betoningav mottagarländernas ansvar för genomförande av projekt, ökad utkontraktering avbiståndsverksamheten till företag och institutioner samt av satsningar påatt stärka den svenska resursbasen inom centrala delar av biståndet. Förenklingarinom SlDA:s metodik för genomförandeav biståndet föreslås, bl. a. längre löptider för samarbetsavtal. Reservationerna påanslaget C 2. Utvecklingssamarbete genom SIDA ökade något under budgetåret1987/88. Reservationernas storlek och karaktärhar påverkat SIDA:s förslag till landramar. SIDA föreslårbetydande höjningar av medelsramarna för och samt för anslagspostenBistånd genom folkrörelser och andraenskilda organisationer. för regionala insatser föreslås uppdeladpå tre separata poster, där föreslås få den största ökningen. Katasirofanslaget föreslåsminska mot bakgrund av att insatsernatill i SIDA:s förslag förs över till en ny anslagspost Övriga länder, . SIDA föreslår slutligen att ytteriigare en ny anslagspostinrättas: Övriga länder, . För /90 föreslår jag att 6090,0 milj. kr.ställs till förfogande förutvecklingssamarbete genom SIDA. Detta innebär en anslagsökning med 517,2milj. i förhållande till /89. Generella frågor Prop. 1988/89: 100 Bil 5 Som framgått tidigare anser jag attsärskilda insatser till skuldtyngda länder bör omfatta en kombination av multilateralainsatser och direkta bilaterala bidrag. Det är i normalfallet svårt att iförväg veta hur fördelningen och utformningen av insatserna till de olika ländernabäst skall göras. Mot denna bakgrund anser jag att SIDA:s förslag om införande av en nyanslagspost under anslaget C 2. Utvecklingssamarbete genom SIDA kalladBetalningsbalansslöd skulle minska handlingsutrymmet. En sammanhållen anslagspost underanslaget C 3. Andra biståndsprogram bör därför även fortsättningsvisutnyttjas för de olika typer av insatser som kan komma ifråga. Det ärangeläget att SIDA aktivt deltar i beredningen av insatser för skuldtyngda länderoch att styrelsens samlade kunskap om olika länder utnyttjas. Beträffande SIDA:skrav på ökade resurser med anledning av ökade ambitioner inom områden som miljö,kvinnor, demokrati m. m. delar Jag i stort SIDA:s uppfattning. Jag återkommer till denna fråga underanslaget C 4. Styrelsen förinternationell utveckling (SIDA). Mottagariändernahar det övergripande ansvaret vid genomförande av biståndsinsatser.Jag delar SIDA:s uppfattning att arbetssätt och metoder inom biståndetutformas så att mottagariänderna ges möjlighet att ta på sig detta ansvar.Endast därigenom kan biståndsinsatserna bli en integrerad del av landetsutvecklingsprogram. Förändringar i den nuvarande arbetsfördelningen bördock anpassas till lokala förutsättningar och biståndets karaktär. 1 takt med denexpanderande svenska biståndsverksamheten har också antalet personer,institutioner och företag med erfarenhet av sådan verksamhet vuxit.Möjligheterna för SIDA att delegera genomförandet av bi-ståndsfinansieradverksamhet har därigenom ökat. Jag välkomnar SIDA:s planer på att utkontraktera en ökad delav verksamheten till företag och tillsvenska eller internationella organisationer och institutioner av skilda slag. Det är viktigt att de som på dettasätt genomför biståndet har kompetensatt bidra med kunskapsutveckling, som utgör kärnan i biståndsverksamheten.Likaså är det, som SIDA föreslår, angeläget att utveckla den svenska resursbasen inom områden som är centrala för detsvenska biståndet. En ökad utkontraktering i genomförandet av projekt och program får inte innebära att minskad viktläggs vid uppgifter som analys avmottagarländernas ekonomiska och politiska situation, planering av biståndsinsatser samt styrning och uppföljningav biståndet. I detta sammanhangvill jag allmänt understryka vikten av goda kunskaper om förhållandeni mottagarländerna och den u-landspolitiska miljön för möjligheterna att geett effektivt bilateralt bistånd. Det är bl.a. angeläget att analysera hur pågående ekonomiskareformprogram slår igenom inom de sociala områden som berör folkflertalet, främsthälsovård och undervisning. Analyser av detta slag kräver god insikt omländernas förvaltningsstruktur och sätt att fungera i utvecklingssamarbetet.Här har ambassaderna ochbiståndskontoren en väsentlig uppgift som svåriigen kan utföras utan kontinuerliga lokala kontakter. Härtill kommer atten mer målmedve- ten bevakning av miljöaspekter, frågor rörande demokratioch mänskliga Prop. 1988/89: 100 rättigheteroch kvinnornas situation - ställer stora krav på en kontinuerlig Bil. 5 uppföljning av biståndet och diskussion medmottagarländernas myndigheter. Jag delar SlDA:suppfattning att ökad samfinansiering bör eftersträvas med de övriganordiska länderna, enligt den modell som tillämpas i SADCC-samarbetet, ellermed vissa FN-organ som , och de regionala utvecklingsbankerna. Härigenom kan bl.a. administrativa resurser sparas. Under 1980-talethar samarbetsavtalen givits en mera enhetlig utformning och tvåårsavtalär regel. Jag har funnit detta ändamålsenligt och anser att löptiden församarbetsavtal normalt inte bör förlängas. För att åstadkommakapacitetsvinster kan det i vissa fall finnas anledning att förlänga löptidenför samarbetsavtal med ett tredje år då programmet medger detta. Om SIDA för visstmottagariand finner en förlängning av avtalstiden motiverad börstyrelsen till regeringen inkomma med en framställning om ensådan förlängning. samarbetemed skilda sker i många olika former. En stor del avbiståndet kanaliseras via andra organ än SIDA. För programländerna reglerassamarbetet genom dels ett huvudavtal, ett s.k. samarbetsavtalmed normalt löptid som anger ramarna för det bilaterala samarbetet, dels olika sektor- eller insatsavtalmed en löptid upp till ,och dels ett proceduravtal. I programländerna finns biståndskontor inom de svenska ambassaderna. Avgörande för omett land skall vara programland har varit biståndets omfattning ochlångsiktighet. Typen av insatser är ytterligare ett kriterium för om det skallanses vara motiverat att upprätta ettlandprogram, formaliserat i ett samarbetsavtal. Samarbetsavtalförekommer även inom ramen för det tekniska samarbetet genom BITS, dock utanatt någon finansiell ram anges. Enligt min meninghar samarbetet med nu fått en sådan omfattning och stabilitetatt en överenskommelse bör träffas med om formerna fördet fortsatta utvecklingssamarbetet. Samarbetet finansieras från anslagspostenKatastrofer, stöd till återuppbyggnad m. m. Beträffandebiståndet för regionala insatser föreslår jag, liksom SIDA, en uppdelning, bl.a.med hänsyn till att anslagsposten har ökat kraftigt. Jag föredrar emellertid en uppdelning med enanslagspost för , en för och en för . I enlighet med vadsom framförts i det inledande avsnittet om prioriteringar i biståndetföreslår jag att anslagsposten Särskilda program delas och en nyanslagspost inrättas inom anslaget C 2. Utvecklingssamarbete genom SIDA försärskilda miljöinsatser. Vidare föreslås att anslagsposten Katastrofer m. m. ifortsättningen benämns Katastrofer, stöd till återuppbyggnad m.m., för att bättrebeskriva de verksamheter som finansieras överanslagsposten. Utöver dessa förändringar avser jag ej att inrätta några ytteriigareanslagsposter under anslaget. Den nya uppdelningenav anslaget C 2. Utvecklingssamarbete genom SIDA framgår av tabell 5. Bilateralt utvecklingssamarbete genom SIDA budgetåren 1988/89- 1988/89: 100 1989/90 (milj. 230(1) 235(1)' 10(1) 10(1) 45(1) 55(1) Katastrofer, stöd till återuppbyggnad m. m. Bistånd genom folkrörelser o. andra enskilda organisationer 525 62,5(2) 85(2) 125(2) 336,3(2) 315(2) 328(2) 45 5 572,8 6 51 151(3) 6 (1) SIDA har föreslagit en uppdelning av anslagsposten Regionala insatser i tre poster: SADCC (210 milj. respektive Övrigt(och ) (35 milj. Här har istället en uppdelning gjorts påAfrika, och . (2) AnslagspostenSärskilda program har uppdelats på två anslagsposter.Den nya anslagsposten Särskilda miljöinsatsermotsvaras 1988/89 av den tidigare delposten Miljö- ochmarkvård. (3) I summaningår, förutom de i tabellen föreslagna beloppen, SIDA:sförslag till medelsfördelning avseende tre nyaanslagsposter Betalningsbalansstöd (300 milj. och Övriga länder:Costa (25milj. och (75 milj. 1988/89: 100 B''- 5 angreppskrig mot har inneburit storapåfrestningar på ekonomi och allvarligt hindrat landets utveckling.Utlandsskulden har ökat markant, bl.a. beroende på fallande oljepriser och dollarkursensnedgång. För att möta problemen har påbörjat ett ekonomisktreformprogram. Regeringen har också ansökt om medlemsskap i IMF och Väridsbanken i syfte att erhålla eti effektivtstöd i den nödvändiga strukturanpassningsprocessen.I reformprogrammet ingår bl.a. avreglering av priser och ett ökat utrymme för enskilda initiativ, särskilt inomjordbruket. Läget avseende mänskligarättigheter är inte tillfredsställande, men det måste ses mot bakgrund av detlångvariga kriget med . Bl.a. inom det juridiska systemet pågåremellertid ett reformarbete i riktning motstörre rättssäkerhet. Biståndet till fiskerinäringen börfortsätta. Likaså är stödet till den utsatta hälsosektorn angeläget. Som ett ledi strävandena att motverka den ekonomiska krisen har varubiståndet under senareår fått ökad vikt. Stödet tillmiljöinsatser i , i form av renhållning m. m. bör fortsätta.Katastrofbistånd bör ges även fortsättningsvis främst för att bistå det storaantalet internflyktingar. Den senaste utvecklingen i södra gör att i planeringen av biståndet tillAngola utrymme bör finnas för enanpassning till de förändradeförhållanden som kan uppstå tillföljd av en fredsuppgörelse. Medhänsyn till svåra ekonomiska situation och landetsutsatta läge i södra finner Jag det motiverat att öka medelsramenmed 20 milj. kr. till 170 milj. kr. Den botswanska ekonomin är jämförelsevisstark. Utvecklingssamarbetet med motiveras främst av landets utsattaläge i förhållandetill . Biståndet syftar till ekonomisk och social utveckling med särskilt beaktande avsjälvständighets- och utjämningsmålen. Insatserna inomdricksvattenförsörjning, undervisning och distriktsutveckling bör fortsätta. torkafinner Jag det särskilt angeläget attintensifiera ansträngningarna att förebygga markförstöring genom insatser förmiljö och markvård. Vidare bör särskilda ansträngningar göras i syfte att få till stånd ett bredare samarbete med insatser som förmedlas av BITS, och . Detta förutsätter ettflexibelt utnyttjande av personal- och konsultfonden. Landet har enparlamentarisk styrelseform medflera partier. Mänskliga rättigheter respekteras. Det svenska biståndet används effektivt. Jag föreslår enoförändrad medelsram om 95 milj. kr. är ett av jordens fattigaste länder. Under 1988har landet åter varit i behov av omfattande katastrofbistånd, främst på grund av otillräckliga skördar. Samstämmiga bedömningar visar att importbehoven av livsmedel jq2 ökar, som landets ekonomi snabbtförsämras bl.a. genom den Prop.1988/89: 100 väpnade konflikten i de norra regionerna. Jag förutser fortsattbehov av Bil. har vidöverläggningar med uttryckt oro över den etiopiska jordbrukspolitikensnegativa verkningar och det tvång som rapporterats i samband med koncentrationenav befolkningen till byar. Ett hinder för utvecklingen är självfalletkonflikten i de norra regionerna. Från svensk sida har framhållits att det ärangeläget att fredsskapande samtal inleds. Åven fortsättningsvis bör frågorrörande fred, demokrati och grundläggande mänskliga rättigheter spela en viktigroll i dialogen med den etiopiska regeringen. En central målsättning för detlångsiktiga biståndet är att nå landsbygdsbefolkningen genom att bidra tillskydd av miljön och skapa förutsättningar för en ökad livsmedels-ochskogsproduktion. Jag föreslär en oförändrad medelsram om 145 milj. kr. genomför ettekonomiskt strukturanpassningsprogram, som stöds av Internationellavalutafonden och Väridsbanken. bör fortsätta att stödja Guinea-Bissausansträngningar att genomföra detta program för att landet skall få en ökadtillväxt. Viktigt är även fortsatt stöd till de social sektorerna, särskiltutbildning. Åven landsbygdsutveckling bör ges fortsatt stöd. Respekten förmänskliga rättigheter har varit bristfällig. En upprustning av rättsväsendetplaneras med bl.a. svenskt stöd. Jag finner det motiverat med en ökning avmedelsramen med 5 milj. kr. till 80 milj. kr. Biståndet till bör även ifortsättningen inriktas på insatser för att främst avhjälpa den rådandelivsmedelsbristen. Det system, som har utvecklats för varubiståndet, börfortsätta, vilket innebär att intäkterna från försålda varor tillförs ennationell utvecklingsfond, som används för att finansiera markarbeten,bevattningsanläggningar och vägbyggen. Jag föreslär en ökning av medelsramenmed 5 milj. kr. till 65 milj. kr. Den ekonomiska utvecklingen i har undersenare år varit positiv. Biståndet syftar huvudsakligen till att förbättra försöriningen för fattiga på landsbygden. Jag anser att biståndet även i fortsättningen bör inriktas på landsbygdsutveckling med koncentration på markvård, vattenförsörjning och hälsovård med familjeplanering. Ett ökat folkligt deltagande i projekt genomförandet skall eftersträvas. Respekten för mänskliga rättigheter i har varit relativt god. har läget försämrats. Detta har uppmärksammats av och andra biståndsgi vare. Reservationen 1987/88 är betydande och förutses komma att ligga kvar på nuvarande nivå ännu . Jag föreslår en oförändrad medelsram om 140 milj. kr. 1988/89: 100 Biståndet fill syftar till att slå vaktom landets självständighetssträvanden och att minska sårbarheten gentemotSydafrika. Ett stort antal lesothier arbetar i . Beroendet vad avsertransporter och kommunikationer är i stort sett totalt. Dessa ekonomiskarealiteter begränsar starkt handlingsutrymme. regeringsträvar efter att bibehålla nationell självständighet, men är trycketfrån stort. Landets roll som för flyktingar från Sydafrikahar kraftigt inskränkts. Det finns mot denna bakgrund anledning att noga följaden fortsatta utvecklingen i landet, relaterat fill södraAfrika-politik. Stödet bör koncentreras till områden som långsiktigt kan ökaproduktionen inom landet. Särskild inriktning på markvård är angeläget för atthejda jorderosion, liksom program för arbetsintensiv teknik i syfte att skapafler arbetstillfällen. Fortsatt stöd bör även ges i form av förvaltningsbistånd.Reservationen /88 uppgick till22 milj. kr. Genomförandet av markvårdsprogrammet beräknas ta mer medel ianspråk. Jag föreslår en oförändrad medelsram om 35 milj. kr. har utsatts förSydafrikas destabiliseringspolitik. Den sydafrikastödda rebellrörelsens terrorhar medfört svåra lidanden för civilbefolkningen, som utsatts för storagrymheter. Hälften av landets redan otillräckliga skolor liksom dess sjukstugorhar förstörts. Nästan en miljon mofambikier lever som flyktingar igrannländerna. Ytterligare fem miljoner är helt beroende av hjälp utifrån föratt överieva. Trots sitt svåra läge söker visa ökad respekt förgrundläggande mänskliga rättigheter. påbörjades ett ekonomisktrehabiliteringsprogram som bl.a. innebär en avreglering av priser ochdevalvering av valutan. Programmet, som utformats i samarbete med Världsbankenoch IMF, har fått omfattande internationellt stöd. Det har redan börjat gepositiva resultat med tillväxt i ekonomin. Det svenska biståndet anpassaskontinueriigt till det besvärliga läget i landet. Beredskap bör även i fortsättningenfinnas att svara på speciellt akuta behov genom kompletterandebetalningsbalansstöd och katastrofljistånd. Biståndet bör utgöra en kombinationav insatser för att lindra den akuta krisen och främja långsiktigautvecklingsinsatser inom jordbruk, energi och industrirehabilitering. Stödettill sociala sektorer, främst inom undervisning, bör öka successivt. Jag anseratt en successiv anpassning av biståndet tillsåväl säkerhetsläget som det ekonomiska rehabiliteringsprogrammet är nödvändigoch finner det motiverat med en ökning av stödet med 40 milj. kr. till 395 milj. kr. Det är angeläget att ges stöd till det pågående ekonomiska reformprogrammet, som är en förutsättning för en positiv ekonomisk ut veckling i landet. Framsteg har gjorts, bl. a. har BNP per capita ökat . Ett fortsatt omfattande internationellt bistånd, som 104 också inkluderar skuldlättnader, är dock nödvändigt föratt stabil tillväxt i Prop. 1988/89: 100 landet skall komma till stånd. Lägetbeträffande mänskliga rättigheter i Bil. 5 är relativt gott. Regeringen har alltsedansjälvständigheten strävat efter jämlikhet.Den bedriver en generös flyktingpolitik. Jag anser att ett fortsatt omfattandevarubistånd till industrin, jordbruket och kommunikationer i är nödvändigt för landets ekonomiska tillväxt.Ett fortsatt stöd till de socialasektorerna förblir ett viktigt bidrag fill utvecklingen för landets mångafattiga. Jag vill också framhålla de viktiga insatser som omfattas avkvinnoprogrammet. Anpassningen av det svenska biståndet till det ekonomiskareformprogrammet har medfört vissa omprioriteringar. Jag föreslår en ökning av landramen med 20 milj. kr. Dessutom kan fortsatt betalningsbalansstöd komma ätt bliaktuellt. Biståndet till syftar fill ökad livsmedelsproduktion,förbättringar för fattiga grupper pålandsbygden och att medverka till att stärka landets ansträngningar att minska beroendet av Sydafrika.Det svenska biståndet bör även ifortsättningen inriktas på jordbruk samt på stöd inom hälso- och undervisningssektorerna. Under kommande budgetårplaneras ett nytt treårsavtal inomhälsoområdet innebärande en ökning i förhållande fill föregåendeavtalsperiod. Biståndet bör ytterligare anpassas till behovet av en grundläggande reformering av denskuldtyngda och kopparberoende ekonomin. Läget avseende mänskliga rättigheteri framstår som tämligen gott.Landet för en generös flyktingpolitik. Jag föreslår en oförändrad medelsram om240 milj. kr. Om förändrar sin ekonomiska politik på ett sådant sätt attrealistiska förutsättningar för en positivekonomisk utveckling i landet uppnås bör ytterligare medel ställas till förfogande från anslagsposten Särskilda insatserför skuldtyngda länder.