prop · GC03144 · 1988-12-31 00:00:00 — Företrädareför Mellansvenska löntagarfonden har framhållit att fonden har samma syn påregional placering som Nordfonden. Vid val mellan likvärdiga placeringar skallsåledes företag prioriteras inom den egna regionen. Vidintervjuer med Sydfondens ordförande har denne uppgivit "att det viddiskussioner inom fondens styrelse framkommit en enig uppfattning om attsatsningama i alla onoterade företag i huvudsak bör begränsas till den egnaregionen". Sambandetmellan fondernas placeringspolicy för onoterade och noterade företag samtfondernas regionala viljeinriktning sammanfattas i nedanstående matris. VidFond Väst har inriktningen mot regionala placeringar varit styrande såsomframgår av följande tabell över de onoterade företagen. Men även de fonder somsaknar en policy för regionala placeringar har i stor utsträckning satsat inomden egna regionen. ' Fond Väst "styrelsens direktiv och anvisningar föronoterade företag". Figur2: Samband mellan "regionala aspekter" och placeringspolicy Prop.1988/89:144 Bilaga 9 och Sydfonden Avses kunna förekomma vid Nordfonden förekomma vid Nordfonden och Mellansvenska löntagarfonden Tabell1: Antal placeringar i onoterade företag inom (I) resp utom (U) den egnaregionen fördelat per fond och år Den"regionala placeringen" är helt dominerande vid Sydfonden, TrefondInvest och Fond Väst. Även vid Nordfonden sker hälften eller mer av hälften avplaceringama i företag i regionen. Undantaget från att främst placera i denegna regionen är Mellansvenska löntagarfonden, den fond som investerat i flestonoterade företag. Flera anledningar till deregionala placeringama har framförts till RRV av företrädare för fonderna.Styrelsernas sammansättning har ansetts innebära att en regional satsning blirnaturlig. Inte någon av företrädarna har dock framhållit att styrelseledamötemasom sådana har särskild betydelse som förmedlare av de affärer som fondernaengagerar sig i. De noterade företagen uppfattas vända sig till sin "egenfond". Den egna fonden förmodas ha större kunskaper om företaget och dessfömtsättningar. Men urvalet påverkas även av fondema själva. Om exempelvis ettonoterat företag vänder sig till Sydfonden angående en affär inom Fond Västsregion, kan kontakten förmedlas vidare till den senare fonden. Den rådandearbetsfördelningen mellan fondernas kanslier motiveras bl. a. av praktiskaskäl. 3 Redovisningav "regionala aspekter" Pp. Bilaga9 RRV har diskuterat med fondernas företrädare hur en redovisning av de"regionala aspekterna" enligt deras uppfattning skulle kunnautformas. Endast förträdare för Fond Väst och Nordfonden, dvs. fonder som iplaceringsdokument har berört "regionala placeringar", har uttrycktönskemål om att förbättra årsredovisningen så att "regionalaaspekter" skulle kunna belysas. Övriga löntagarfonder har antingen inteförklarat sig ha några idéer om hur redovisningen skulle kunna förbättras och/ellerpåtalat svårighetema att utforma en rättvisande och informativ redovisning. Depåtalade redovisningsproblemen är framför allt förknippade med de noteradeföretagen, där huvudkontor och övriga arbetsställen kan finnas lokaliserade påett antal orter i olika regioner. skulle t.ex. kunna betraktas som ettFond Väst-företag, eftersom huvudkontoret är placerat i . Men eftersombolaget har verksamhet av stor betydelse även i (t ex ochOlofström) och i Norriand (t ex ) skulle Nordfonden och Sydfonden ävenkunna redovisa företaget som ett företag tillhörande den egna regionen. Att tareda på olika företags arbetsställen och avgöra om det är "regionalt"har emellertid inte ansetts vara det stora problemet. Problemet uppfattas varahur fonden skall kunna veta om t. ex. en placering i Volvoaktier också ledertill investeringar i de företag som finns i egen region. En sådan kunskapföreligger inte i flertalet fall, varken före eller efter investeringsbesluten.Redovisning av de noterade företagens regionala placeringar har därför settssom problematisk eller tvivelaktig- Statsmakternasavsikter såsom de kommer till uttryck i APR med förarbeten uppfattas somoklara av intervjuade vid fonderna. Å ena sidan skall det inte förekommaregionalpolitik eller placeringar särskilt inriktade på företag inom en vissregion. Å andra sidan uppfattas fondstyrelsernas sammansättning utgöra enregional markering från statsmakternas sida. Oklarheten kan leda till attmålsäUningama vid fonden inte specificeras och till att annoriunda motiveringarges till placeringama än vad som faktiskt varit styrande. Vidlöntagarfonderna har den regionala inriktningen tagit sig något olika uttryck.Huvuddelen av löntagarfondema har emellertid främst placerat i onoteradeföretag inom den egna regionen. Den tydligaste regionala målsättningen finnsvid Fond Väst och vid Sydfonden. Vid övriga löntagarfonder har den regionalasatsningen givits en praktisk förklaring. Intervjuadevid löntagarfonderna har med undantag av Sydfonden framhållit betydelsen av att en regional redovisning även omfattar de noterade företagen. Samstämmighet har funnits om att en sådan redovis ning är mycket svår, för att inte säga omöjlig, att åstadkomma om företa gen har arbetsställen på skilda platser och ambitionen är att dra slutsatser 256 om fondinvesteringamas inverkan på t. ex. sysselsättningen. Metod för skattning av risk i löntagarfondernas portföljeråren 1985 - 1988 Risken i en aktieplaceringmäts normalt med standardavvikelse, dvs spridning i avkastning mellan olikaperioder. Denna risk kan delas i två delar. Dels en företagsspecifik del(slumpmässig risk), dels en marknadsrisk (systematisk risk) som är avhängighändelser som påverkar hela marknaden. Eftersom olika aktier och branscherinte samvarierar fullständigt elimineras den slumpmässiga risken viduppbyggandet av en aktieportfölj (se figur 1). Figur1: Den slumpmässiga risken går mot noll vid diversifiering. Vid ca 15 olikaaktier anses normalt en portfölj väl diversifierad (förutsatt att aktierna ärspridda mellan olika branscher) Risk 1988/89:144 Bilaga 9 Avdetta följer att endast marknadsrisken är av intresse vid analys av stora ochväl diversifierade portföljförvahare som löntagarfondema. Måttet påmarknadsrisken bmkar benäninas (P) och talar om hur aktien/portföljvärdetvarierar med ett marknadsindex.' Den ersättning förrisktagande en aktieinvesterare kräver för att investera kallas riskpremie.För marknaden kan premien skrivas (1) Rm-Rf därRm är avkastningen på en marknadsportfölj och Rf avkastningen på en riskfriplacering. Denna riskpremie har i en studie av ' uppmätts till i genomsnitt för de senaste50 åren. Ungefar samma resultat har även erhållits i studier utomlands. Enmetod för att bestämma investeringars avkastningskrav med hänsyn till risk O ärCAPM (Pricing Model). (2) Ri= Rf + p(R - Rf) 'P=l för marknaden. Om marknaden rör sig rör sig en aktie/portfölj med(3=1,1 (dvs mer). För matematisk definition av p, hänvisastill Brealey/ : Principles of , 1988 3:e upplagan. 17 1988/89. Enmetod för att bestämma investeringars avkastningskrav med hänsyn Prop.1988/89: 144 till risk O är CAPM (Pricing Model). Enligt CAPM är Bilaga9 (2) Ri= Rf + P(R, - Rf) därR| förväntad avkastning på en aktie/portfölj. Överfört på löntagarfondernaskulle deras avkastningskrav bestämmas utifrån portföljernas marknadsrisk ochriskpremien för aktiemarknaden. Att beräkna betavärden för alla ingående aktieroch väga samman dessa, bestämma en riskfri ränta och en föräntadmarknadsavkastning och sedan utifrån detta utvärdera fondernas avkastning iförhållande till deras risk möter dock stora hinder. För det första måstebetavärden för varje ingående företag kunna beräknas. Detta är inte möjligtatt göra på ett korrekt sätt för onoterade aktier och för aktier som bara varitnoterade . För det andra måste betavärdena vara stabila över tiden.Att så är fallet har såvitt () erfar inte belagts förSveriges del. För det tredje måste portföljen ha haft samma sammansättningunder undersökningsperioden. 1 och med att fonden ökar och minskar innehavförändras kontinuerligt portföljens sammanvägda p. Detenda man således skulle kunna göra genom att använda CAPMfor-meln direkt är attge en ögonblicksbild av fondens beta och med storosäkerhet för ingående onoterade aktier och aktier som varit noterade kort tid.Att utifrån detta uttala sig om vore vanskligt. RRV harför att överkomma dessa begränsningar i modellen och kunna bedöma risken expost valt att genom regressionsanalys mellan marknadens avkastning ochportföljavkastningarna skatta fondernas genomsnittliga a- och /ff-värden enligt (3) (Rp- Rf) = a + /? (Rn, - Rf) där: Rp Rf är tertialvis avkastning hos fonden minus riskfri ränta. Rm Rf ärtertialvis marknadsavkastning minus riskfri ränta, a är ett mått på denavvikelseavkastning fonden i genomsnitt erhållit per tertial i förhållande tillmarknaden och med hänsyn till genomsnittlig risk i portföljen.' Metodeninnebär fortfarande issa metod och mätproblem som bör omnämnas. Helstskulle marknadsavkastningen beräknas från ett vägt index där alla tillgångarfonderna har möjlighet att placera i ingår. Detta är dock ogörligt varförVeckans Affiirers (VA) totalindex har använts som approximation. Fonderna skalli huvudsak placera i riskkapital. Det kan därför förutsättas att huvuddelen avmedlen är placerade i aktier. Ett annat mätproblem är att onoterade bolagsmarknadsvärde är okänt vilket kan snedvrida portföljavkastningen något. Andelensatsningar i onoterade bolag är dock så liten att eventuell påverkan torde blimarginell.' ' SeEkonomisk debatt 1/89 I Öhmans börsguide redovisas betavärden för bolag somvarit noterade ' Rp har beräknats som: Fondens resultat före överföringtill 13 APfonderna + förändring i dold reserv . Detta hardividerats med fondens ingående förmögenhet (realt fondkapital i slutet avperioden innan) + rekvirerade medel justerat för antal dagar dedisponeras . Rf är ett genomsnitt av månadsvisa årsräntor påISOdagars statsskuldväxlar dividerade med tre (tertial).Rm är procentuell förändring i VAs totalindex 258 '' PRRV har fått synpunkter på användningen av metodenfrån bla: , ; de ,; , Aktiv Placering; , Prop.1988/89:144 Bilaga 9 a, c < -o 2 "t 1- rt m rsi r~ - O O " v-1 ON r- OO w") ON O (N OO rn I ON o (N (Ni o OO -a- *i-i r-. (S -T r-4 r- sO 00 Tt os 1 1 1- - O O o o (N r-' OO 1/1 Tj- Tt Tt O ON ON (N ON o rf I c c u c O O oo Tt f* m ON Tt I o © o o ooo 'O m I ooo ooo r r-l w Ov " " 00 * » O o O \0 -rf in TJ- "TiTt .fnr-. v-ir---Hioors I oo o ON m Iir I r o I w-i I ' « ' i m O OO 04 o OO VO rsi 1 't/1 CQ < Di; M " « b oil - », := !M Prop.1988/89:144 Bilaga 9 S « u. < »n O < \£) 00 * " « '»o O OO ONTtr*mO\ -o O r-fNONr-- \o Tt »Nt r \o*/~> 11 O oio rsiTt r« 1-N o ''t o "O - Os On o 1 r- r* (N o 00 Tj- fr Q r-4 Ov « r- O Q VO O O O rsi r - w-i wv w-l 00 < rr) r-4 rri O >n ov OO o o 00 O O o ( * 00 VO O VO o r fr, c, r-l OO ' rri Ov ov Ov ov OO 1/-1 rr, ov U C 'S.O r- 00 0 wi ly-i vO rr) (S r-4 >r) 0 0 rr) r-l Tt *N fS| 0 00 IT) rr) rs| . f- * VO r O 00 00 p in 00 ro (N 00 00 r- 0 CTn r* m 0 1 "iO IT) 0 rr) 0 0 00 - I * r-l u-1 ' 1 0 " " S t- 0 \o r- ( »o vO u-l OV 0 _, rs) r-1 0 »n i r-l rg Ov 0 00 rt 00 ov in m os rs r- rs) r-l ' <5rO VO rr. 0 o f* 00 0 n-i « CTs 0 0 rr rt 0 1 IN 0 VO r-l 000 0-* M rn r-l r-l 04 *j "O O .. 00*0 = ra J « > ;2 K o J3 I" i. .p >- u- ,0 S o :3 > S g < iS £ oi c« 1 CA u fl i "O _ 3 > o .= O0T3 1- «5 c/3 Uh 3:0 on os Jfe: ra S c 5 T3 o 11 ra s Vi ca - = « :" i-N' ~ s* Prop.1988/89: Bilaga 9 3 ra -i<: _ = -o -S u 2 - = = -o S c a. Z :o -:0 tT ,i=S;Ö* .||2|g<2.fS|_|. 1988/89:144 Bilaga 9 ' 2 .S räS ?> «> : -o - :2.ä t/1 3 t- .Q r- ,. £ = s e .= -ö c c O) (D 1/1 P r;;=(3 ra < XI j 05 37 Z ;0 o 'ö?' Prop.1988/89:144 Bilaga 9 2 flJ , ä Ji .5 _ä j; K 3 ä "ra 'C D 2 2 ra --u c:- o 2 2 '5. « Si 5 «J '. Prop.1988/89:144 Bilaga 9 r- OO m » r~ o 00 t r~ o "O On tt CTv v£) (N t 0 nO 00 rn \o m m O r «n TT »O fO OO 0> ON 1/1 r-l r-l fN \ 00 OO Tj- o O 00 r OO - r-l o fo r* o>< \0 tn m %n r-i OO 00 00 t-- Tt ON »Oro 00 r~ ro CT\ C -N OO ro r o m r-l ror-l OO O r 0\ ro OO Tf 00 r Tf 00 5 ;; " o -c :ccl H o c «J t ::= S r\ c Cl 2, 00 t t:; > S 2 tP »- C t 3 M I 44 > ;0 c 5S:o g| IS O = > i H 03 aO11.11.3:0 c/3<::cn c/5 44 44 I - ä ö - i 1 i .2?-o ca2 3 - > i.S 1 1 £ 00*0 o a 3 -c = O C a t. c a i= > F5 *- > o i- - - iti o s i; "2 3 - > 5 _ E i 5 =0 = Q o. u c c: t; li: :d < :3 -. Prop.1988/89:144 Bilaga 9 r- r- OO or- 1/1 tn Tf o r- Tf o »ro r-l o ro in (N \ö ON - O NO t-- M r-l Tf fN r* (N ro H CN O in ON tn ro OO r-- fM ro o OO O fN fN O fO On r ro O 'O NO in 00 in © © O OO M fN 0\ 'O O M ro ro O ro 5 O in (N in ro in n r- r- fN ro -N O © © © O Tf ro in v - I (N ON ro 00 knadsinsl ärande pl; nningmar T. räntebi ndlikvide s c/3 2?5 " 1.3 Z .2 .ä o. S " « ci = .2 -a a-o E c "2 e- 3 = 3 E ° S t; > .3 a Z > o S i 2 o w ; 2 -£ -S 44 = 1 -5 ii - il c "1 ' c t 3 :o i3 CB ca ; i S S S:« E E ill- hI s s Prop.1988/89:144 Bilaga 9 n o m \o 'oo fO m *N (N «/-l r-l Tf wm ND Tf \o r (N OO r-l o 00 ON fN ro SO 00 ro g ;cg V, .= CO 2 I > c 2 c« = ti X) .4-: V o :cfl C C" rt 44 a ij j ZS c/ 00 = .2 -S Sxj E "2 5- = "C "3 E £ D (2 O ; c« 5 C "2 44 [/) 5 -a "2 - o g -8 .-5 1 - 'S "S- 'c . -o 3 .2 .2P I .ii '3cgi>>o:oa.i 3-y. H CO aOu. 3 O 1/1 < i/i ._ 2 O o 2 44 ? 3 .4 > 5 C "> 3 ;0 iS D -< D '3 < e XI t« 1988/89:144 Bilaga 9 Tablå 5: Jämförelse med Veckans Afiarers (VA) totalindexför perloden , tkr -10,2 -1,4 Tablå 6: Jämrörelse med placering i räntebärandevärdepapper inom 1 3 AP-fonderna, ackumulerat tkr Sydfonden Fond väst Trefond invest Mellanfonden Nordfonden 3074800 3059900 3076800 1992 300 3056 700 3407 743 3963 352 3 744 767 2926 300 3 747024 332943 903452 667967 934000 690324 10,8 29,5 21,7 46,9 22,6 Indexerat med1-3 AP-fonderna genomsnittliga avkastning. Realtfondkapital inkl. de medel som inlevererats till 1-3 AP-fonderna. 1988/89:144 Bilaga 9 Tablå 7: Portföljbeskrivning per , slag avplaceringar/portfölj. Marknadsvärde och procentuell andel av totala inneliavetav värdepapper, tkr. 5' t 2 35 5 4 2 84 7 7 0 34 5 8 1 K skuldbrev, optionsrätter 2 954824 39759 13158 3 332290 158085 165 174 1 nyemissioner mm 1988 milj.kr Tablå 8: Löntagarfondernas och Fjärde AP-fondensvärdepappersinnehav per . Branscher och procentuell andel av totalavärdepappersinnehavet samt antal i noterade företag. A. Exkl innehav i utländska aktier Fonden får inte förvärva aktier i aktiebolag som driverbank- och försäkringsrörelse. 1988/89:144 Bilaga 9 93 4 0 0 14348427 820040 349 367 359 356 28632876 976828 356952 571739 1988/89:144 Bilaga 9 Tablå9.1 7: Portföljinnehav per . Aktier, konvertibla skuldebrev m.m.,tkr. Markn.- Andel Markn.-värde kap rös- värde tei- Andel Markn.- Andel Markn.- Andel kap rös- värde kap rös- värde kap rös ter ter ter % % % % % % 48 638 0,5 0,3 37 754 0,5 0,1 34996 0,4 0,1 38211 0,6 O 23 800 3,2 1,9 57525 2 1,4 33 250 2 2 40146 0,2 0,2 106280 0,5 0,4 123070 0,5 0,6 206298 1,31,5 156591 1 1 10834 6,1 6,1 9300 0,3 0,3 40996 1,3 0,9 2610 0,6 0,2 42981 1,5 1,2 154077 5,2 5,2 107 107 2,9 1,5 166949 4,1 8 18375 0,7 0,2 19 890 7,4 4,1 2 295 0,9 0,5 72714 2,9 2,9 71 189 2,8 2,i 9 877 0,4 0,4 1988/89:144 Bilaga 9 4;e AP-fond( 56000 5,2 3,3 63000 5,9 2 610 0,6 0,2 61600 2.1 2,1 258658 8,8 8,5 22 185 8,3 4,6 71638 2.9 2,9 225418 9 9 6,3 4 2,1 0,8 22 185 76 683 1 540 0,8 0,5 107 352 2,9 2,9 40425 7,74,1 40425 7,74,1 14818 1,70,9 14818 1,70,9 Prop.1988/89:144 Bilaga 9 Markn.- Andel Markn.- Andel Markn.- Andel Markn.- Andel värde kap rös- värde kap rös- värde kap rös- värde kap rös ter ter ter ter % % % % % % % % 31957 7,9 4,7 15224 4 1,9 44121 0,2 O 48576 13 5,9 71540 0,3 O 61647 0,3 O 87 584 0,2 0,2 36381 0,8 0,3 56975 1,2 1,3 80719 1,7 1,6 4 375 1,4 0,7 23 709 0,9 0,4 70800 1,4 1,5 31200 0,7 0,7 44000 1,1 0,6 110000 2,6 1,5 82 500 3,3 1,5 25854 4,3 4,3 42656 7,1 7,1 74841 5,9 3,2 22 270 4, 11 172 0,3 0,1 3 800 6,1 2,3 16 963 4,2 4,2 26 784 3,4 3,4 9 331 1,5 0,8 50501 0,6 0,4 1988/89:144 Bilaga 9 Markn.- Andel värde kap röster Markn.- Andel värde kap röster Markn.- Andel värde kap röster 73489 258141 285 545 220567 285 141 597 205 15 200 21960 14573 15 200 21960 14573 5961 0,2 0,1 49 500 7,7 7,7 4 375 1435 13 539 79925 96345 18 200 154000 3,7 2,1 113850 4,6 2,1 357035 8,5 5 126844 5,1 2,4 511035 12 7,1 240694 9,7 4,5 6,1 2,3 0,3 0,1 26 784 3,4 3,4 26 784 16 963 68611 50501 3,4 4,2 9,4 0,4 18 1988/89. 1 sami Nr 144 Prop.1988/89:144 Bilaga 9 Markn.- Andel Markn.- Andel Markn.- Andel Markn.- Andel värde kap rös- värde kap rös- värde kap rös- värde kap rös ter ter ter ter % % % % % % % % 4;e AP-fonden Andel kap röster % % Andel ' kap röster 0,1 3,8 5,2 0,2 2 377 533 569 2 377 773 355 33 750 37 800 28 800 2,2 6,3 0,4 8,9 4,2 6,3 0,4 8,9 27 473 3,4 1,2 27 473 3,4 1,2 297 549 3,4 4,5 364 362 4,2 5,3 38 250 18 2,8 87 500 0,7 0,7 41 794 0,3 0,3 38 250 314947 517497 1988/89:144 Bilaga 9 Sandb & St. 1988/89:14' 1,7. 1988/89:144 Bilaga 9 Tablå 9.8-9: Portföljinnehav per . Aktier,konvertibla skuldebrev m.m. tkr 1988/89:144 Bilaga 9 13 30 20 38 19 30 22 32 9,5 28 28 7,8 29 21 7,1 20 14 22 30 20 38 19 30 22 32 9,5 1988/89:144 Bilaga 9 Tablå 9.9: Portföljinnehav per . Aktier,konvertibla skuldebrev Mark.- Andel Markn.- Andel Markn.- Andel Markn.- Andel värde kap. rös- värde kap. rös- värde kap. rös- värde kap. rös ter ter ter ter % % % % % % % % 39760 158085 43535 169252 1988/89:144 Bilaga 9 1988/89:144 Bilaga 9 Tablå 9.10: Portföljinnehav per . Aktier, konvertiblaskuldebrev m.m., tkr Mark.- Andel Markn.- Andel Markn.- Andel Markn.- Andel värde kap. rös- värde kap. rös- värde kap. rös- värde kap. rös ter ter ter ter % % % % % % % % Totalt 13158 5 2310 500 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 1988/89:144 Bilaga 9 Tablå 9.11: Portföljinnehav per . Aktier,konvertibla skuldebrev m.m., tkr konvertibler m. m. 1988/89:144 Bilaga 9 4;e AP-fonden UTVÄRDERINGAV MEDELSFÖRVALTNINGEN VID LÖNTAGARFONDERNA OCH FJÄRDE AP-FONDEN 1988 1988/89:144 Bilaga10 () har enligt lagen (1983:1092) om reglemente för allmänna pensionsfonden (APR)ålagts att avge utlåtande över löntagarfondstyrelsernas och fjärdefondstyrelsens förvahning av medel. Detta åläggande utvidgades till att omfattaden femte fondstyrelsen, vilken genom ändring av APR (prop. 1987/88:167)föreslogs inrättad fr.o.m. . har inte bedrivitverksamhet . 1 enlighet med ovanstående överlämnas bifogade inomverket utarbetade promemoria "Utvärdering av medelsförvaltningen vidlöntagarfonderna och ". Enligtden propositionen som låg till grund för lagen (prop. 1983/84:50) börriksförsäkringsverkets utvärdering göras "med utgångspunkt i pensionssystemetsintresse av trygg avkastning på det förvaltade kapitalet samt god tillväxt iekonomin". Fondmedlen skall enligt 34 § APR förvaltas på ett sådant sättatt "kraven på god avkastning, iångsiktighet och riskspridningtillgodoses". Tyngdpunkten i verkets utvärdering är sålunda lagd på attgranska fondstyrelsernas medelsförvaltning. Innebörden av självautvärderingsuppdraget diskuterades utförligare i verkets första utlåtandeavseende . Löntagarfondstyrelsernarekvirerade sammantaget i det närmaste under. Dettamotsvarar av löntagarfondernas marknadsvärderade tillgångar vid åretsslut. Motsvarande procentsiffra var . Den tidigare snabbauppbyggnadstakten har därmed avtagit. återspeglas i fondernas resultaträkningar för år 1988.Samtliga delfonder överträffade med god marginal avkastningskravet 1988. Settöver fondernas hela verksamhetsperiod har fjärde fondstyrelsen överträfTatresultatkravet med och löntagarfondstyrelsema harsammantaget överträfTat avkastningskravet med . Dei promemorian redovisade resultaten av utvärderingen ger inte riksförsäkringsverketanledning att framföra några särskilda anmärkningar om fondernas resultat ellerplaceringar av de förvaltade medlen . Verket vill dock riktauppmärksamhet på att första löntagarfonden (Sydfonden) i alltför ringa omfattninghar informerat de lokala fackliga organisationerna om att fonden innehar aktierför vilka rösträttsöverlåtande kan begäras enligt 38 § APR. Iegenskap av den myndighet som administrerar rekvisition av nytt grundkapitalvill framhålla att det är av intresse att innebörden avändringen av 26 § APR beträffande fjärde och femte fond- Mot bakgrund av den i promemorian Prop. 1988/89:144förda diskussionen anser att det bör klargöras att Bilaga 10 medelsramen för fjärde och femte fondstyrelserna skall vara enprocent av 1 3:e AP-fondernas bokförda fondkapital vid utgången av närmastföregående kalenderår. Därutöver har noterat att förstalöntagarfonden (Sydfonden) har en stark koncentration av sina störstaaktieplaceringar tredjelöntagarfonden () har en relativt hög omsättningskvot fjärdelöntagarfonden (Mellansvenska löntagarfonden) har ioutnyttjade disponibla medel vid utgången av 1988 revisorernaför de olika delfondstyrelserna ännu inte har lyckats åstadkomma att heltlikformiga redovisningsprinciper tillämpas. 1handläggningen av detta ärende har förutom undertecknad deltagitledamöterna . Därjämte har närvaritavdelningscheferna . Styrelsens sekreterare avdelningsdirektören , den senare som föredragande. 28919 Riksdagen1988/89. Utvärderingav medelsförvaltningen vid ' °p- 1988/89:144 () har enligt lagen (1983:1092) om reglemente for allmänna pensionsfonden (APR)ålagts att avge utlåtande över löntagarfondstyrelsemas samt fjärdefondstyrelsens förvaltning av medel. Detta åläggande utvidgades till attomfatta den femte fondstyrelsen, vilken genom ändring av APR (prop 1987/88:167)föreslogs inrättad fr. o. m. . Det kan redan här konstateras attfemte AP-fonden inte har bedrivit verksamhet . Föreliggande PM harupprättats med anledning av ovanstående åläggande. Enligtden proposition (prop 1983/84:50) som låg till grund för lagen om reglementeför allmänna pensionsfonden bör utvärdering göras"med utgångspunkt i pensionssystemets intresse av trygg avkastning på detförvaltade kapitalet samt god tillväxt i ekonomin". Fondmedlen skallenligt 34 § APR förvaltas på ett sådant sätt att "kraven på godavkastning, långsiktighet och riskspridning tillgodoses". Tyngdpunkten iverkets utvärdering är sålunda lagd på att granska fondstyrelsernasmedelsförvaltning. Innebörden av själva utvärderingsuppdraget diskuterasutförligare i RFV:s första utlåtande, dvs. Defem löntagarfondemas (LTF I-V) och Qärde AP-fondens verksamhet utvärderas ävenav () samt granskas av fondemas revisorer. RFV harsålunda inte någon anledning att genomföra en regelrätt revision av fondernasverksamhet. 2 Uppföljning av föregående års utvärdering Iregeringens skrivelse 1987/88:174 med en redovisning av allmänna pensionsfondensverksamhet berör föredragande statsrådet några frågor som tagits upp i RFV:soch RRV:s utvärderingar. Fondemasomsättning av aktier. Reglerför anmälan och registrering av värdepappershandel som görs av ledamöter ochanställda inom respektive fondstyrelse (insiderregler). Förvärvav bostadsrätt för bostadsändamål åt en fondstyrelses verkställande direktör. Riksförsäkringsverketkonstaterade i sin utvärdering avseende verksam att Sydfonden (LTF I) haft enomsättning på sin portfölj som var i det närmaste dubbelt så hög som börsen som helhet. En sådan relativt hög omsättning kan komma i konflikt med kravet på att fondernas placeringar ska präglas av långsiktighet. angav som skäl till den höga omsättningen att man beslutat att 290 koncentreraaktieportföljen vilket föranledde betydande omplaceringar. 1988/89:144Mot bakgrand av denna förklaring finner föredragande statsrådet "inte Bilaga 10 anledning till någon ytterligare kommentar". k. insiderregler kan konstateras att vid sammanträde1988-08-18 fastställt regler för styrelsemedlem, verkställande direktör ochannan tjänsteman i fonden rörande egen eller närståendes handel med värdepapperm. Därmed har samtliga fondstyrelser utformat sådana regler. Nordfondens(LTF V) köp av en bostadsrätt, vilken upplåtits med hyresrätt åt fondensverkställande direktör, aktualiserade frågan huravida förvärvet var förenligtmed 15 a § APR.