prop · GC0366 · 1988-12-31 00:00:00 — Reglerna om ordningen för överklagande borde ståi de författningar där reglerna om instansordning finns, dvs. normalt i despecialförfattningar som också innehåller materiella regler på området (prop.1986/87:39 s. 64, jfr prop. 1985/86:80 s. 44). I propositionen föreslogsregler i vissa specialförfattningar som innebar att den nya förvaltningslagensbestämmelser för överklagande infördes beträffande några enskilda organ, bl. a.erkända arbetslöshetskassor och exportråd. Det var dock inte möjligtatt gå igenom all den lagstiftning som kunde behöva ses över. För de enskildaorgan, som saknade regler om överklagandeförfarandet i specialförfattningarna,skulle därför stiftas en särskild lag om överklagande av beslut av enskildaorgan med offentliga förvaltningsuppgifter. Den skulle innehålla regler om hurbeslut överklagas och efter mönster av 12 § förvaltningslag innebäraatt den tidigare gällande ordningen för överklagande behölls i väntan på en fullständigöversyn av reglerna i ämnet. Regleringen innebar alltså att ett överklagandeskulle ges in till överinstansen, som också skulle pröva om överklagandet hadeskett i rätt tid. Bestämmelserna skulle inte tillämpas-om det fanns avvikandebestämmelser i andra lagar eller i författningar som beslutats av regeringeneller av en förvaltningsmyndighet. antog förslaget till den nya lagenjämte annan följdlagstiftning till den nya förvaltningslagen. 2.4 Omläggning av förfarandet vid överklagande beträffandeytterligare enskilda organ Mitt förslag: Dennya förvaltningslagens ordning i fråga om överklagande skall gälla somhuvudregel för enskilda organ med offentliga förvaltningsuppgifter. Detta skergenom att bestämmelser införs i de specialförfattningar som innehåller demateriella reglerna. Den äldre ordningen behålls dock för vissa enskilda organ. Skälen for mitt förslag:När den nya förvaltningslagen trädde i kraft blev dessregler om förfarandet vid överklagande, som har framhållits, tillämpligabeträffande endast några få enskilda organ med offentligaförvaltningsuppgifter. För de flesta sådana organ behölls tills vidare den gamlaöverklagandeordningen genom regler i lagen om överklä- Prop. 1988/89:66 gandeav beslut av enskilda organ med offentliga förvaltningsuppgifter. Enmera fullständig genomgång av reglerna om överklagande av beslut av enskildaorgan med offentliga förvaltningsuppgifter har genomförts inomregeringskansliet. Genomgången visar enligt min uppfattning att man nu kanfullfölja de tankar som kom till uttryck i följdlagstiftningen till den nyaförvaltningslagen och som går ut på att reglerna för överklagande av enskildaorgans beslut i möjligaste mån skall stämma överens med vad som gäller enligtden nya förvaltningslagen i fråga om överklagande av myndighetsbeslut (prop.1986/87:39 s. 64). Fleraskäl talar för en.sådan principiellt enhetlig ordning. De skäl som föranlett enomläggning av överklagandeförfarandet hos förvaltningsmyn- digheternahar i allmänhet samma kraft i fråga om enskilda organ med offentligaförvaltningsuppgifter. Jag tänker bl. a; på att det är enkelt för den enskildeatt ge in överklagandet till samma instans som har meddelat det överklagadebeslutet. Givetvis underlättar det också för allmänheten att orientera sig iregelsystemet, om reglerna på olika områden av förvaltningen är så enkla ochenhetliga som möjligt. Många och invecklade regler om till vilken instans enklagande i olika sammanhang skall vända sig är förvillande och kan ge upphovtill förseningar och krångel i handläggningen. Medhänsyn till det jag nu har sagt anser jag att den nya förvaltningslagensordning för att överklaga bör gälla som huvudregel även när det gäller attöverklaga beslut av enskilda organ med offentliga förvaltningsuppgifter. Vadgäller den lagtekniska lösningen anser jag att man bör hålla fast vid den redantillämpade metoden att ta in regler om förfarandet vid överklagande i regeli form av hänvisningar till de berörda lagrummen i förvaltningslagen i despecialförfattningar som gäller för de enskilda organen eller för de områdeninom vilka de verkar. På så sätt bör det bli enklast för den som skallöverklaga att hitta bestämmelserna. fall den nya förvaltningslagens ordning för överklagande införs beträffandeett enskilt organ får detta till följd bl. a. att organet anförtros uppgiftersom innefattar myndighetsutövning. Det gäller uppgiften att pröva om skrivelsenmed överklagandet har kommit in. i rätt tid och eventuella beslut om att denskall avvisas. Lagtekniskt är det därför också nödvändigt att beakta deföreskrifter i .11 kap. 6 § RF som innebär att lagstöd krävs för att till ettenskilt organ lämna över en förvaltningsuppgift som innefattarmyndighetsutövning. Fören del enskilda organ vars beslut får överklagas bör man dock tills vidarebehålla den nuvarande ordningen för överklagande. I 6 § lagen (1985:569) ominförande av lagen (1985:568) om särskilda omsorger om psykisktutvecklingsstörda m.fl. föreskrivs att vissa bestämmelser i den upphävda lagen(1967:940) angående omsorger om vissa psykiskt utvecklingsstörda fortfarandeskall gälla. Det gäller t. ex. 44 § enligt vilken beslut bl. a. om att avslå enbegäran om tillstånd att vistas på egen hand utom vårdhem får överklagas hospsykiatriska nämnden. hem omfattas av dennabestämmelse. a. dessas del bör de gamla Prop. 1988/89:66bestämmelserna gälla. Lagrådethar i sitt yttrande ifrågasatt om det verkligen finns sakliga skäl att behålladen äldre ordningen för överklagande när det gäller de angivna besluten. Ivarje fall finns det enligt lagrådets mening inte anledning att behålla densärskilda lagen enbart för dessa besluts skull. Vill man ha kvar den äldreordningen för överklagande på det angivna området borde man enligt lagrådet istället göra ett tillägg till lagen om införande av lagen (1985:568) omsärskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda m.fl. Lagen om överklagande avbeslut av enskilda.organ med offentliga förvaltningsuppgifter skulle då enligtlagrådet kunna upphöra att gälla. Jaganser alltjämt att den gamla ordningen bör gälla vid överklagande av beslutenligt lagen angående omsorger om vissa psykiskt utvecklingsstörda. Detstämmer överens med den ordning som gäller vid överklagande enligt lagen(1966:293) om beredande av sluten psykiatrisk vård i vissa fall. Däremot kan jaginstämma i lagrådets synpunkt att detta borde framgå direkt av den särskilda promulgationslagen.Jag är dock inte beredd att föreslå att lagen om överklagande av beslut avenskilda organ med offentliga förvaltningsuppgifter skall upphöra att gälla.Det kan inte bortses ifrån att det kan finnas ytterligare bestämmelser omöverklagande av beslut av enskilda organ som inte uppmärksammats vidgenomgången inom departementen. Om den särskilda lagen om överklagande upphävdes,skulle rättsordningen sakna regler om hur överklagande i ett sådant fall skullegå till. Reglernai lagen om överklagande av beslut av enskilda organ med offentligaförvaltningsuppgifter bör därför finnas kvar tills vidare och omfatta organ förvilka ingen specialreglering skett. I lagen om införande av lagen (1985:568) omsärskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda m. fl. bör vidare tas inbehövliga regler om överklagande av beslut. Idet följande skall jag närmare gå in på de olika områden där den nyaförvaltningslagens ordning för.överklagande enligt min mening bör införas.Alla de organ som skall omfattas av de nya reglerna enligt mitt förslag uppfyllerenligt min mening de krav på tillgänglighet, kompetens, organisatoriskstruktur m. m. som krävs för att uppgiften skall kunna anförtros dem. Om ettenskilt organ avvisar ett. överklagande därför att detta kommit in ,bör ett sådant beslut också kunna överklagas. Detta bör ske i samma ordning sombeslut i huvudsaken (jfr prop. 1986/87:39 s. 59 f.). Jagvill för fullständighetens skull nämna att regeringen genom beslut den 3november 1988 till överlämnat ett förslag om att uppbörden av TV-avgifternaskall flyttas från till ett särskilt bolag. Radiotjänst i KirunaAktiebolag, RIKAB (prop. 1988/89:18). Bolagets beslut om avgiftsskyldighet ochom påförande av TV-avgifter som ju innefattar myndighetsutövning, får undervissa förutsättningar överklagas till kammarrätten. Förvaltningslagen är i sinhelhet tillämplig hos bolaget. Regeringenbeslutade en proposition (1988/ 89:60) om kontroll genom teknisk provning och om mätning. I propositio nen läggs fram förslag till en ny lag som föreslås ersätta bl. a. lagen (1985:1105) om obligatorisk kontroll genom teknisk provning m.m. ligt10 § i lagförslaget får regeringen eller den myndighet som regeringen /89:66 bestämmer överlämna till en riksprovplats som är bolag ellerstiftelse att pröva frågor som gäller godkännande av personal, utrustning,förfarande, organisation, produkt eller anläggning eller fastställande avavgift för utförd kontroll. Förvaltningslagens bestämmelser om hur beslutöverklagas skall tillämpas i fråga om sådana beslut. 2.4.1Beslut av enskilda organ enligt reglerna om utökad handlingsoffentlighet Enutvidgning av kretsen av enskilda organ, vars beslut får överklagas, har blivitföljden av ändringar i sekretesslagen (1980:100), som träder i kraft den 1januari 1989 (prop. 1986/87:151, KU 36, rskr. 290, SFS 1988:836). Ändringarnainnebär att reglerna om rätten att ta del av handlingar skall tillämpas i vissutsträckning hos följande enskilda organ med offentliga förvaltningsuppgifter,nämligen , ekonomisk förening, Svensk kötthandel, förening u.p.a., oljeväxtintressen ter, förening u.p.a., potatisintressenter, ekonomisk förening. Svensk sockerhandel, ekonomisk förening. Svensk spannmålshandel, eko nomisk förening och Svensk ägghandel, förening u. p. a. . RegleringsföreningenSvensk fisk, ekonomisk förening RiksprovplatsernaAktiebolaget , Aktiebolaget ochApoteksbolaget Skolormed enskild huvudman och statligt reglerade anställningar Riksutställningar, (), och . WHO CollaboratingCenter on International Drug Monitoring Ipropositionen 1988/89:18 har föreslagits att bolaget i KirunaAktiebolag, , skall ingå i bilagan. Ilagen har för vart och ett av organen angivits i vilken verksamhet handlingsoffentlighetskall gälla. Avde nya bestämmelserna följer att ett beslut av något av de berörda organen att avslå en begäran att få ta del av en allmän handling m. m. får överklagas enligt reglerna i 15 kap. 7 och 8 §§ sekretesslagen. överklagandenbör enligt min mening den nya förvaltningslagens ordning Prop. 1988/89:66 föröverklagande gälla. Bestämmelsen i 15 kap. 7 § sekretesslagen bör därförkompletteras med en föreskrift om att förvaltningslagens föreskrifter omförfarandet vid överklagande skall tillämpas i dessa fall. Också förvaltningslagensregler om överklagande av beslut om avvisning av för sent gjorda överklagandenbör tillämpas. Ärendenom överklagande enligt sekretesslagen av ett beslut av ett enskilt organ fårgivetvis anses höra till den verksamhet som omfattas av offentlighetsprincipen.Någon justering av sekretesslagens regler om offentlighetsprincipenstillämpning på enskilda organ behövs därför inte, 2.4.2 Vissabeslut om stöd av regleringsföreningar Myndighetsutövandeuppgifter har tilldelats åtta regleringsföreningar, sju på jordbrukets område(1 a § lagen 1967:340 om prisreglering på jordbrukets område, omtryckt1984:199) och en på fiskets område (1 a§ lagen 1974:226 om prisreglering påfiskets område, omtryckt 1984:200). Regleringsföreningarnapå jordbrukets område har bemyndigats att i fråga om de varuslag som omfattasav resp. förenings verksamhetsområde pröva frågor om bidrag eller annat stöd i marknadsreglerandesyfte. Närmare föreskrifter om prisreglering på jordbrukets område harmeddelats i förordningen (1984:62) om prisreglering på jordbrukets område.Enligt 2 § förordningen (ändrad senast 1985:766) får statens jordbruksnämnd meddelanärmare föreskrifter enligt 1 a § lagen om prisreglering på jordbrukets område.Regleringsföreningarnas beslut får enligt nämndens föreskrifter överklagas hosstatens jordbruksnämnd. RegleringsföreningenSvensk fisk, ekonomisk förening har bemyndigats att inom ramen förprisregleringen på fiskets område pröva frågor om bidrag eller annat stöd i marknadsreglerandesyfte. Ytterligare föreskrifter om prisreglering och prisstöd på fiskets områdehar meddelats i förordningen (1986:428) om prisreglering på fiskets område.Enligt 20 § prövar föreningen frågor om stöd i marknadsreglerande syfte inomramen för prisregleringen på fiskets område. Sådana beslut av föreningen fårenligt 31 § överklagas hos statens jordbruksnämnd. Vidöverklagande av föreningamas beslut tillämpas lagen om överklagande av beslutav enskilda organ med offentliga förvaltningsuppgifter. Jag föreslår att dennya förvaltningslagens ordning för överklagande görs tillämplig i stället. En ändringbör därför göras i lagarna om prisreglering på jordbrukets resp. fisketsområde. Ävende nu angivna föreningarna hör till de organ som omfattas av den tidigarenämnda utvidgningen av handlingsoffentligheten. De berörs alltså också av mittförslag att den nya ordningen för överklagande skall tillämpas i detsammanhanget. 2.4.3 Beslutav erkänd arbetslöshetskassa om stöd till fisket Erkändaarbetslöshetskassor har i lagen (1976:447) om rätt för erkänd arbetslöshetskassaatt pröva fråga om statsbidrag till fiskeföretag bemyndi- 20 gats att pröva frågor omstatsbidrag till sådana fiskeföretag som haft Prop. 1988/89:66 fiskefartyg stillaliggandetill följd av beslut om fångstbegränsning. Närmare bestämmelser härom harmeddelats i förordningen (1985:439) om statligt stöd till yrkesfisket m.m.Enligt 14 § förordningen får lån och bidrag lämnas till fiskeriföretag som fåttlikviditetssvårigheter på grund av förbud mot fortsatt havsfiske. Frågor ombidrag enligt 14 § prövas enligt 44 § av fiskares erkändaarbetslöshetskassa. Dessa beslut får enligt 46 § överklagas till fiskeristyrelsen.Därvid tillämpas reglerna i lagen om överklagande av beslut av enskilda organmed offentliga förvaltningsuppgifter. Även i dessa fall bör man enligt minmening gå över till den nya ordningen för handläggning av överklagande. Reglerhärom bör tas in i den nämnda lagen . 2.4.4Beslut avseende personal med statligt reglerad anställning Viden del enskilda organ med offentliga förvaltningsuppgifter finns personal medstatligt reglerad anställning. Därmed avses enligt 2 kap. 1 § lagen (1976:600)om offentlig anställning (omtryckt 1987:1000) en anställning där enligt lageller särskilt beslut av avlöningsförmånerna fastställs undermedverkan av regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer (jfr 1 § lagen1965:576 om ställföreträdare för kommun vid vissa avtalsförhandlingar m.m.,ändrad senast 1982:101, och 1 kap. 1 § lagen om offentlig anställning). Enligtlagen (1976:1046) om överlämnande av förvaltningsuppgifter inomutbildningsdepartementets verksamhetsområde har (12a§, ändradsenast 1981:1330), (12b§, ändrad senast 1985:481) och (12c§, ändrad senast 1983:512) bemyndigats att i fråga om vidresp. institution anställd personal fatta sådana beslut som avsermyndighetsutövning i den mån inte annat är föreskrivet. Vissaav dessa beslut får överklagas. Reglerna finns i tre förordningar som kungjortsi Statens kulturråds författningssamling (KRFS 1984:3-5). Reglerna innebär attbeslut om att tillsätta tjänster får överklagas hos regeringen. Den äldreordningen för att överklaga skall tillämpas. Jagföreslår att den nya förvaltningslagens ordning för överklagande skalltillämpas även i dessa fall. om detta kan lämpligen tas in i lagenom överlämnande av förvaltningsuppgifter inom utbildningsdepartementetsområde, vilken lag redan innehåller vissa regler om de tre aktuella organen. Detkan nämnas att förvaltningslagen (alltså även reglerna om överklagande) redangäller för Stiftelsen vid handläggningen av ärenden enligtlagen (1985:1104) om skydd mot utförsel av vissa äldre kulturföremål. De treorganen hör också till dem som omfattas av den tidigare nämnda utvidgningen avhandlingsoffentligheten och som alltså berörs av mitt förslag att den nyaordningen för att överklaga skall tillämpas i det sammanhanget. I12 kap. 9§ skollagen (1985:1100) finns en bestämmelse som bemyn digar regeringen att föreskriva att huvudmannen eller ett särskilt organ 21 inomutbildningsverksamhet, som motsvarar det offentliga skolväsendets Prop.1988/89:66 men bedrivs med enskilt huvudmannaskap, får fatta beslut som avsermyndighetsutövning avseende personal med statligt reglerad anställning. Sådanpersonal finns bl. a. vid privatskolor, folkhögskolor och riksinternatskolor.Bestämmelser som rör överklagande av personaladministrativa beslut finns i deförordningar som utfärdats för att reglera verksamheten vid dessa skolor. Förde nämnda skolorna finns dessa bestämmelser i 54 och 56 §§privatskolförordningen (1967:270, 54 § ändrad senast 1988:1054,. 56 § ändradsenast 1987:742), 101 och 102 §§ folkhögskoleförordningen (1977:551, ändradesenast 1987:712) och 3§ förordningen (1970:333) om riksinternatskolor (ändradsenast 1983:201), vilken hänvisar till bestämmelserna iprivatskolförordningen. Den gamla förvaltningslagens ordning för överklagandeskall tillämpas. För att möjliggöra att den nya ordningen för överklagandeskall kunna tillämpas bör i 12 kap. 9§ skollagen införas en ny bestämmelse somanger att 23 25 och 30 §§ förvaltningslagen skall tillämpas vid överklagande. Ävende enskilda skolorna omfattas av den tidigare nämnda utvidgningen avhandlingsoffentligheten. De berörs alltså av förslaget att den nya ordningenför att överklaga skall tillämpas i det sammanhanget. 2.4.5Beslut av om återkrävande av utbildningsbidrag Handelshögskolanhar tillagts offentliga förvaltningsuppgifter i 2 § lagen om överlämnande avförvaltningsuppgifter inom verksamhetsområde.Högskolan prövar frågor om doktorandstipendier och utbildningsbidrag fördoktorander till studerande vid skolan. Enligt 22 § förordningen (1976:536) omutbildningsbidrag för doktorander jämförd med 2r§ (22 § ändrad senast1985:696,21 § ändrad senast 1977:488) får beslut av att återkrävautbildningsbidrag överklagas hos universitets- och högskoleämbetet. Därvidtillämpas föreskrifterna i lagen om överklagande av beslut av enskilda organmed offentliga förvaltningsuppgifter. Jag föreslår att den nya ordningen föratt överklaga införs även här. Den ändring i lagen (1976:1046) om överlämnandeav förvaltningsuppgifter inom område som jagföreslagit under punkt 2.4.4 bör omfatta även detta fall. Handelshögskolani är vidare ett annat av de organ som berörs av den tidigare nämndautvidgningen av handlingsoffentligheten. I det sammanhanget bör, som jag redanföreslagit, den nya ordningen för att överklaga beslut tillämpas. 18 kap. (RB) finns bestämmelser om har bl. a. till uppgift att utöva tillsyn över advokat väsendet.Stadgar för samfundet fastställs av regeringen. Samfundets högstabeslutande organ är fullmäktige, som bl. a. har till uppgift att välja samfundets styrelse. Styrelsen beslutar på samfundets vägnar i alla ärenden, om det inte föreskrivs något annat i stadgarna. samfundet finns vidare endisciplinnämnd, som fattar beslut i fråga om Prop. 1988/89:66 vissadisciplinära åtgärder mot den som är medlem i samfundet. I disciplinnämndeningår två av regeringen utsedda ledamöter (offentliga representanter).Uppgiftsfördelningen mellan styrelsen och disciplinnämnden framgår avstadgarna. Debeslut som är aktuella i detta sammanhang är beslut av styrelsen att vägranågon inträde i samfundet, beslut av disciplinnämnden i fråga om disciplinäraåtgärder enligt 8 kap. 7 § första, andra eller tredje stycket RB och beslut avstyrelsen i fråga om uteslutning ur samfundet enligt 8 kap. 7 § femte stycket RB.Dessa beslut kan enligt 8 kap. 8 § RB under vissa förutsättningar överklagashos högsta domstolen. Enligt 56 kap. 14§ RB skall reglerna om besvär i sammakapitel tillämpas, dock med vissa avvikelser. a. föreskrivs attbesvärsinlagan skall ges in till högsta domstolen från den dagdå klaganden fick del av beslutet. Förfarandetvid överklagande av beslut regleras alltså av RB, inte avförvaltningslagen. Att överklagandet ges in till överinstansen innebär enavvikelse, som enligt min mening är sakligt motiverad, från vad somgäller i allmänhet vid överklagande både enligt RB och enligtförvaltningslagen. Jagföreslår därför att den berörda föreskriften i RB ändras så att besvärsinlagani fortsättningen skall ges in till . Det innebär att det blirsamfundet som får pröva om besvärstalan fullföljts på föreskrivet sätt och inomrätt tid (56 kap. 3 § och 14 § första stycket RB). Enligt stadgarna blir detstyrelsens uppgift att göra denna prövning, eftersom det inte finns någrabestämmelser som gör det möjligt att utse någon annan att göra det. Prövningenbör emellertid göras i omedelbar anslutning till att besvärsinlagan getts in tillsamfundet. Det är därför angeläget att man inom samfundet överväger om detfinns anledning att ändra stadgarna för att säkerställa en ändamålsenligbeslutsordning. Advokatsamfundetsprövning av om besvärstalan fullföljts på föreskrivet sätt och inom rätt tidkan naturligtvis resultera i att besvärstalan avvisas. Sådana beslut bör somjag tidigare anfört kunna överklagas. Jag föreslår att en uttrycklig regeldärom införs i 56 kap. 14 § RB. Ienlighet med vad jag nu har anfört har det inom justitiedepartementetupprättats förslag till 1. lagom ändring i , 2. lag om ändring i lagen(1967:340) om prisreglering på jordbrukets område, 3. lagom ändring i lagen(1974:226) om prisreglering på fiskets område, 4. lag om ändring i lagen(1976:447) om rätt för erkänd arbetslöshetskassa att pröva fråga omstatsbidrag till fiskeföretag, 5. lagom ändring i lagen(1976:1046) om överlämnande av förvaltningsuppgifter inomutbildningsdepartementets verksamhetsområde, 6. lag om ändring i sekretesslagen(1980:100), 23 'lagom ändring i lagen (1985:569) om införande av lagen (1985:568) Prop.1988/89:66 om särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda m. 8.lagom ändring i skollagen (1985:1100). Lagförslagenunder 2 4 har upprättats efter samråd med chefen för ,lagförslagen under 5 och 8 efter samråd med chefen för utbildningsdepartementetoch lagförslaget under 7 efter samråd med chefen för . 4.1 Förslaget till lag om ändring i Ändringenavser reglerna i 56 kap. 14 § RB om förfarandet då ett beslut som meddelats avett organ inom med stöd av bestämmelser i 8 kap.överklagas hos högsta domstolen. Innebörden av ändringen är att besvärsinlaganskall ges in till samfundet i stället för sorri till högsta domstolen.Saken har behandlats i avsnitt 2.4.6. Sedanadvokatsamfundet har fått in besvärsinlagan har samfundet att handläggaöverklagandet på samma sätt som gäller för hovrätt enligt 56 kap. RB. Samfundetskall alltså pröva om besvärstalan är fullföljd på föreskrivet sätt och inomrätt tid (3 §). Som påpekats i den allmänna motiveringen bör prövningen göras iomedelbar anslutning till att besvärsinlagan getts in till samfundet. Omsamfundet inte avvisar besvären, skall handlingarna i ärendet utan dröjsmålöversändas till HD (5 §). ny fjärde punkt har uttryckligen klargjorts att beslut attavvisa en besvärstalan får överklagas till högsta domstolen. Av fjärde punktensandra mening framgår att sådana besvär är underkastade samma regler som besvärmot beslutet i själva saken. Besvärsinlagan skall således även i dessa fall gesin till samfundet från det att klaganden delgavs beslutet. 4.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1967:340) om prisreglering på jordbrukets område Ändringeninnebär att det i 1 a § har förts in ett nytt andra stycke i vilket föreskrivsatt 23-25 och 30 §§ förvaltningslagen (1986:223) skall tillämpas vidöverklagande av beslut av de regleringsföreningar som avses i lagen. Saken harbehandlats i avsnitt 2.4.2. 4.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1974:226) om prisreglering på fiskets område Ändringeninnebär att det i 1 a § har förts in ett nytt andra stycke med föreskrift att 23 25 och 30 §§ förvaltningslagen skall tillämpas vid över klagande av de beslut av Svensk fisk, ekonomisk förening, som avses i lagen: Saken har behandlats i avsnitt 2.4.2.