prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — Regeringen hartillkallat utredningen (Fö 1987:01) om kärnkraftsberedskapen. Utredningenskall enligt sina direktiv (Dir. 1987:28) beakta de grundläggande principerna förberedskapen, bl.a.all verksamheten så långtmöjligt decentraliseras lill länsstyrelserna och kommunerna, atl den kompelensoch de resurser som finns uppbyggda normall kan utnyttjas effektivi även viddetta slags olyckor samt all organisationen är likartad såväl i fred som i krig så atl den kompetens ochde resurser som byggs upp för krig tas till vara i fredsorganisationen. Regeringen har vidare tillkallat 1988 årsbefolkningsskyddskommitté (Fö 1988:03) meduppdrag att lämna förslag till gmndsyn för de regionala mål- ochriskanalyser som bör styra planeringen inom totalförsvaret m. m. och förslag lill en samlad syn på befolkningens behov av skydd ikrig. Kommittén skall redovisa sittuppdrag . Regeringen har gettstatens räddningsverk i uppdrag att studera alarme-ringen inom den kommunalaoch statliga räddningstjänsten samt systemen för varning av befolkningen i fred ochi krig. I studierna skall även överväga SOS-centralernas ochövriga centralers utnyttjande ochförutsättningar för utnyttjande som stöd i olika avseenden under räddningsinsatser. Med resultatet av studierna somgrund skall erforderliga förslag tillsamordning av ansvaret för uppgifterna läggas fram i syfte alt öka effektiviteten. Förslagen skall redovisas iperspektivstudien inför nästa försvarsbeslut. Inomfredsräddningstjänstområdet pågår ett betydande internationellt 22 samarbete.Bl.a.förekommer samverkan i fråga om åtgärder mot förore- Prop. ning av den miljön. Vidare pågår ett samarbetemed övriga nordis- Bil. kastater som syftar till all underlätta och öka räddningstjänslsamverkan Arbetet med frågor om kemikalieolyckor pågår bl. inomramen för och . I fråga om transport avfarligt gods förekommer ett omfattande internationellt samarbete med hänsyn till att transporterna ofta är internationella. Samhällsutvecklingen skapar nya risker. Storskalighetenoch komplexiteten i samhället medför risker för oväntade och omfattande olyckor med svåra konsekvenser.Inte minst gäller delta kemiska risker. Som räddningsverketframhåller i sin programplan skapar samhällsutvecklingen också nyaförutsättningar. Förbättrad kunskap, ökad medvetenhet i samhällsplaneringen,förbättrad samordning och därmed ett effektivare resursutnyttjande samt utnyttjandet av modern teknikär tillgängliga medel för att förebyggarisker för och skador vid stora olyckor. Jag delar räddningsverkels mening när del gäller vikten aven utvecklad kompetens ochsamordning av samhällets räddningstjänstresurser på olika nivåer. Utvecklingen av deförebyggande åtgärderna och räddningstjänstens resurser med hänsyn tillde fredslida olycksriskerna ger en förbättrad beredskap även förkrigssituationen. Omvänt kan de åtgärder som vidtas för krigssituationen utformas så all de bidrartill den fredstida katastroflje-redskapen.Jag förordar denna utveckling och en fortsatt integrering mellan freds-och krigsräddningstjänslen. Ansvaret för det olycksförebyggande arbetet i fredligger på flera olika myndigheter. Jag vill understryka betydelsen avräddningsverkets roll och ansvar för att på central nivå samordna de olycks-och skadeförebyggande åtgärderna: Detta bör ske i de samverkansformer sometablerats mellan de berörda myndigheterna i syfte all få ell så säkert ocholycksfritt samhälle som möjligt. Beredskaps- och riskhänsyn bör så långtmöjligt las i samhällsplaneringen. Ett medel för detta är den handbok förriskidentifiering och riskvärdering på den kommunala nivån som utarbetas. börkunna vägleda kommunerna i uppgiften att enligt 7§ räddningstjänstlagen (1986:1102)främja olycks- och skadeförebyggande verksamhet i kommunen. Enligt min meningbör också aktivt verka för alt sådana hänsyn kommer tilluttryck i den översiktsplan som skall genomföras i alla kommuner enligt den nya (1987:10). harsom uppgift att forma program för skydd och skadeavhjälpande verksamhetavseende kemihotet i samhället. Del är, som framhåller, viktigt all frågorna om transport av farligt gods integreras i detta sammanhang.Riksdagen (FöU 1987/88:7, rskr. 214) har framhållit att enökad säkerhet kring transport av farligt gods 23 böreftersträvas genom en effektiv samordning av målmedvetna insatser Prop.1988/89:100 av berörda myndigheter, envar inom sitt ansvarsområde. En radåtgärder Bil. Jag återkommer till frågan om transport avfarligt gods i avsnitt 3.4.2.5. Inriktningen avverksamheten när det gäller skyddet av befolkningen i krig är beroende avresultatet av befolkningsskyddskommitlés arbete. har,som jag har anfört i det föregående (avsnitt 3.4.2.1), på regeringens uppdragpåbörjat en studie om alarmeringen och om varning av befolkningen i fred och krig. Jag anseratt verksamheten i avvaktanpå delta bör anpassas till den allmänna inriktning som angavs försvarsbeslut. En inriktning för hemskyddels fortsattauppbyggnad har utarbetats i samråd mellanräddningsverket, överstyrelsen för civil beredskap, styrelsen för psykologiskt försvar, och . I denna behandlas bl. a.hemskyddels roll, uppgifter, omfattning,utbildning och övning. slutförs uppbyggnaden av den del avhemskyddsorganisalionen som rekryteras och utbildas med civilförsvarsplikt som grund. När det gäller de frivilliga hemskyddsombuden beräknas antalet avialsbundnaoch utbildade hemskyddsombud islutet av /90 uppgå till minst 15 000. Målet för rekryteringen under programplaneperioden1987/92 har satts lill minst 30000. Hemskyddsverksamheten är enligt min meningen viktig del i det civilaförsvaret. Den målsättning som satts upp för uppbyggnaden av verksamheten får anses rimlig. Jag vill ocksåunderstryka betydelsen av de insatsersom görs för alt öka enskilda människors förmåga atl ta ansvaret för denegna säkerheten. hari programplanen redovisat ytteriigare åtgärder för utveckling avbefolkningsskyddet i fred och krig. Jag förordar att befolkningsskyddet får den inriktning som jagnu har angett och som i övrigt anges i programplanen. Räddningsverketssamordningsuppgifter inom räddningstjänsten syftar till att åstadkomma ell bättre resursutnyttjande och en högre funktionssäkerhetoch elTektivitet. Som framhåller i programplanen börutbildning i och övning av ledning av räddningstjänst vid större olyckor genomföras. En kartläggning av resursernainom olika sektorer och på olikanivåer bör läggas till grilnd för enutveckling av samarbetsformerna.Enligt min mening är det även viktigt all gör särskilda insatser för att utveckla samverkansformerna i dekommunala räddningstjänstregionerna.I uppbyggnaden av ett informationssystem för hela fredsräddningstjänsten utgör räddningsverketsinformalionsbank en viktig del. Systemetbör kunna bli ett betydelsefullt instrument för samordningen avräddningstjänsten och för effektivisering av verksamheten. Vad avsercivilförsvarsverksamheten är målsättningen som räddnings verket framhåller att hela organisationen skall kunna verka direkt efter mobilisering. Enligt minmening har åtgärder för att förbättra fredsrädd- 24 ningstjänstensförmåga atl genomföra sin verksamhet vid större olyckor Prop. storbetydelse i della hänseende. Även kommunernas ansvar för verksam- Bil. heten i krig, t. ex. planläggningen samt medverkan iövningsverksamheten ochförrådshållningen, bör leda till enbättre krigsorganisation. dellasammanhang erinra om att den lillsalta försvarskommittén enligtsina direktiv (Dir. 1988:67) bör uppmärksamma fredsutnyttjande och förrådshållning av civilförsvarsmalerielen liksomomsätlningsbehovel av äldre sådan materiel. Räddningsverketföreslår i programplanen all verkels utbildningsledare stationeras hoslänsstyrelserna. En sådan tjänst bibehålls dock vid varje räddningsskola.Ulbildningsledarnas arbetsuppgifter blir att biträda iplaneringen och genomförandet av övningsverksamheten. Jag förordar detta förslag och vill betonaalt utbildningsledarna bör utnyttjas förövningsverksamheten avseende kommunernas hela verksamhet med hänsyn till övningsverksamhetens betydelse för krigsorganisationens förmågaatt verka direkt efter en krigsorganisering. Ansvaret för olje-och kemikaliebekämpningen är fördelat på den kommunala räddningstjänsten och . 1985/86:100, bil. 6, FöU 8, rskr.182) har godkänt en grundsyn för inriktningen av det oljeskyddel för 1990-talet. Som räddningsverketoch framhåller bör enförbättring av beredskapen ske genom tillförsel av materiel som utvecklats idet forsknings- och utvecklingsprogramför oljeskyddet som genomförts av styrelsen för teknisk utveckling ochde berörda myndigheterna. När det gäller kemikalieolyckorna pågårett internationellt arbete som kan påverkaden svenska inriktningen vad gäller både förebyggande åtgärder och beredskapsålgärder. deltar isådant arbete inom ramen för , och de olikaöverenskommelser som gäller bekämpningsinsatser till sjöss. s.k. Sevesodirektiv, som innebäratt den som hanterar större mängder av vissa kemikalier skall genomföra riskanalyser och vidta olika säkerhets-och beredskapsåtgärder, genomförs nui olika länder. De svenska myndigheterna arbetar med motsvarande krav påsådan verksamhet. Jag ser det som väsentligt att åtgärder vidtas för att ökasäkerheten och uppnå en tillfredsställande beredskapi dessa sammanhang. Enligt min mening kan den utvecklingsverksamhet som pågår på detta område aktivt verkaför att öka säkerheten i samband med kemikaliehanteringen. Som räddningsverketframhåller bör ledningsfunktionen för fredsräddningstjänsten samordnas medmotsvarande funktion inom civilförsvars-verksamheten.Det gäller enligt min mening all få en väl fungerande funktion redan i fred som kan bilda basen för verksamheten i krig. framhåller i sin programplan all denövergripande målsättningen förledningsfunktionen är all få till stånd en ökad samordning dels mellanledningssystemen för fredsräddningstjänsten och dess olika organ, dels mellan ledningssystemen i fred och krig.Befolkningsskydd och räddningstjänst är en del av kommunens verksamheti krig vilket medför att del även fordrasen integrering med ledningen inom kommunen. redovisade på regeringensuppdrag ge- 25 nomförda studierav den kommunala ledningen i krig och de krav som Prop. 1988/89:100 ställs påledningsplatsernas utformning. Redovisningen har kompletterats Bil. 6 i en skrivelse . Av betydelse isammanhanget är det pågående arbetetmed ledningsöversynen av totalförsvaret på skilda nivåer, mål- ochriskanalyserna och principerna för befolkningens skydd. kan även pågående studierom alarmering och varning ha betydelse för utformningen av ledningsplatserna.Räddningsverket har också på regeringens uppdrag lagtfram del underiag som behövs för ettslutligt slällningslagande till SOS-centralemas verksamhet i krig. Jag avser att i detta sammanhang la uppde frågor som sammanhänger med inriktningenav verksamheten för den återstående delen av försvarsbeslulsperioden.Nyproduktionen av ledningsplatser bör som föreslår i första hand prioriteras till demest angelägna orterna och ske i anslutning till kommunernas planerade byggnation av anläggningar som är lämpliga föratt inrymma ledningsplatser. Verksamheten i fred och de krav denna ställer, bl. a. i fråga om resurserför ledning av räddningstjänsten vid svåra och omfattande olyckor, bör vara enviktig gmnd för uppbyggnaden. En integrerad användning av lokaler ochutrustning i fred och krig bör således vara en uttalad målsättning. De skyddadeledningsplatserna bör ges en skyddsnivå som i huvudsak är densamma som den som gäller för befolkningeninom området i fråga. Högre skyddsnivå än motsvarande god skyddsmmsstandard börsåledes endast bli aktuell i undantagsfall. För all säkerställaSOS-centralernas funktion i krig bör åtgärder vidtas för atl de skall kunnafortsätta sin verksamhet inom den skyddadeledningsplatsen på samma ort. Möjlighetenatt decentralisera SOS-funktionen till en skyddad ledningsplals i de kommuner som inrymmer kärnsjukhus skall beaktas iplaneringen. För en effektivledning är som framhåller sambandsfrågorna av vitalbetydelse. Det är angelägel att så snart möjligt inom ramen för ledningssystemetfå fram ett sambandssystem som kan uppfylla fredsverksamhelens krav och ligga till gmnd för uppbyggnadenav ett sådant system förkrigsorganisationen. Sambandssystemet bör vara utformat så atl de olika organsom kan komma att della i räddningstjänslinsat-serna kan samverka medvarandra. Men del bör även kunna uppfylla de krav som ställs på systemet i enkrigssituation. Verkskyddet bör somframgår av programplanen så långt möjligt samordnas personellt och materiellt medföretagens fredstida organisation för insatsermot olyckor. kommer atl utarbeta en gmndsyn för verksamhetensom baserar sig på att den fredstida beredskapen i möjligaste mån integreras med verkskyddet, atl verkskyddet används äveni fredstid och att antalet övningarmed verkskyddet ökas. Verket kommer även att ta fram råd som närmare angertillvägagångssättet för att uppfylla grundsynen. Jag vill ansluta miglill räddningsverkels syn på räddningstjänsten och i allt väsentligtförorda den inriktning som anges i programplanen. 3.4.2.5 Transporter av farligt gods Prop. Regeringengav i beslut i ' " uppdrag allutarbeta riktlinjer för vägvalsstyrning. Med vägvalsstyrning för transport av farligt gods avses ett systemvarigenom transporterna styrs till vissavägar där konsekvenserna av olyckor blir begränsade eller kan begränsas genom förebyggande åtgärder ochberedskapsinsatser. För sådanatransporter finns därutöver säkerhetsföreskrifter som riktar sig till avsändaren och transportören av godset och kanavse 1. ex. emballage och transportutrustning. Räddningsverketföreslår en metod för samordning och planering på regional och lokal nivå av transporternaav farligt gods. Inventeringar av de lokalaförhållandena avses ske för att ge ett underlag för arbetet. Transporterna ges i förslaget en framskjuten platsi den lokala planerings-ochbeslutsprocessen enligt den nya (1987:10). Styrningen av vägvalet anses böra ske genomrekommendationer och endast i särskilda fall genom föreskrifter.Räddningsverkels motiv för detta är främst att möjligheterna till informationom föreskrifter och tillsyn av dessa ärmycket begränsade. Om frivilligheten läggs lill grund för styrningenoch principen med rekommendationer väljs i första hand, kan man däremot genom överläggningar med transportöreroch andra berörda nå motivation för att välja lämpligaste väg. Förbud börenligt tillgripas endast i särskilda fall. Räddningsverketframhåller atl del är nödvändigt allkonsekvenserna av eventuella förbud analyseras noggrant innan beslut omsådana fattas. Styrningen föreslås i ett första skede bli riktad mot transporteri tank och tankcontainer. För att uppfylla dekrav som ställs i räddningstjänstlagen (1986:1102) ingår som en del avkommunernas förberedelser att utarbeta insalsplaner beträffandesärskilda risk- och skyddsobjekl. Del planeringsarbete och den övningsverksamhelsom bedrivs av kommunernas räddningskårer medför att stor kunskap om resurser,möjligheter och begränsningar inom räddningstjänsten finns samlad hoskommunernas räddningstjänstförelrädare. Det är enligt räddningsverketnödvändigt att dessa företrädare tidigt involveras i arbetet medvägvalsstyrning, så all kunskaperna kan tillvaratas i planeringsprocessen. Räddningsverketunderstryker alt frågan om vägvalsstyrningskall behandlas i planeringsprocessen i nära samverkan mellan representanter för väghållare, kommunalanämnder, organ inom räddningstjänsten och näringslivet. () har genomfört en förvaltningsrevision avseende transport av farligt gods. Enligtuppgifter som RRV inhämtat inträffar i omkring 510 olyckor medtransport av farligt gods påväg med mer allvarliga följder som dödsfall, personskador, större sanering etc. Tillbud utan allvarligarekonsekvenser är vanligare. Enligt RRV:s uppskattning sker det årligenomkring 150 200 utryckningar inom den kommunala räddningstjänsten i sambandmed olyckor/tillbud med vägtransport av farligt gods. RRV:s granskning av frågan om transport av farligt godshar visat bl. att kunskaperna är bristfälliga vad gäller risker medIransport av farligt gods Prop.1988/89:100 all kunskaperna är bristfälliga vad gäller tillsynensoch sanklionssysle- Bil. attrisker med transport av farligt gods sällan beaktas i den fysiskaplaneringsprocessen atl det är svårt att bedöma effekter av förebyggandeåtgärder. Dessutom har RRV uppmärksammat attdel är förenat med stora svårig heter att såväl avgränsa som skatta kostnader för förebyggande åtgärder inom området "farligt gods". Delta bidrar i sin tur lill att det ärsvårt all prioritera resurser mellan olika insatser. Detta pekar enligt RRV på viklen av att ansvarigamyndigheter tarfram lämpligt planerings- och beslutsunderlag samordnar olikaplanerings- och åtgärdsinsatser. RRV framhåller allfrågan om transport av farligt gods berör flera samhällsområden. Ökad säkerhetför människor, miljö och egendom kan uppnås genom flera olika åtgärder. Av destatliga myndigheterna har räddningsverketen övergripande samordnande uppgift när del gäller säkerhetsföreskrifter och tillsyn inom området. Detta fömtsätter givelvisatt håller kontakt med andra myndigheter, t. ex. plan- och bostadsverket,tillsynsmyndigheter, länsstyrelser och kommuner, men även med näringslivels organisationer i syfte atl åstadkomma etteffektivt säkerhetsarbete inom området "farligt gods". RRV haräven förslag till andra åtgärder för att öka säkerheten. Räddningsverketsrapport har remissbehandlats. Det övervägande antalet remissinstanser är positiva tilleller lämnar ulan erinran. Någon instans pekar på allvägvalsstyrning av transporter med farligt gods inte är något nytt men attbristande enhetlighet vid tillämpning avföreskrifter varit till nackdel.Några av de instanser som är emotförslagen i rapporten uttrycker farhågor för en övertro på vägvalsstyrning som medel all minska riskerna vidtransport av farligt gods. Även bland de remissinstanser som är negativafinns emellertid uppfattningen att mangenom en ändrad färdväg kan begränsa konsekvenserna av en eventuell olycka. Ett antal remissinstanser serdet som angelägel all en mer övergripande utredning kommer tillstånd där det belyses hur farligt gods över huvud taget skalltransporteras. I denna anses en kartläggning böra ske av godsflödena och jämförande riskbedömning av de olika transport-sättenböra genomföras. En instans anser att även transporter av farligt gods i krigbör utredas. Jag vill för egendel i likhet med och flertalet remissin stanserse vägvalsstyrningen som ett komplement till andra säkerhels- höjande åtgärder. Det är således väsentligt atl arbetet även med sådana åtgärder förs vidare. har redan i sin programplan angett hur arbetet kommer allbedrivas i fråga om de säkerhelshöjande åtgärder na. Verksamheten inriktas bl. a. på atlmera avse transporter i tank och lankconlainer med åtföljande effekter inom områdena regelutveckling, utbildning, vägvalsstyrning och beredskapshöjning för kemikalieutsläpp, skapa former för de arbetsuppgifter som följer av samordningsansvaret, dvs. samordning mellan iransportslag ochmellan olika former för tillsyn, 28 samt på attverka för att kompetensen inom området "fariigt gods" höjs Prop.1988/89:100 regionalt och lokalt. Dettainnebär att de frågor som aktualiserats i remiss- Bil. 6 behandlingenoch RRV:s rapport kommer att behandlas i fortsatta arbete. Även när det gäller frågan om en mer övergripandeutredning framgår av programplanenatl avser att skapa underlagför en långsiktig policy genom att ta fram rikstäckande statistik, studerariskbilderna inom området samt bedriva studier angående transportbehov, tillgång på transportfordon ocheventuella nödvändiga avsteg från säkerhetsbestämmelserna vid kriser ellerkrigsförhållanden. Jag anser detväsentligt att ett underlag för ett ställningstagande till denlångsiktiga inriktningen av verksamheten las fram. Enligt min mening börräddningsverket inom ramen för sittsamordningsansvar i detta sammanhang även belysa hur farligt gods överhuvud laget skall transporteras. Som räddningsverketföreslår bör transporterna av farligt gods och även, som framhållitsunder remissbehandlingen, lokaliseringen av terminaler, leder tilloch från hamnar osv. ges en framskjuten plats i den fysiska planeringen.För detta fordras en samordnad planering på regional och lokal nivå enligt den föreslagna modellen. Jagvill understryka betydelsen av att företrädare för kommunernasräddningstjänst deltar i arbetet med vägvalsstyrning med sina kunskaper ochpraktiska erfarenheter. Enligt min meningbör, som föreslagit och remissinstanserna instämt i, förbud som medel att genomföravägvalsstyrningen användas mycketrestriktivt. Ett sådant måste grundas på en noggrann prövning av omständigheternai vilken konsekvenserna från miljö-, framkomlighels-och trafiksäkerhetssynpunkt undersöks och värderas. Jag anser såledesatt vägvalsstyrningen i första handbör ske genom rekommendationer. Särskild uppmärksamhet bör fästas vidinformationsfrågorna. Dessa har emellertidenligt min mening också stor betydelse för att få en bättre efterlevnad av hela regelsystemet för transportav farligt gods. bör enligt min mening också spela enaktiv roll för all så långt möjligt få enlikformig bedömning och tillämpning av vägvalsstyrningen över helalandet. Jag förordar allvägvalsstyrningen bör ske i allt väsentligt i enlighet med förslagen i samtatt verksamheten i övrigt bedrivs med den inriktning som anges iprogramplanen. Jag hemställer att regeringen bereder tillfälle all la del av vadjag har anfört om den fortsatta utvecklingen inom funktionenBefolkningsskydd och räddningstjänst. Huvudinriktningen för del psykologiska försvaret ladesfast försvarsbeslut.Denna inriktning innebär att fri opinionsbildning och de batt skall utgöra grundenför verksamheten både i krig och fred. Vid krigsfara och krig skall vår försvarsviljaoch motståndskraft mot främman- 29 depropaganda bevaras och stärkas av del psykologiska försvaret. Detta Prop.1988/89:100 skall främst ske genom atl manmed snabb, saklig och effektiv information Bil. 6 sprider kännedomom händelseutvecklingen och om våra försvarsåtgärder. Ansvarig församordningen inom funktionen psykologiskt försvar är styrelsen förpsykologiskt försvar (SPF). Inom funktionen har även uppgifter.Sveriges Radio AB ansvarar för Radiokoncernens kris- ochkrigsplanläggning men SPF har ett nära samarbete med företagel inom informationsområdet. Grunden för detpsykologiska försvaret skall även i fortsättningen vara den huvudinriktning som finns angiven i1982 års försvarsbeslut. Detta harfastslagits genom försvarsbeslut. Genom försvarsbeslutet gavs SPFen ekonomisk förstärkning över försvarsbeslutsperioden om 2 milj. kr. Jag kommer senaredenna dag att föreslå atl styrelsen för psykologiskt försvar tilldelas . Jag hemställer alt regeringen föreslår all la del av vad jag har anfört om denfortsalla utvecklingen inom funktionen Psykologiskt försvar. 3.4.4 Hälso- och sjukvård m. m. Funktionen Hälso- och sjukvård m. m. omfattar civilhälso- och sjukvård, socialtjänst samt miljö- och hälsoskydd. Socialstyrelsenär funktionsansvarig myndighet.Därutöver har försvarsmakten en egen organisation för hälso- och sjukvård m. m. Målet förtotalförsvarets hälso- och sjukvård i krig är att varje människa som är i behov därav skall ges den vårdsom hennes tillstånd kräver så långtmöjligheterna medger. försvarsbeslut avdelades betydande resurser för atl förbättra beredskapen inom dencivila hälso- och sjukvården samtför att undanröja de brister som föreligger, främst i fråga om försörjningi krig med såväl sjukvårdsmateriel av förbmkningskaraktär som läkemedel. För perioden 1992 avsattes500milj. för särskilda insatserinom en total ram för hälso- och sjukvård på 1 096 milj. kr. För egen del villjag understryka betydelsen av den prioritering av hälso-och sjukvården ikrig som gjorts försvarsbeslut bl. a. för att tillförsäkra att deolika delarna av den civila hälso- och sjukvården samt försvarsmaktensmotsvarande verksamhet är sinsemellan balanserade och samordnade.