prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — Enligtrikspolisstyrelsen är förvaltningsbyggnadema i , och , etapp I, högt prioriteradeprojekt. Härefter har rikspolisstyrelsenprioriterat , , , , , , , och . Byggnadsstyrelsenhar i sin anslagsframställning redovisat följande projekt som mestangelägna och med en planerad byggstart under budgetåren 1989/901991/92,nämligen förvaltningsbyggnader i , , , , Solnaoch . Den sammanlagda kostnaden uppgår till ca 616 milj. kr. hardärutöver redovisat ettantal byggnadsprojekt med planerad byggstart efter /92 tiU en sammanlagd kostnad av ca 295 milj. kr. och har i följande ordning prioriterat förvaltningsbyggnader iHalmstad, , , och . I gällandeinvesteringsplan för polisväsendet finns uppförda kostnadsramar om ca 502milj. för pågående och redan beslutade projekt. Hämtöver har itilläggsbudget I till statsbudgeten för /89 (prop. 1988/89:25, FiU 8, rskr 67) en förvaltningsbyggnad iKariskrona förts upp i treårsplanen för investeringar. Kostnaderna harberäknats till 95 milj. kr. Lokalerna äravsedda för polismyndigheten, åklagarmyndigheten och häktet. har i sin anslagsframställningföreslagit att en första etappav förvaltningsbyggnad i kvarteret i börjar byggas. Kostnaden för etapp I beräknas till ca 155 milj. kr. Mot bakgrund av nyaplaneringsförutsättningar avser byggnadsstyrelsenatt efter en programrevidering omarbeta den första etappen med inriktning att den skall inrymma lokaler förpolismyndigheten, lokala skattemyndigheten och häktet. För egen del räknarjag med att en förvaltningsbyggnad i bör kunna påbörjas . Jag föreslår därför att enförvaltningsbyggnad i förs upp i treårsplanen för investeringar. Förvaltningsbyggnad i , etapp I Lokalerna är avsedda för polismyndigheten, tingsrättensamt häktet och kostnaderna har beräknats till 217,2 milj. kr. i prisläget den Ijanuari 1988. Medel för detta objekt har tillförts treårsplanen för investeringar /89 (prop.1987/88:100, bil. 4, JuU 30, rskr 281 samt bil. 9, FiU 26, rskr 338). Om- och tillbyggnad av förvaltningsbyggnad i . Arbetsmiljö- och säkerhetskrav har accentuerat behovetav en om- och tillbyggnad för polisen i . Kostnaderna har beräknats till 28 milj. kr. i prisläget den 1januari 1988. Jar har för avsikt att återkomma om genomförande av om- ochtillbyggnad av förvaltningsbyggnad i . Projektering av en om- och tillbyggnad i kvarteret i pågår. Lokalerna är avsedda för polismyndigheten och åklagarmyndigheten.Nuvarande inhyrda lokaler är både olämpliga och otillräckliga för verksamheten. Jaghar för avsikt att återkomma till regeringen med förslag att projektet utförs nästa budgetår.Kostnaderna har beräknats till 33,3 milj. kr. i prisläget den 1 jaunari 1988. Medel för dessainvesteringar beräknas under sjunde huvudtiteln, anslaget C 2. Investeringar m. m. 2 Personalsituationen inom polisen Polisverksamheten kännetecknas bl. a. av att den ärpersonalintensiv. Dettahänger till stor del samman med att arbetet är organiserat i form av skifttjänstgöring med dygnstäckning. Närmare 80%av resursema för polisverksamheten utgörs av personalkostnader. Antaletpolistjänster vid de lokala polismyndigheterna har ökat med sammanlagtca 380 , ochför närvarande finns det ca 16 300 polistjänster. Det finns närmare 5 000tjänster för administrativ personal. Fördelningen avpolistjänsterna mellan polismyndigheterna har varit föremål för särskild uppmärksamhet undersenare år. Regeringen har genom olikabeslut om placering av de nya tjänster som inrättats åstadkommit enjämnare fördelning av polistjänsterna mellan polismyndigheterna. Vidare har regeringen bemyndigatlänsstyrelserna att inom länet omfördelavakanta polistjänster i syfte att utjämna olikheter i arbetsbelastningenmellan länets myndigheter. Med hänsyn till den personalsituation som föreligger och som jag berör i detföljande anser jag att överväganden rörande fördelningen av poliser mellanmyndigheterna i huvudsak bör ankomma på och att dessaöverväganden måste ske fortlöpande(jfr. 1987/88:100, bil. 4 s. 32). Så sent som underbörjan av fanns det i landet ett överskott av färdigulbildade poliser iförhållande till antalet polistjänster. Överskottet har i huvudsak berott på svårigheten att på ett säkert sätt beräkna de totala avgångarna från polisyrket. Överskottet avfärdigulbildade poliser har inte varit jämt fördelat över landet. Regeringen har försökt att få till stånd en balans mellan antalet poliser och antalet polistjänster. De beräkningar som gjorts har bl. a. legat till gmndför senare års antagning av polisaspiranter 124 Med hänsyn till att polisväsendet Prop.1988/89:100 tillförts tjänster har nya beräkningar gjorts inomregeringskansliet. De har Bil. 15 visatatt man tidigare än beräknat skulle komma att uppnå den eftersträvade balansenmellan antalet poliser och antalet polistjänster. Aspirantantag-ningen hardärför ökat under /88 från 150 till 300 aspiranter föratt under innevarande budgetår uppgå till360 aspiranter. Utvecklingen har inneburitatt antalet s.k. spontanavgångar ökat på ett oväntat sätt. På gmnd härav hardet nu uppstått en obalans mellan antaletpoliser och antalet polistjänster som innebär att det tidigare överskottet vänts till ett underskott. Samtliga tjänster kan således intebesättas med polisutbildad personal. Prognosen pekar på att obalansen kommer att bestå och kanske förstärkas underkommande år. Att ett antal tjänster är obesatta innebär storapåfrestningar på den befintliga personalen,något som i sin tur kan vara ägnat att ytterligare öka avgångarna från yrket. Den brist på poliser som uppkommitär koncentrerad till polismyndigheterna iStorstockholmsområdet och till några andra myndigheter ute i landet. Vid fleraandra myndigheter sker emellertid också en utveckling i riktning mot enbristsituation; antalet poliser minskar således över lag i landet. Redan det nu beskrivna läget innebär attpersonalsituationen inom polisen ärbekymmersam. För att möta situationen krävs nu aktiva åtgärder på både kort och lång sikt. Vad det framförallt gäUer är att hejda avgångarna från yrket och att främja den nyrekrytering avpolisaspiranter som kommer att behövas . Som jag återkommer tillunder de olika anslagen föreslår jag för nästa budgetår en väsentligtökad antagning av polisaspiranter till . Denna satsning kommeremellertid att leda till ett tillskottav poliser först . För att i någonmån täcka dagens brist på poliser kommerjag att föreslå att man övergångsvis öppnar möjlighet för polismyndigheterna att i ökad utsträckning ta i anspråkannan personal. Genom detta kan man också avlasta poliserna arbetsuppgifter sominte kräver den kompetens som följermed polisutbildningen. På det sättet bör en viss effektivitetsökning ipolisarbetet uppnås. Anslagsberäkningeninnebär vidare att polisen tillförs förstärkningar på utmstningssidan. Jag anser attsituationen är sådan att det är nödvändigt att vidta åtgärder redan under innevarande budgetår. Jagkommer därför att föreslå attlönemedel för vakanta polistjänster får tas i anspråk för förstärkning på det administrativa området. Jag kommervidare att föreslå att satsningargörs ifråga om ny materiel och för att bl. a. förbättra arbetsmiljön. Vissa av de resurstillskott som jag nu nämnt måstetas upp på tiUäggsbudget . 3 Övrigt Prop.1988/89:100 Regeringen gav i uppdragatt utreda förutsättningarna för att införa automatiserad hastighetsövervakning. Tyngdpunkten skulleenligt uppdraget läggas på frågor rörande vilken teknisk utrustning som kananvändas, kostnaderna för denna utmstning vid olika nivåer av övervakning, vilkapersonalresurser som erfordras för kontroll och efterföljande utredning samthur dessa kostnader skall finansieras inomramen för befintliga resurser. Vidare omfattade uppdraget att belysa eventuelltbehov av författningsändringar. Bakgrunden till uppdraget är det storaantalet hastighetsöverträdelser medmotorfordon som skapar stora problem från trafiksäkerhets- och miljösynpunkt. Rikspolisstyrelsenhar redovisat uppdraget till chefen för . Hastighetsövervakningkan kallas automatisk när utrustningen som mäter hastigheten inte kräver ständig bemanning eller tillsynoch/eller att vidare åtgärder inte vidtas ianslutning till hastighetsöverträdelsen. I utredningen harman begränsat sig till att redogöra för tekniska lösningar som skulle kunna användas under1990-talet. En metod utgörs av system där uppgift om fordonets hastighet och förarensidentitet sänds till någon typ av mottagare. Det kan vara fråga omstationära eller mobila mottagareeller bilregistret. En annan metod är att utrusta fordonen med någon form av "farthållare" som påverkasav gällande hastighet, väglag, trafikintensitet m.m. Rikspolisstyrelsenhar valt att närmare redovisa tre olika system som samtliga består av enhastighetsmätande och en dokumenterande del. Den personalstyrkasom behövs för att sköta ett system med automatisk hastighetsövervakning ärenligt i hög grad beroende av systemets omfattning samt omtrafikanterna accepterar ett sådant system. har beräknat att en personalstyrka på trepoliser och fyra administrativa befattningshavare bör kunna handha ett systemför automatisk hastighetsövervakning inom ett län. Kostnaderna förautomatisk hastighetsövervakning är enligt myckethöga och inte ens en mindre utbyggnad kan ske inom nuvarande anslag.Uträkningar av de totala kostnaderna för olika alternativ initiaU samt har inte gjorts. När det gällerfrågan om ägar/föraransvar har i sin utredning inte lämnat något förslag utanhar endast framhållit att förar-ansvar medåtföljande böter utgör den lämpligaste påföljden vid hastighetsöverträdelser. Rikspolisstyrelsensslutsats är att automatisk hastighetsövervakning inte bör införas, utan man har istället förespråkat andra åtgärder för att komma till rätta med hastighetsöverträdelser, såsom högre bötesbelopp, intensivare insatser av konventionell hastighetsövervakning, omedelbara .-, omhändertagandenav körkort och sänkt toleransnivå vid rapporteringar Prop. 1988/89:100 avöverträdelser. Det kan emellertid inte uteslutas att dessa åtgärder är Bil.15 otillräckliga för att lösa hastighetsproblemet.Rikspolisstyrelsen har därför inte helt velat utesluta framtida behov avautomatisk övervakning för att lösa hastighetsproblemet. Transportforskningsberedningen,med vilken samrått under utredningen, har i särskiltyttrande förklarat att det är endast genom tillämpning av någon form avautomatisk hastighetsövervakning som det är möjligt att uppnå den sannolikhet för upptäckt somkrävs för att hastigheterna påtagligt skall reduceras och härigenomtrafiksäkerheten förbättras. Över utredning har remissyttrandenavgetts av ombudsmän, justitiekanslern, hovrätten för VästraSverige, , statens väg- och trafikinstitut,regionåklagarmyndigheterna i och , länsstyrelserna i , ,och , åklagarmyndigheterna i ochHelsingborg, polismyndigheterna i , , och ,psykologiska institutionen vid , tekniska högskolan vid universiteteti trafiktekniska institutionen. Föreningen och Försäkringsbranschens trafiksäkerhetskommitté.Remissyttrandena finns att tillgå ijustitiedepartementets akt i ärende dnr 88 4006. De flestaremissinstanser har ställt sig positiva till att ett system med automatisk hastighetsövervakning införs. Det huvudsakligamotivet till detta är att man är tveksam till om de åtgärder i övrigt som rikspolisstyrelsenföreslagit är tillräckliga för att komma till rätta medhastighetsöverträdelserna. Enförsöksverksamhet med automatisk övervakning har föreslagits av fleraremissinstanser. Ett inte obetydligt antal av dem somyttrat sig har dock tagit avstånd från tanken på att införa automatiskhastighetsövervakning. Man har härvid pekatpå bl. a. de övriga åtgärder som anvisat i utredningen föratt komma till rätta medhastighetsöverträdelserna. Dessa remissinstanserhar också understrukit det viktiga i att en förseelse beivras i så nära anslutning till att den begåtts som möjligt. Någon har framförtatt automatisk hastighetsövervakning av effektivitetsskäl förutsätterstrikt ägaransvar och avstyrker frågan avdet skälet. En annan uppfattning som haranförts är att automatisk hastighetsövervakning inte kan ifrågakomma om körkort skall omhändertas direktvid hastighetsöverträdelse. Det har framförts att automatiskhastighetsövervakning kräver att man inför ett system med ägaransvar i ställetför föraransvar. Tanken på detta har flertalet remissinstanser som är positiva till automatisk hastighetsöver vakning tagit avstånd från. Man har menat att ett sådant system skulle strida mot grundlägganderättssäkerhetskrav. För att underlätta faststäl landet av vem som varit förare har några remissinstanser föreslagit att 127 fordonsägaren ska åläggas en skyldighet att uppge vemsom varit förare vid Prop. 1988/89:100 tillfälleti fråga. Genom utredning ochremissbehandlingen av den anser jag att det finns mycket som talar för attautomatisk hastighetsövervakning kan utgöra ett intressant komplement till de metoder som förnärvarande används. Inteminst innebär användandet av ny teknik väsentligt förbättrade möjligheter att öka effektiviteten, ochdärmed sannolikheten för att upptäcka hastighetsöverträdelser. Samtidigtmåste jag konstatera att det på grundval avdet material som finns inte är möjligt att ta ställning till fråganom denna form av hastighetsövervakning skall införas eller ej. Enligt min mening kräver i vart fall ettställningstagande för en sådan övervakningsformytteriigare utredning såväl beträffande tekniska och ekonomiska frågor som i de mera principiellaspörsmålen. För att minskatrafikolyckorna och för att värna om miljön anser jag det vara ett angelägetsamhällsintresse att söka komma tiU rätta med hastighetsöverträdelserna.I takt med att trafikvolymen ökar kan det fömtses att detta intresse blir ännu merframträdande. De nuvarande metoder som användskan i detta läge komma att visa sig otillräckliga. Utvecklingen på områdeti fråga om automatisk hastighetsövervakning bör därför följas noga. Enligt vad jag erfaritplaneras från sida numera en försöksverksamhet med s.k. halvautomatisk utrustning,bestående av radar- och kamerautmstning,och med videofilmning i kombination med polispilot. Vidare har man för avsiktatt inleda ett planeringsarbete för att genomföra vissa praktiskainstrumentförsök med utrustning för automatiskhastighetsövervakning samt därefter en mer systematisk övervakningsverksamhet på försök med sådan utrustning.Chefen för kommunikationsdepartementethar under anslaget Drift av statliga vägar på kommunikationsdepartementetshuvudtitel beräknat 5 milj. kr. för försöksverksamhet inom polisen rriedautomatisk hastighetsövervakning. Jag finner denplanerade verksamheten angelägen och utgår från att den kan påbörjas så snartsom möjligt. Erfarenheterna av verksamheten bör kunna ge värdefullt underlag för ett framtida ställningstagandei frågan om att införa automatisk hastighetsövervakning. 3.2 Vissaförordningsändringar m. m. Underår 1988 har det skett vissa ändringar i förordningar som direkt berörpolisväsendet. Bortsett från de ändringar som har föranletts av verksledningsreformen (prop. 1986/87:99) vill jaghär särskilt nämna följande. Genom en ändring ipolisförordningen (1984:730) som har trätt i kraft den 1februari 1988 (SFS 1987:1340) kan beslut i fråga om tjänstetillsätt ningar som harmeddelat som andra instans inte längre 128 överklagas till regeringen. Ändringen skall ses som ett led iansträngningen Prop. 1988/89:100 attavlasta regeringen vissa förvaltningsärenden. har det skett en Bil. 15 ändring i reglerna om vem som är att anse som befäl vid ettuppdrag som polismän utför gemensamt. Genom senarebeslutade ändringar i polisförordningen som trätt i kraft den (SFS 1988:763) harbl.a. företagits en förändring beträffandepolismyndigheternas planeringsdokument. har bestämmelserna ompolismans möjligheter att ingripa utanför det polisdistrikt där han tjänstgör utvidgats. Vidare har införts regler om attlänsstyrelsen får bestämma omberedskap för kommissarier vid polismyndigheterna i länet. Efter bemyndigandeav (JuU 1987/88:49, rskr 393) har regeringen upphävt förordningen (1948:195)om ersättning och belöning av statsmedelvid biträde åt ordningspolisen. En ny förordning (1988:842) om ersättning ochbelöning åt den som hjälper polisen, som trätt i kraft , harersatt förordning. Genom den nya förordningenhar möjligheterna för enskild att få ersättning av staten för skador i sambandmed ingripande mot brott stärkts, som förutsättningarnautvidgats för att ge belöning till densom ställer upp och avvärjer ett brott eller som annars avvärjer en fara förnågons liv, hälsa eller för störreekonomiska värden. De nya reglerna skall bl. a. ses som ett led isträvandena att stärka brottsoffrens stäUning (se prop. 1987/88:92, JuU 37). Jag hemställer att regeringen bereder tillfälle att ta del av vadjag har anfört under avsnittet 1.3 om lokalförsörjningen för polisväsendet m. m. 1987/88Utgift 555 684000 1988/89 Anslag 546 749000 1989/90Förslag 604996000 Av anslaget för /89 har . inteställts till rikspolisstyrelsensdisposition till följd avtillämpningen av en utgiftsram. Rikspolisstyrelsenär enligt 7§ polislagen (1984:387) central förvalt ningsmyndighetför polisväsendet och har tillsyn över detta. Inom rikspo lisstyrelsenfinns tre avdelningar, en för polisfrågor, en för administrativa frågor och en för säkerhetsfrågor. Inom avdelningen för säkerhetsfrågor finns ett sekretariat ochtvå byråer. Till avdelningen för administrativa frågor hör en polishögskola, som förestås aven rektor. Hos styrelsen finns också en verksjurist och en professur för polisforskning. reorganisation och uppgifter framgår av förordningen (1988:762) med Prop.1988/89:100 instruktion för . 1988/89 Beräknad ändring 1989/90 Personal 515 +1 Anslag Förvaltningskostnader 151204000' +19077000 (därav lönekostnader) (121 210000)'(+11 177000) Lokalkostnader 77 722000 -13900000 Löner och utrustning till Datorbearbetning 45239000 + 5 562000 Bidrag till kostnader för m.m. i kv. Summa 549749 000' + 58 247 000 Inkomster Inkomster från ut bildningsverksamhet -3000000 - Nettoutgift 546749 000' + 58 247 000 ' Av angivet belopp harinte . ställts till disposition till följdav tillämpningen av en utgiftsram. begär att anslaget tillden centrala myndigheten, i likhetmed övriga anslag för polisväsendet, skall undantas från tillämpning avhuvudförslaget. Rikspolisstyrelsenföreslår att sammanlagt fem tjänster inrättas vid styrelsen. Rikspolisstyrelsenföreslår vidare att en polischefskurs med 30 aspiranter får anordnassamt att antalet elever (polisaspiranter) i grundutbildningen ökas till 600. för genomförande av en informations- och upplysningskampanj. Under anslagspostenDatorbearbetning föreslår styrelsen en uppräkning med . Styrelsenföreslår vidare att anslagsposten tillförs ytterligare en delpost, benämnd utbildning i ADB. Styrelsen föreslårvidare att . anvisas för utbildning av två helikopterförare. för åtgärder som syftar till att öka säkerheten vid ADB-verksamheten vid styrelsen. För övriga yrkandenhänvisas till anslagsframställan. Föredragandens överväganden Prop. Vissa organisatoriska frågor vid budgetproposition redogjorde chefen förjustitiedepartementet för vissa organisationsförändringar vidrikspolisstyrelsen som regeringen beslutat . Regeringen har därefter meden anpassning till verksförordningens bestämmelser under år 1988utfärdat en ny instruktion för (SFS 1988:762). Genominstruktionen har rikspolisstyrelsengetts möjlighet att själv i större utsträckning än tidigare besluta om organisationen vid avdelningen för polisfrågoroch vid avdelningen för administrativa frågor. Till följd härav har endel beslut avseende tjänstetillsättningarvid styrelsen delegerats från regeringen till styrelsen. Med stöd av sin nyainstmktion har därefter vidtagit vissa ytterligareorganisationsförändringar. Förändringarna innebär i huvudsak att man återinfört byrån för teknikfrågor, att ansvaret förförhandlingsverksamheten vidstyrelsen numera åligger personalbyrån samt att jourcentralflyttats till den operativa verksamheten vid polisbyrå II. Vidare har efter beslut av regeringenstyrelsen tillförts en fjärde avdelningschefstjänst. har redovisat regeringens uppdragangående bl. a. polishögskolansorganisation och arbetsformer. Rikspolisstyrelsenhar härvid redogjort för sin syn på organisation ocharbetsformer. Skolans nya organisation genomfördes . Förändringen innebär attorganisationen under rektor är uppdelad itre sektioner, en sektion för planering-utveckling, en utbildningssektion ochen förvaltningssektion. Regeringen har genom inrättandet av en tjänstsom studierektor och en tjänst som avdelningsdirektör skapat förutsättningar för en kompetensförstärkning på ledningsnivå ochdärigenom gett möjlighet till en snabbare anpassning och samordning med annanhögskoleutbildning. Jag avser attsenare föreslå regeringen att i en särskild proposition om vissa frågor rörandepolisen närmare ta upp vissa frågor angående utbildningen ochforskningen inom polisväsendet och då särskilt forskningsverksamhetens organisation och inriktning. För lades inför /87fast ett treårigt huvudförslag med en real minskning av utgifterna om . Förden kommande treårsperioden föreslår jag att ett begränsat huvudförslagberäknas pårikspolisstyrelsen med en real minskning av utgiflema i de egentliga centralamyndighetsfunktionerna om med fördelningen 1, 2 och för nästaoch de därpå följande två budgetåren. internationeUakontakter utvidgas fortlöpande. Be hovet av översättarresurser ökar därför.Rikspolisstyrelsen har med anled- 131 ninghärav måst anlita externa översättare till höga kostnader. Säkerhets- Prop.1988/89:100 och kompetensöverväganden ledertill att en ny tjänst som översättare bör Bil. fårrikspolisstyrelsen inkalla 24 poliser för tjänstgöring som helikopterförare. 1brist på utbildad personal är endast 22 av dessa tjänster besatta. Jag beräknar därförmedel för utbildning av ytterligare två helikopterföraresom en engångsinsats. Rikspolisstyrelsenansvarar för driften av 28 centrala datasystem för polisverksamhetenoch rättsväsendet i övrigt. har genom beslut om datapolitikenför statsförvaltningen ålagt myndigheter med ansvar för ADB-system attbilda sig en uppfattning om säkerheten i de egna systemen och att genomföra säkerhelshöjandeåtgärder. För detta översynsarbete beräknarjag . som en engångsinsats. Jag föreslår vidare att en polischefskursmed 30 aspiranter anordnas under budgetåret Antagningarna avpolisaspiranter till har varit förhållandevis låga för att därefter förinnevarande budgetår åter öka något.Antagningen uppgår nu till 360 förinnevarande budgetår. De mindreantagningsomgångarna har numera till en del genomgått utbildningen ochtillförts polisverksamheten som en markant ökning av avgångarna från polisyrket har skett. Dettahar som jag nämnt tidigare lett till att vi påmånga år har ett färre antal utbildade poliser än antalet polistjänster.Skillnaden fömtses komma att ökaytterligare. Jag finner i likhet med att 600 polisaspiranterbör antas till . Det ärdet högsta antal som klarar av att utbilda underbudgetåret. För att bl.a.främja nyrekryteringen av aspiranter och för att hejda avgångarna från yrket kommer jag att inom kortföreslå regeringen att rikspolisstyrelsenredan under innevarande budgetår tillförs 5 milj. kr. Redan i 1988 årsbudgetproposition beräknades medel för avgifter till statskontoret fördator vid för underhåll och vidareutveckling av ADB-projekten om brottsanmälan vidpolismyndigheterna i ochHuddinge. Utvecklingsarbetet för det nya brottsanmäl-ningssystemet går vidare,och jag har under anslagsposten Datorbearbetning beräknat ytteriigare medelför avgifter till statskontoret för investeringarna i detta projekt.Vidare har jag under anslagsposten beräknat medel för avgifter till en nydatoriserad passmtin samt till komplettering avrikspolisstyrelsens centrala datakraft inklusive processor, kommunikationsdatoroch radskrivare. Jag har underanslaget B 2. Anskaffning av ADB-utmstning beräknat medel för motsvarande investeringar ochäven för ett datoriserat centralt ekonomisystem vid . På anslaget förrikspolisstyrelsen har .