prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — De två sämsta poängårenelimineras och därefter beräknas inkomsten före arbetstidsminskningen till deninkomst som motsvarar den genomsnittliga pensionsgrundande inkomsten för deåterstående tre åren. Den genomsnittliga inkomsten räknas upp med aktuelltbasbelopp. Delpensionen är knuten till basbeloppet och är pensionsgrundande förATP. Av följandesammanställning framgår hur antalet delpensionärer och kostnaderna harutvecklats sedan pensionsformen infördes . - 1 juh1987 ersattes den tidigare ökningen av en klar minskning av antalet personermed delpension eftersom kompensationsnivån inom försäkringen sänktes från 65till av inkomstbortfallet. Sedan kompensationsnivån numera återställtsökar antalet delpensionärér åter. Antalet delpensionärer och utgifterna Antaletdelpensionärer år, milj. kr Delpensionsförsäkringenfinansieras genom en socialavgift om från arbetsgivare ochegenförelagare. Avgiften förs till en särskild fond. Den allmänna pensioneringens kostnader Sammanfattningsvis kan konstateras attutbetalningarna från de allmänna pensionssystemen uppgår till mycket stora belopp. Statens kostnader under folkpensionsanslagel uppgår således till 58080 milj. kr. under nästa bud getår. Härtill skall läggas statens och kommunernas kostnader, 5400 milj. kr. för kommunala bostadstillägg. Vidare tillkommer delpensions- och ATP- utbetalningarna, som för det kommande budgetåret beräknas 1700 resp. 70000 milj. kr. Totalt kommer utgifterna för förmånerna från den allmänna pensioneringen inkl. bostadstillägg därmed att uppgå till ca 135000 milj. kr. vilket innebär en ökning med ca . i förhållande till motsva- re rande beräkningar för innevarande budgetår. 7 Arbetsskadeförsäkringenomfattar anställda, uppdragstagare och egenförelagare. Den ger i princip full ersättning för inkomstbortfall till densom drabbas av skada i sitt arbete. Arbelsskadeförsäkringenanknyter till de principer somgäller för invaliditetsbedömning inom den allmänna försäkringen. Det ärdärigenom den faktiska nedsättningen i den försäkrades förmåga atl skaffa siginkomst genom förvärvsarbete som bestämmer ersättningens storlek. Ersättning förarbetsskadautges vid bestående nedsättning av arbetsförmågan i form av en livränta, som iprincip skall utgöra skillnaden mellan den inkomst som den försäkrade kan antas hahaft om han inte hade skadats och den inkomst som han trots skadan kan beräknas få. Arbetsskadeförsäkringenär samordnad med den allmänna sjukförsäkringen på så sätt atl ersättning utgesfrån sjukförsäkringen sedan skadan uppkom (samordningstiden).Från arbelsskadeförsäkringen utgår efter samordningstidens slut ersättningför sjukvårdskostnader inkl. resor och andra kostnader Vidare utgessjukpenning och - som tidigare nämnts - livränta. Livränta kan också utges tillefterlevande anhörig. Den ersätter årlig inkomstförlust upp till sammainkomsttak som gäller för ATP, dvs. 7,5 gånger basbeloppet, vilket för år 1989motsvarar Antaletarbetsskadeärenden har ökat mycket snabbt. var antalet ärenden som skulleprövas hos försäkringskassorna drygt 54 000. beräknasmotsvarande antal ärenden vara drygt det dubbla. Försäkringens kostnader har undersamma period ökat milj.kr till beräknade 7000 milj.kr. Inte minst har kostnaderna för livräntorökat. tillkommer ca 1000 nya livräntetagare netto . Det är framför alltantalet godkända arbetsjukdomar som ökar i antal. Den dominerandegruppen däri utgörs av muskuloskeletala sjukdomar, eller vad som ofta brukar benämnasbelastningsskador Kunskapsunderlaget inomarbelsskadeförsäkringens område är inte tillfredsställande. Därför är det inte möjligt att på ett snabbtsätt dra slutsatser angående orsakernatill utvecklingen inomarbetsskadeförsäkringen. Den tillsatta arbetsmiljökommissionen (Dir. 1988:63) har som en viktig uppgift att komplettera kunskaperna om arbetsförhållanden somger upphov till skador och sjukdomar. Det ökande antaletarbelsskadeärenden har också medfört ett betydande problem förförsäkringskassorna att med rimliga handläggningstider hanlera de inkommandeärendena. Trots att ett betydande arbete har genomförts för att förenklahandläggningen och att särskilda tillskott för administralionsre-surser har givitsär handläggningstiderna fortfarande långa och balanserna otillfredsställandestora. Mot denna bakgrund har jag under anslaget B 2. Allmännaförsäkringskassor föreslagit ytterligare resurstillskott för handläggning av arbetsskadeärenden. Bidrag till sjukförsäkringen Prop.1988/89:100 Från anslaget utgårstatsbidrag till försäkringskassornas utgifter för sjukförsäkringsförmåner(utom föräldraförsäkringen, som redovisas under anslaget C 2).Statsbidrag utgår av kostnaderna för den obligatoriska försäkringen,medan finansieras genom socialavgifter från arbetsgivare och egenförelagare.Avgiften är av avgiftsunderlaget för arbetsgivare och föregenförelagare. De grundläggandebestämmelserna finns i lagen (1962:381) om allmän försäkring (omtryckt1982:120) och lagen (1981:49) om begränsning av läkemedelskostnader m.m. Verkets kostnadsberäkningar för nästa budgetår utgårfrån det förväntade utfallet för /88. Timsjukpenningreformen harmedfört att sjuktalsberäkningarna för inte är jämförbara med tidigareår bl.a. beroende på att insjuknandedagen ersätts enligt de nya reglerna,vilket inte tidigare var fallet. Verket kan dock.konstatera en fortsatt ökningav antalet ersatta dagar i långa sjukfall vilket ökar kostnaderna förförsäkringen. Vidare har verket kunnat konstalera en kraftigt förhöjdmedelsjukpenning för . beräknar verket sammasjukpenningkostnader som för . När det gäller sjukvårdsförmånerna harverket utgått från de ersättningsbeloppsom gäller för . Fördelning av de beräknade kostnaderna på förmånsslagunder dessa förutsättningar framgår av följande sammanställning (milj. Frivillig sjukpenningförsäkring Allmän sjukvårdsersältning Avinstitutionalisering Förebyggande hälso- och sjukvård Hjälpmedel till handikappade Resor 17 5912 796 402 713 647 20 6380 799 404 715 750 20 7580' 800 404 716 785 20 7570 802 405 717 825 Sjukhusvård enl. rfv:s förteckning m.m. ' 1 beloppet ingår ett särskilt bidrag på 10milj.kr. Utifrån nämndaförutsättningar beräknar anslagsbehovet under /90 till7435 milj. kr. Bil 7 Vid min beräkningav de sammanlagda sjukförsäkringskoslnaderna har jag utgått ifrån riksförsäkringsverketskostnadsberäkningar. har jag beaktat en viss löne- och prisutveckling.När det gäller ersättningarna lill sjukvårdshuvudmännen för har jagutgått från de belopp som enligt en träffad överenskommelse gäller för år 1989.Jag har också förutsatt att de vårdavgifter för sjukhusvård som fr.o.m. år 1989tas ul av pensionärer i form av avdrag på de allmänna pensionsförmånerna kommerall tillföras sjukförsäkringen. Slutligen har jag tagit hänsyn lill effekternaav den förändrade tillämpningen av reglerna om rätt till sjukpenning förpersoner som fyllt saml den höjda beloppsgränsen för ersättningsnivån inom land-vårdsförsäkringen. Jag beräknar med dessa förutsättningar desammanlagda sjukförsäkringskostnaderna (exkl. föräldraförsäkringen) till 7811milj. Jag hemställer atl regeringen föreslår att lill Bidrag tiUsjukförsäkringen för /90 anvisa ett förslagsanslag på 7811000000kr. 1987/88 Utgift 50631000000 1988/89 Anslag 53415000000 1989/90 Förslag 58080000000 Från delta anslagbekostas folkpension som utges i form av ålderspension, förtidspension ochänkepension samt hustrutillägg och barntillägg till den som uppbär ålders-eller förtidspension. Härifrån bekostas också handikappersättning. Folkpensionssyslemetomfattar hela befolkningen. Den enskildehar dock möjlighet all själv bestämma tidpunkten försin pensionering. Vid uttag av ålderspension reduceras denutgående pensionen livsvarigt och vid uppskjutet uttag efter skeri stället en höjning. Del är även möjligt atl la ul halv ålderspension. Förtidspension utgår tillden som fåll sin arbetsförmåga varaktigt nedsatt med minst hälften. Änkepensionutgår till änka fram lill den allmänna pensionsåldern. Huslrulillägg, som ärinkomstprövat, kan utgå lill gift kvinna vars makehar ålders- eller förtidspension. De nya reglerna förefterlevandepensionéring som träder i kraft innebär atl dennuvarande änkepensionen ersatts med omsläll-ningspension och särskildefterlevandepension med lika regler för män och kvinnor P.g.a. de omfattandeövergångsreglerna påverkas anslaget endast marginellt. Folkpensionsförmånerna är indexreglerade, vilketinnebär atl pensionsbe- c. loppen automatiskt ändras i takt med basbeloppetsutveckling. Ålderspensionliksom hel förtidspension eller änkepension utgår för år räknat avfastställt basbelopp för ensam pensionär och med sammanlagt förtvå pensionsberättigade makar. För den som inte har ATP eller har lågtATP-belopp kompletteras folkpensionen med pensionstillskott, som utgår med 48%av basbeloppet för ensam ålderspensionär och för makar gemensamt. För enförtidspensionär utgår pensionstillskott av basbeloppet. Pensionstillskottetavräknas kröna för krona mot utgående ATP-pension. Däremot görs ingen avräkningmol annan pension ellerannat slag av inkomst. Bestämmelserna omfolkpensionsförmånerna finns i lagen (1962:381) om allmän försäkring(omtryckt 1982:120), lagen (1962:392) om hustrutillägg och kommunallbostadstillägg lill folkpension (omtryckt 1976:1014) samt lagen (1969:205) om pensionstillskott. Från anslagetbekostas även vissa läkarundersökningar m.m. för den allmänna försäkringensbehov främst vid sjukhus i och . Prop.1988/89:100 Bil. Vid beräkningen av folkpensionskostnaderna för budgetåret1988/89 har utgått från ett uppskattat anlal utbetaldapensioner och utbetalt medelbelopp . Verket har därvid gjortföljande uppskattning beträffande antalet pensionärer med ohka slag avpensionsförmåner. Uppskattat antal pensioner med reguljär utbetalning (1988/89 (1989/90) Barntillägg (antal barn) 1531 352000 22000 64000 47000 39000 1541000 363000 20000 62000 48000 41000 + 10000 4- 11000 - 2000 , -1- 1000 + 20000 - 33000 Med utgångspunkt från uppskattningar för december 1989och med basbeloppet . beräknar anslagsbehovet för häraktuellapensionsförmåner till 53740 milj. kr. för /90. Folkpensionernas grundbelopp kommer fr.o.m. den 1 januari1989 och vid basbeloppet . att uppgå till . och för enensam pensionär och . för ett pensionärspar. För den som saknar ATP ellerhar lågt ATP-belopp kompletteras folkpensionen med ett pensionstillskott som kan uppgå till . för en ålderspensionär.Härtill kommer ett kommu- Prop. 1988/89:100 nalt bostadstillägg. För budgetåret1989/90 beräknar jag de sammanlagda kostnaderna under della anslag till58080milj. Det innebär en ökning med 4665 milj. kr. i förhållande lill nuvarande budgetår. Utgifterna för de olika pensionsförmånerna framgår avföljande sammanställning. Pensionsförmän Beräknade utgifter,milj. 1989/90 Förändring /89 Jag hemställer all regeringen föreslår atl lillFolkpensioner för /90 anvisa elt förslagsanslag på 58080000000kr. Bidrag till kommunalabostadstillägg till folkpension Från detta anslagfinansieras statsbidrag till kommunernas kostnader för kommunalabostadstillägg till folkpension (KBT). KBT skall före avdrag på grund av inkomst täcka av varje del avden månatliga bostadskostnaden som överstiger men inte 1500 kr.för ogift pensionär och . för makar.Kommuner erhåller statsbidrag av sina bidragsberättigandekostnader för KBT. Bestämmelserna omstatsbidrag till kommunala bostadstillägg lill folkpension finns i lagen (1962:392) omhustrutillägg och kommunalt bostadstillägg till folkpension ochförordningen (1979:830) om statsbidrag till kommunalt bostadstillägg tillfolkpension. Reglerna förutbetalning av statsbidrag till KBT ändrades . Ändringen innebär att varje månads KBT-utbelalning avräknas mot utbetal ning av kommunalskatlemedel samma månad. Detta innebär en stärkt likvi ditet för staten, men belastades anslaget av dubbla slatsbidragsut- betalningar under /88, dvs. utgiften under budgetåret avser statsbidragför KBT som utbetalats dels /87 och dels /88. 7 Pågrundval av den från gällande lagstiftningen har beräknat anslagsbehovet /90 till 1200 milj. kr. Mot bakgrund av riksförsäkringsverketsanslagsframställning och med beaktande av de förslag till förändringar avseendestatsbidrag lill KBT som jag tidigarehar tagit upp beräknar jag utgifterna under detta anslag till 1230 000 000 kr.för /90. Jag hemställer atl regeringen föreslår att till Bidrag tillkommunala bostadstillägg tiU folkpension för /90 anvisa eltförslagsanslag på . Från anslagetbekostas tillägg på vissa äldre livräntor samt ersättning i anledning avskadefall, där ersättningen på grund av speciella författningar eller särskilda besluthelt eller delvis utgår av statsmedel. För /90 beräknas medelsbehovet för äldreskadefall lill 1,6 milj. kr., varav 0,4 milj. kr. för uppräkning av vissaäldre livräntor från arbetsskade- resp. fiskarförsäkringsfonden. För nyareskadefall beräknas medelsbehovet lill 0,8 milj. kr. Riksförsäkringsverketföreslår alt anslaget förs uppmed 2,4 milj. kr. Jag har med utgångspunkt i riksförsäkringsverketskostnadsberäkningar och med beaktande av utvecklingen av basbeloppet under åren1989 och 1990 beräknatkostnaderna under anslaget till . Jag hemställer att regeringen föreslår all lill Vissayrkesskadeersättningar m.m. för /90 an visaelt förslagsanslag på . Bidrag tillersättning vid närståendevård Prop.1988/89:100 Bil.7 1989/90 Förslag 4500000 Fr.o.m. den 1 juli1989 gäller rätt till ersättning vid närståendevård (prop. 1987/88:176, 1988/89:SoU6, rskr. De nya reglernainnebär att en närstående som vårdar en svårt sjuk person i hemmet får rätttill ersättning från sjukförsäkringen och ledighet från sin anställning underhögst 30 hela arbetsdagar. Dagantalet räknas för den person som vårdas. Ersättningen utgesmed belopp motsvarande vårdarens sjukpenningnivå och kan tas ut i form av hel, halveller fjärdedels ersättning. Kostnaderna förersättningen vid närståendevård finansieras enligt samma regler som gäller försjukförsäkringen, dvs. till med statsbidrag och lill genomsocialavgifter från arbetsgivare och egenförelagare. Statsbidraget tillersättningen vid närståendevård finansieras från detta anslag. 1987/88:176 har kostnaderna för ersättning vidnärståendevård (exkl. administration) beräknats till 30milj. för budgetåret1989/90. Statsbidraget kandå beräknas till 4,5 milj. kr. Anslagsbehovet bör beräknas till . Jag hemställer att regeringen föreslår atl lill Bidrag till ersättning vidnärståendevård för /90 anvisa ett förslagsanslag på 4 500 000kr. Målet för hälso- ochsjukvården är en god hälsa och en vård på hka villkor för alla invånare.Hälsosituationen i är vid en internationell jämförelse god. Den harockså, med utgångspunkt i traditionella dödlighetsmått, förbättrats undersenare år. kan dock noteras att det finns skillnader i hälsoläge ochi vårdutnyttjande mellan olika befolkningsgrupper. Utvecklingen inomflertalet samhällsområden präglas av snabba förändringar. Detta gäller inteminst hälso- och sjukvårdssektorn, som även vid en relativt kort tillbakablickvisar mycket omfattande resurs-, struktur- och verksamhetsförändringar. Antaletpersoner som är verksamma inom hälso-och sjukvården har t.ex. fördubblatsmellan , från 222 000 1111440000. Som framgår av tabellennedan har antalet vårdplatser för korttidsvårdminskat med och vårdplatserna inom psykiatrin nästan halveratsmedan långtidssjukvården kontinuerligt kraftigt byggts ut fram lill föralt därefter minska något. Uttryckt i antal vårdplatser per tusen invånare äremellertid ändringarna inte så stora -en minskning från 14,5 lill 13,5 underden aktuella perioden. 1988/89:100 Bil. Vpl/1000 inv. Inkl. av landstingen köpt privat vård. Trots de storaförändringarna i vårdplatsantalet har den slutna somatiska korttidsvårdenkontinuerligt ökat, uttryckt i antal intagna, genom all medelvårdtidernasnabbt minskat. Minskningen av antalet vårdplatser har således mer än välkompenserats av att de utnyttjas mer intensivt. Antalet intagningar ipsykiatrisk vård är i stort sett oförändrade. En drastisk minskning avmedelvårdtiderna har emellertid kunnat ske därför att såväl behandlingsmetodersom vård i öppna/halvöppna vårdformer förbättrats. , vårddagar och medelvårdtid 1972-87 1988/89:100 Bil. Exkl. privata vårdgivare. Index medelvärdtid 1980 = 100 Källa: LKELP Den somatiskalångtidssjukvården har med den snabba expansionen av antalet vårdplatser utökat sinverksamhet. Antalet intagningar var dock längeoförändrat och i stället ökade medelvårdtiderna. Försl under 1980-ta-let blirbilden annorlunda med en aktivt fungerande långvård och kortare medelvårdtider. Den parallella utbyggnaden avprimärvården och hemsjukvården med ökande inslag av växelvård och dagvård harhaft stor betydelse för denomorientering som framstår tydligt inom långtidssjukvården under senareår. Utbyggnaden avprimärvården fortsätter, även om detta sker i en långsammare takt äntidigare beräknats. Det finns från många huvudmäns sida också en klar strävantill hälsopolitiska insatser, bl.a. i överensstämmelse med de riktlinjer som WHOangivit inom ramen för strategin Hälsa för Alla . Ambitionsnivån växlar dock mellan ohkahuvudmän. Den öppna vårdenuttryckt som läkarbesök per invånare har ökat i begränsad omfattning.Däremot har det skett en omfördelning så allallmänläkarbesöken har ökat med medan besöken vid sjukhusanslutnamottagningar minskal något. Den öppna vården bedriven av distriktssköterskor,undersköterskor, sjukgymnaster, arbetsterapeuter, psykologer och skötare har åandra sidan ökat påtagligt. Som en konsekvensav genomförda strukturförändringar har också kostnadsfördelningen ändrats inom hälso- ochsjukvården: Förändringari kostnadsfördelning mellan olika vårdområden som procentuell andel Prop.1988/89:100 av hälso- och sjukvårdens totalkostnader gji y Medicinsk och kirurgisk vård Källa: LKELP och SCB En annan påtagligförändring är hur olika åldersgrupper utnyttjar vården. Som framgår avnedanstående diagram utnyttjar åldersgrupperna upp lill allt mindresjukhusvård medan den växande gruppen av pensionärer får mer sjukhusvård. Dettagäller således enbart slutenvården. Olika åldersgruppers andel av befolkningen och vårddagarna 1979 och 1985 Procentav befolkningen IQIQ Procent av vårddagar S 65-74 0 75- Sislnämnda förhållande gäller i särskilt höggrad läns- och regionsjukvården. Åldersgrupperna utnyttjar i högutsträckning den högspeciali-serade vården. De mycket stora och snabba förändringar somöversiktligt redovisats beträffande vårdstruktur och vårdutnyttjande betingasgivelvis av förändringar i hälsoläge och sjukdomspanorama samt tekniska ochvetenskapliga framsteg. Till detta kommer effekten av demografiskaförändringar. Det finns inget som talar för en lägre förändringstakl - snararedel motsatta. 5 1988/89. sen blir att samhället i ett framtidsperspektiv måste haen mycket hög, och, Prop. 1988/89:100 jämfört med nuläget, väsentligtbättre beredskap att möta ständigt växlande Bil. 7 förutsättningar för och krav på hälso-och sjukvården. Alltjämt finns storaskillnader i hälsoläge mellan olika socioekonomiska grupper, yrken ochgeografiska delar av landet, vilket bl.a. visals i socialstyrelsensfolkhälsorapport . Elt annat problemområde är tillgängligheten till vård.Det finns köer till bl.a. vissa operativa och medicinska åtgärder. Del kanockså vara svårt att erhålla vård respektive alt få del av samordnade insatser,när mer sammansatta och rehabiliteringsinriktade vårdbehov föreligger. Personalförsörjningenär strategisk för en fungerande hälso- och sjukvård. Sedan lång tidtillbaka har en mycket betydande andel av nettotillskottet av ny arbetskraft gåtttill socialsektorn. Med minskande ungdomskullar och en mycket högyrkesaktivitet bland kvinnorna är det inte möjligt för socialsektorn attpersonalmässigt expandera som . En kombination av strukturåtgärder ochökat utnyttjande av teknik bör prövas som medel för att dämpa behoven av tillskoll. Inom hälso- ochsjukvårdsområdet har, jämfört med tidigare, en väsenlhg uppbromsning skettav de årliga resursökningarna i reala termer, som trots detta uppgått tillca i genomsnitt . Långtidsprognoserna har förutsagthalva denna ökningstakt medan sjukvårdshuvudmännen har krävt en fortsatt ärlig ökningmed (i reala termer) för alt bl.a. undvika kösituationer Huvudmännen har hänvisat lill attantalet äldre blir fler och att man måste tillämpa nya medicinska framsteg. Kraven på utökaderesurser i hälso- och sjukvården måste mötas med krav på alt nuvaranderesurser utnyttjas så effektivt som möjligt. I första hand är detta en fråga försjukvårdshuvudmännen. Men har statsmakterna - mot bakgrund av degrundläggande målen i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) om en vård på likavillkor i hela landet - ett ansvar för att följa och värdera resultaten ihälso- och sjukvården, för bl.a. ohka patienl-och befolkningsgrupper, samt ettansvar för hur resurserna används. Hälso- ochsjukvårdsberedningen avser atl ägna struktur- och personalförsörjningsfrågornainom hälso- och sjukvården stor uppmärksamhet under den närmaste tiden.Regeringen har också tillsalt en särskild folkhälsogrupp under hälso- ochsjukvårdsberedningen. Gruppens uppgift är inte i första hand att göraytterligare utredningar utan atl på grundval av tillgänglig kunskap initieralämpliga åtgärder och verka för att få dem genomförda. Ohälsa bör sålunda iförsta hand förebyggas. Ett viktigt område behandlas av allergiutredningen, somhar i uppdrag alt utreda frågor kring hur allergier och andraöverkänslighetsreaktioner skall kunna förebyggas. Utredningen har bl.a. i uppdragatt undersöka om nuvarande åtgärder är tillräckliga inom olikasamhällsområden, bl.a. inom arbetslivet, boendemiljön, skolan och förskolan. Omföreslagna åtgärder inte förutsätter beslut av eller regeringen skall utredningen ta kontaktmed berörda myndigheter eller andra organoch initiera lämpliga åtgärder. Utredningen har bl.a. anordnat en rad konferenser i syfte att belysa olikafrågor och all skapa kunskaper ochförståelse för behovet av förändringar. Ett sådant område som särskilt uppmärksammats av utredningen är de s.k."sjuka husen". nerar all avlämna sitt slutbetänkande ; Prop. Statens huvudsakliga instrument atl utövapåverkan i en förändringspro- Bil. 7 cess ärsocialstyrelsen. Inom har en översyn genomförts för att precisera och konkretiserasocialstyrelsens roll och uppgifter Resultaten av översynen har presenterats i rapporten iförändring. Av rapporten framgår attsocialstyrelsen får en viktig uppgift att genom kun-skapssammanslällningar,nulägesbeskrivningar och jämförande analyser påverka utvecklingen hos sjukvårdshuvudmännen så att resurserna kanutnyttjas bättre, köerna avvecklas och vården bli mer tillgänglig. Regeringenhar för avsikt atl under våren 1989framlägga en principproposilion om framtida uppgifter. Ett annatinstrument är av medicinsk metodik (SBU). Medhjälp av det systematiska utvärderingsarbete som bedrivs inom SBU möjliggörsinte bara noggrannare avvägningar ur ett brett perspektiv innan nya metoder tasi rutinmässigt bruk, ulan också avveckling av sådana rutiner som visat sig mindre effektiva. Det finns godaförutsättningar att åstadkomma en ökad sammanlagd ut-redningskapacitel genomväl avstämda arbetsprogram mellan , SBU och Spri. Del gäller attkonkretisera arbetet med uppföljning och utvärdering i avsikt att påverka utvecklingen av densvenska hälso- och sjukvården,såväl kvalitativt som ur kostnadssynvinkel. Förutom aktivainsatser från centrala organ genom kunskapsspridning och altitydpåverkan böräven andra styrmedel som staten förfogar över användas. Ett exempel på sådanaincitament är de särskilda statliga ekonomiska bidrag som införts för attminska köerna till operativa åtgärder vid starr, höftledsförslitning och kranskärlssjukdom. Nuvarandeinformationssystem måste anses ge otillräcklig kunskap om vårdens innehåll,resultat och kostnader samt otillfredsställande underlag för överväganden omomprioriteringar inom hälso- och sjukvården.