prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — SPK skall vidare utreda frågor som kan vara av betydelse förmarknadsdomstolen och näringsfrihetsombuds mannen vid tillämpning av konkurrenslagen(1982:729) och för konsu mentombudsmannen vid tillämpning av lagen (1971:112) om avtalsvill kor i konsumentförhållanden. Vidareskall SPK belysa hur offentliga regie- 146 ringarpåverkar pris-och konkurrensförhållanden samt föra kartellregister. Prop.1988/89:100 SPK skall underrätta regeringen om förändringar i fråga om pris-och Bil. 15 andrakonkurrensförhållanden som kan komma i konftikt med övergripandesamhällsekonomiska mål. SPK administrerar sådana prisregleringar som kan beslutas när allmänna prisregleringslagen(1956:236) är i tillämpning. Bestämmelser om organisation m.m. finns iförordningen (1988:980) med instruktion för SPK. Statens pris- och konkurrensverk I. Huvudförslag /90.Utgiftsminskningen följer elt treårigt huvudförslag om minus omfattande budgetåren 1989/901991/92.EnligtSPK medför en tillämpning av huvudförslaget svårigheter att genomföra beslutad omorganisation ochändrad verksamhetsinriktning enligt deursprungliga intentionerna. Den nya organisationen utgör emellertid ett viktigt led i effektiviseringen av SPK:sverksamhet. En ytterligare möjlighettill effektivisering av verksamhetenär enligt SPK att verket snarastmöjligt tilldelas resurser enligt en s. k. treårig budgetram. Vid behandlingen av1988 års budgetproposition godtogs ett förslag till nyverksamhetsinriktning för SPK. Regeringen har därefter fastställt en nyinstruktion och därmed en ny organisation för SPK att gälla fr.o.m. . I organisationen, som leds aven generaldirektör och en överdirektör, finns branschenheter för olikabevakningsområden, en enhet förbranschövergripande frågor, en för faltverksamhet, en statistisk enhet, en informationsenhet och ett verkskansli.Myndighetens namn har ändrats tillstatens pris- och konkurrensverk. SPK:s konkurrensfrämjande roll stärks i dennya organisationen. En omfördelning av de personella resurserna till den operativa verksamheten har genomförts. Ökaderesurser kommer att läggas på den löpande marknadsbevakningen bl.a. på byggande och boende samt på energiområdet.Samarbetet med näringsfrihetsombudsmannenbyggs nu ut ytterligare. Omläggningen av verksamheten kommer att kräva resurser för utveckling ochinternutbildning. SPK:s roll som funktionsansvarig inom totalförsvaret vadgäller prisreglering kommer fortsättningsvis att ta större resurser i anspråk,bl. a. för att täcka ett utbildningsbehov. Uppdrag som inteligger inom ramen för den ordinarie verksamheten skall enligt beslut om SPK:s nyaverksamhet avgiftsfinansieras. SPK har med hänvisnisng härtiU begärt att finansieringen avutifrån kommande utredningsuppdrag, bl.a. sådana som genomförts för jordbruksnämndensom förhandlings- och beslutsunderlag inom jordbruks-, socker och fiskprisregleringarna, skall lösas långsiktigt.Frågan har ytterligare belysts i enskrivelse till regeringen den 26oktober 1988. SPK och ()presenterade i en skrivelse den 28 juni1988 på uppdrag av regeringen ett förslag till enhetlig redovisning av konsumentprisutvecklingen enligtkonsumentprisindex (KPI). Förslagetinnebär att SPK och SCB fr. o. m. i ett gemensamt pressmeddelande kommer att redovisa KPI som endamått på prisutveck- 147 I presentationen kommer SPK att bidra med en kommentar tilloch förklaringar av KPl-utfallet. SPKkommer härutöver även i fortsättningen attge ut en månadsrapport där tyngdpunkten läggs på analyser av prisutvecklingen. SPK kommer även att genomföra egnaprismätningar som ett led i pris-och konkurrensbevakningen. SPK och SCB fortsätter emellertid arbetet attytterligare samordna prismätningarna främst inom områdena kläder, skor, bensin,alkoholvaror, matservering, logi, bilreparationer samt körskolor. Dessa områden svarar för av KPLs värdevolym. Prop.1988/89:100Bil. Beräknad ändring 1989/90 (däravlönekostnader) LokalkostnaderEngångsanvisning (31 138000) + 3 507 000 ( + 3185000) ' Av angivet belopp har inte . ställts till statens pris- och konkurrensverks dispositiontill följd av tillämpningen av en utgiftsram. Besluten om ny verksamhetsinriktning och ny organisationför SPK har inneburit att grunden lagts till en kursändring av SPK:s verksamhet. SPK:s rollsom detaljgranskare på prisområdet tonas ned och huvuduppgiften blir i stället att genom sin utredningsverksamhet ochallmänna konkurrensbevakning uppmärksamma och analysera samhäUsekonomiska kostnader till följd av brister i konkurrensens effektivitet. Utifrån sin analys skall SPK lämna förslag till åtgärder för att stärka konkurrensen i samhälletsåväl i privat som i offentlig verksamhet. Den kursändring avSPK:s verksamhet som sker skall ses som ett led i regeringensinriktning att i kampen mot inflationen stärka utbudssidan i svensk ekonomi.Åtgärder i den riktningen har presenterats av regeringen i prop.1988/89:47. Där anförs bl. a. att ett av svensk ekonomis huvudproblem är atttillväxten är låg och att pris- och lönestegringarna är alltför snabba. 1propositionen förordas en stärkt konkurrens som ett av medlen att lösadessa problem. 1 propositionen aviseras en utredning med uppgift att överväga hurkonkurrenspolitiken ytteriigare kan förstärkas. Vissa delsektorer inom den svenska ekonomin kan behöva avregleras, handelshindertas bort och konkurrens från utlandet uppmuntras som möjligheterna att motverka inhemska konkurrensbegränsandeåtgärder förbättras. Konsumenternas tillgång till rättvisande prisinformation behöver också förbättras. SPK:s framtidaarbete kommer att spela en central roll i denna framtidakonkurrenspolitik. innebär ett bättre utnyttjande av verkets personal och eneffektivisering av verksamheten. Jag bedömer det därför möjligt att uppnå dennämnda kursändringen även om huvudförslaget tillämpas. 1988/89:100För /90 har jag sålunda räknat med en minskning av Bil. För att uppnå ytterligare effektivitetsvinster anser jag ilikhet med SPK att verket fr.o.m. /90 bör omfattas av systemetmed treåriga budgetramar. När det gällerfrågan om den långsiktiga finansieringen av SPK:s arbete inom ramen förjordbruksprisregleringen pågår f n. en beredning i medutgångspunkt från SPK:s kompletterande skrivelse i frågan. Jag är därför intenu beredd att ta ställning till SPK:s yrkande i dennadel. När det gäller deframtida konsumentprismätningarna framgår av SPK:s och SCB:s gemensamma rapportatt endast ett mått på prisutvecklingen, nämligen KPI, kommer att redovisasfrån och med . Jag anser dettavara tillfredsställande. Av SPK:s och SCB:s skrivelse tillregeringen framgår att brister i mättekniskt hänseende även härefter kommer attförekomma på vissa områden t.ex. påkläder och skor. Arbetet med att ytterligare förbättra prismätningarna bördrivas vidare. Myndigheterna bör i juni1989 redovisa för regeringen vilka ytterligare åtgärder som harvidtagits. I budgetförslagethar hänsyn tagits till att tjänstebrevsrätten upphör för SPKfr. o. m. /90. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Statens pris- och konkurrensverkför /90 anvisa ett förslagsanslag på . 1987/88 Utgift 53 395000 1988/89 Anslag 55 654000 1989/90 Förslag 67 445000 Av anslaget /89 har . inte ställts till disposition till följd av tillämpandet av en utgiftsram. är centralförvaltningsmyndighet för konsumentfrågor med uppgift att stödja hushållen ideras strävan att effektivt utnyttja sinaresurser samt att stärka konsumenternas stäUning på marknaden. I anslutning till detta fullgörs de uppgifter som tillkommer konsumentombudsmannen (KO)enligt marknadsföringslagen (1975:1418) och lagen (1971:112) om avtalsvillkor i konsumentförhållanden. Verket fullgör vidare uppgifter enligt konsumentkreditlagen(1977:981), konsumentförsäkringslagen(1980:38), lagen (1971:1081) om bestämning av volym och vikt samtförordningen (1985:619) om glesbygdsstöd. m.m. framgår av förordningen (1988:61) med 149 Konsumentverketleds av en generaldirektör som dessutom är konsu- Bil. Generaldirektören ärordförande i styrelse. , glesbygdsnämnden, med företrädare för bl. a. enskild och kooperativ handel, centrala myndigheter,länsstyrelser och kommuner, är knutentiU verket som rådgivande organ i frågor som rör distribution ochvaruförsörjning i glesbygd. Vidare är en konsumentteknisk nämnd knuten tillverket med uppgift attt verka för att bmkarkrav beaktas vid utveckling ochupphandling av produkter. verksamhet inriktas i ökad utsträckningpå hushållsekonomiska frågor. Budget- och kreditrådgivningen kommer att utvecklasytterligare och materialet anpassas till olika huvshållsgmpper. Arbetet medproduktsäkerhet kommer att bedrivas med hög prioritet. Området sport och lek är specielltviktigt eftersom barn och ungdom berörs. Detta uppmärksammas också särskilt avEG. Införandet av produktsäkerhetslagen ger nya resurskrävandeuppgifter. Även de internationella harmoniseringssträvandena och EG:ssatsningar på en gemensam marknad kommer attställa ökade krav på , särskilt genom verkets deltagande iinternationellt standardiseringsarbete. 1 fråga om bevakningen av företagensmarknadsföring kommer verket attprioritera områdena prisinformation, krediter och produktsäkerhet högt. föreslår i sin anslagsframställning bl.a. följande. Konsumentverketsanslag skall /90-1991/92minska . För /90 föreslås minskningen till . Verketförsöker möta krympande anslag genom rationaliseringar. Trots dettamåste den konsumentpolitiska verksamheten begränsas. Prioriterade områdenkommer att påverkas. Konsumentverketfår en engångsanvisning på . fåren tillfällig förstärkning på . förarbetet i ett inledningsskede med ny produktsäkerhetslag. fåren tillfällig förstärkning på . föratt stärka konsumentfrågornas ställning i skolan. Beräknad ändring 1989/90 Prop.1988/89:100 Bil. (därav lönekostnader) Lokalkostnader Engångsanvisning Varuprovningar m. m. på uppdrag Avgår kostnader för tryckning m.m. (37 791000) (+ 3 387000) Utgångspunkten vid min beräkning av konsumentverketsanslag är att huvudförslagetskall tillämpas med en minskning av I % för /90. Fr. o. m. /89 ingår inte utgifter ellerinkomster för publikationsverksamheten i underiaget för förslaget. Utvecklingen av deninternationella handeln ställer allt större krav på . Resurserbehövs för att bevaka och delta i det internationella arbetet om utvecklingen skallkunna påverkas i en riktning som gynnarde svenska konsumenternas intressen. Jag föreslår att anslaget räknas upp med500000 kr. för detta ändamål. I propositionen omproduktsäkerhetslag (prop. 1988/89:23) uttalade jag att konsumentverketkan, under en övergångstid i samband med att lagstiftningen genomförs, komma att behövamedel för att utarbeta handläggningsrutiner för säkerhetsåtgärder och spridakunskap hos näringslivet och allmänheten om produktsäkerhetslagen. Kostnaderhärför beräknarjag till550000 kr. som jag föreslår tillförs anslaget under /90., Från och med den avskaffastjänstebrevsrätten för , som bör kompenseras med 7 588 500 kr.för att täcka de kostnader som blirföljden. Vissa förändringar i RC-systemet och i redovisningsrevisioneninnebär för del en uppräkning av anslaget med . Jag hemställer att regeringen föreslår att tillKonsumentverket för /89 anvisa ett förslagsanslag på . 1987/88Utgift 1988/89 Anslag 1989/90 Förslag Prop.1988/89:100Bil. har till uppgift att pröva tvister mellan konsumenterochnäringsidkare rörande varor, tjänster och andra nyttigheter samt att gerekommendationer om hur tvisterna bör lösas. Nämnden skall dessutom avgeyttrande vid sådana tvister som förts till domstol. Vidare skall nämnden stödja kommunernas reklamationshanteringoch därvid bl. a. informera omnämndens praxis och ge råd tillkonsumentvägledare på lokal nivå. m. m. framgår av förordningen med instruktion (1988; 1583) för allmännareklamationsnämnden. aren heltidsanställd ordförande. Till nämnden har knutits ett råd meduppgift att bistå nämnden i viktigare frågorom verksamhetens omfattning och inriktning. I rådet ingår företrädare för konsumenter, näringsidkare ochkommuner. Antalet ärenden till har /88 totalt minskat något jämfört med föregående budgetår. I sinanslagsframställning föreslår bl. a. följande: En minskning av anslaget med I % innebär bl.a. att antaletnämndsammanträden måste minskas. Som en följddärav ökar handläggningstiderna. Nämndenskulle således inte kunna leva upp tillde gmndläggande kraven på ettenkelt, snabbt och billigt förvarande vid prövning av konsumenttvister.Huvudförslaget bör därför inte tillämpas. Nämndentillförs medel i form av engångsanslag (.) för utökadeinsatser för den lokala reklamationshanteringen. Uppräkningsker av anslaget (.) för höjda sammanträdesarvoden. (däravlönekostnader) Lokalkostnader Beräknad ändring 1989/90 Föredragandens överväganden Prop. Jag godtar förslag om ökatstöd till den lokala reklamationshanteringen och jag har räknat upp nämndensanslag med . för detta ändamål. Jag har också i mina beräkningar av anslaget tagithänsyn till nämndens ökade kostnader för sammanträdesarvodenoch ändringar i RC-systemet och redovisningsrevisionen. Jag hemställer att regeringen föreslår att till /90 anvisa ett förslagsanslag på . Kyrkliga ändamål Prop.1988/89: lOO Idetta avsnitt behandlas anslag tillsvenska kyrkan och andra trossamfund.Medel för dessa ändamål anvisas innevarande budgetår under fem olikaanslag. Det första anslaget avserförvaltningskostnader för domkapitlen och stiftsnämnderna m.m. Detta anslagförsvinner fr.o.m. nästa budgetår medanledning av övergång till en nystiftsorganisation i enlighet med riksdagensbeslut (prop. 1987/88:31, KU 30, rskr. För nästa budgetårföreslås därför en anslagsindelning med fyra anslag till kyrkliga ändamål. Ersättningar till kyrkofonden tas upp under ett anslag och bidrag till ekumenisk verksamhet anvisas under ett annat. Verksamhetsbidrag och lokalbidrag till defria trossamfunden betalas ur anslagetBidrag till trossamfund. Medel förrestaurering av vissa äldre domkyrkoranvisas under anslaget Bidrag till restaurering av äldre domkyrkor. Under anslagetBidrag till trossamfund behandlas även ett utredningsförslagom förbättrat stöd till invandrarnastrossamfund. Vissa ersättningar till kyrkofonden 1987/88Utgift 28 500 000 1988/89 Anslag 27 700 000 1989/90 Förslag 28500 000 Ur anslaget betalasersättning till kyrkofonden för prästerskapets till statsverket indragna tionde m. m. ochför inkomstbortfall till följd av avskalfandetav den kommunala beskattningen av juridiska personer. Anslagethar för /89 minskats med . för att finansiera kostnaderför undantag från huvudalternativet detta budgetår för anslaget Domkapitlen ochstiftsnämnderna m.m. (prop. 1987/88:100 bil. 15,KrU 19, rskr. Sistnämnda anslag försvinner som jag redovisat fr.o.m.nästa budgetår. Anslaget Vissa ersättningar till kyrkofonden bör då återföras till tidigare nivå och alltsåföras upp med . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Vissaersättningar för /90 anvisa ett anslag på . Bidrag till ekumenisk verksamhet 1987/88 Utgift 1988/89 Anslag 1989/90 Förslag Prop.1988/89:100Bil. Svenska ekumeniska nämndenNordiska ekumeniska institutet kristna ungdomsråd Beräknad ändring 1989/90 + 25000 + 6000 Med hänvisning till sammanställningen föreslår jag att bidraget till ekumenisk verksamhet räknas upp med 31000kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Bidrag till ekumenisk verksamhetför /90 anvisa ett anslag på . 1987/88 Utgift 1988/89 Anslag 1989/90 Förslag 51071900' 53 380000 55 515000 'Anslaget Bidrag till trossamfund och den under anslaget Byggnadsbidrag på det kyrkliga området uppförda anslagsposten Bidrag tillanskaffande av lokaler för trossamfund. (1 OOO-tal kronor) Prop.1988/89:100 Bil. Beräknad ändring 1989/90 Bidrag till anskaffande av lokaler för trossamfund + 448 + 2135 Från detta reservationsanslag utgår dels bidrag tillreligiös verksamhet (verksamhetsbidrag) dels bidrag till anskaffande av lokalerför sådan verksamhet (lokalbidrag). Stödet åt trossamfunden grundar sig påriksdagsbeslut (KrU 1971:15, rskr. 1974:1, bil. C 10, KrU 9, rskr. Enligt förstnämnda beslutskall bidrag kunna utgå tillförsamlingar (motsvarande) inom annat kristet trossamfund än svenska kyrkansom är anslutet till eller samverkar med frikyrkoråd. Som fömtsättningför att en församling skall varabidragsberättigad angav att den skall ha anknytning till ett samfundav viss storlek. Samfundet eller församlingarna tillsammans skall betjäna minst 3000 personer i . Anslaget skallfördelas av en samarbetsnämnd där samtliga samfund eller gmpper av församlingar som bedöms vara bidragsberättigade ärföreträdda. bör tillerkännas skälig del av bidraget förinformativt och administrativt arbete i samband med stödet. Genom 1974 årsriksdagsbeslut utvidgades stödet till att under samma förutsättningar kunna omfattaäven andra såväl kristna som icke kristna trossamfund. I förordningen(1974:404) om statsbidrag till vissa trossamfund har regeringen meddelatföreskrifter i ämnet. I enlighet med vad beslutat rörande ändamålet med bidragetanges att stödet kan delas upp i verksamhetsbidragoch lokalbidrag. Rätten till statsbidrag för församlingar inom andrasamfund än de som är anknutna till frikyrkoråd skall prövas av regeringen. är församlingar inom anglikanskakyrkan, estniska evangelisk-lutherska kyrkan, katolska kyrkan, ortodoxa och österländska kyrkor samt ungerskaprotestantiska församlingen, dejudiska församlingarna och de islamiska församlingarna berättigade till bidrag enligt regeringens beslut. I ärenden ombidrag till församlingar inomdenna grupp skall samarbetsnämnden inhämta yttrande från en till nämnden knuten delegation med företrädare fördessa samfund. Ledamöterna i nämnden och delegationen utses avregeringen. Ur anslaget utgårnumera även bidrag till de fria samfundens teologiska seminarier. Förslag om ökat stöd åt invandrarnastrossamfund Prop.1988/89:100 () hade i sitt slutbetänkande "Invandrar-och minoritetspolitiken" (SOU 1984:58) bl.a. föreslagit enförutsättningslös utredning av hur det invandrarpolitiska jämlikhetsmålet skulleuppnås för invandrarnas trossamfund i förhållande till andra trossamfund och organisationer i . Regeringenbeslöt att tillsättaen arbetsgrupp (C 1985:B) för översyn av reglerna om statligt stöd till invandrarnas trossamfund m. m. Arbetsgruppen avlämnade rapporten (Ds C 1986:12).Rapporten har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna och eninom gjord sammanstäUning av deras synpunkter på arbetsgruppens förslag i de delarsom avser ekonomiskt stöd till invandrarnastrossamfund bör fogas till protokollet i detta ärende som underbilaga15. Arbetsgruppenhar i sin rapport sammanfattat sina förslag i vad avser statens ekonomiska stöd till trossamfunden på följande sätt: förstatsbidrag till trossamfund (SST) skall alltjämt fördelastatsbidragen (4.1). Den särskilda delegationen förstatsbidragsberättigade samfund som inte äranslutna till eller samverkar medSveriges frikyrkoråd integreras i SST,som alltså skall omfatta företrädare för alla statsbidragsberättigade trossamfundeller grupper av församlingar (4.2). Nuvarande minimikrav att ett trossamfundeller en gmpp av församlingar skall betjäna minst 3000 personer för att fårätt till statsbidrag bibehålls. SSTfastställer fördelningsprinciperna för bidragen men skall fortlöpande seöver dem med hänsyn till samfundensverksamhet och behov (4.3.1). Upp till10% av verksamhetsbidraget till ett trossamfund eller en gmpp avförsamlingar får användas för samfundets centrala verksamhet. För invandrarsamfund kan i vissa fall medges högreprocentandel (4.3.2). Invandrarsamfundbör kunna få en förmånligare behandling vid prövning av ansökningar om lokalbidrag ochstimuleras till samverkan i lokalfrågor(4.3.3). Ett särskilttidsbegränsat etableringsstöd föreslås kunna ges åt invandrarsamfund för att bygga upp enverksamhet på riksplanet och lokalt (4.3.4). Utredningen föreslårockså att stödet till evangelisk-luthersk verksamhet i får en enhetligare utformning genom att detnuvarande stödet till lutherska invandrarkyrkor ersätts med bidrag urkyrkofonden (4.4). Anslaget till stöd åt trossamfunden skulle därigenomavlastas med drygt 1,4 Föredragandens överväganden ' Prop. Stödettill de fria trossamfunden har ett visst samband med stödet till övriga folkrörelser. Frågan om stödet tilldessa har utretts av folkrörelseutredningen (C 1986:01), som har lämnatett principbetänkande "Mål och resultat nya principer för det statliga stödet till föreningslivet" (SOU 1988:39).Målet är att bidragen skall kunna användas på ett friare sätt, som det sker en utvärdering avbidragen. Utredningens förslag övervägs inom civildepartementet.Det angelägna i att tillgodose invandrarsamfundens särskilda behov avekonomiskt stöd gör dock att jaganser det angeläget att redan nu ta ställning till de föreliggande förslagen i detta hänseende utan att avvakta enlösning av frågan om stödet till folkrörelserna i stort. Jag vill erinra omatt stödet till trossamfunden tillkom och utformades vid en tiddå dessa till övervägande del bestodav de till frikyrkoråd anslutna eller med detta samverkande samfundenmed rötter i svensk väckelsetradition och baserade på individuell anslutning.Sedan dess har som en följd av invandringen den religiösa strukturen bland de fria samfundenförändrats radikalt. Samfund av "folkkyrkokaraktär", där medlemskapetsnarare grundar sig på familjetillhörighet eller etnisk samhörighet,har nått en stark utbredning. Det räckeratt erinra om att katolska kyrkan nu har det till numerären högsta medlemstaletbland de fria trossamfunden och att såväl ortodoxa kyrkor som muslimska grupperhar ett betydande antal medlemmar bland vår befolkning. De förslag somarbetsgruppen har lagt fram syftar till att i detta nya läge anpassa stödet till trossamfunden till de särskilda behovsom finns hos sådana trossamfund som till övervägande del betjänar olika invandrargrupper. Avsikten är att ge dessa samfund, som imånga fall är etablerade i , stöd i sådana former som gör detmöjligt för dem att arbeta på mera jämställd bas med övriga samfund ivårt land. Jag redovisar i det följandehelt kort mina ställningstaganden till arbetsgruppens förslag. En grundläggandeprincip bör alltjämt vara att det bör få ankomma på trossamfunden själva attutforma de närmare principerna för fördelningen av statsbidraget. Staten bör sålundabegränsa sitt inflytande till att fastställamål och ramar för bidragsgivningen och ange fömtsättningarna för att ett trossamfund över huvud taget skall varabidragsberätligat. I sistnämnda hänseende har arbetsgruppenföreslagit att man alltjämt skall behållakravet på att ett samfund eller en grupp av församlingar skall betjänaminst 3000 personer för att vara berättigat tillstatsbidrag. Jag delar denna uppfattning,som också finner stöd bland flertalet remissinstanser. Enligt arbetsgruppensförslag skall bidragen i fortsättningen fördelas av ett organ i vilketsamtliga statsbidragsberättigade trossamfund eller grupper av församlingar ärföreträdda. De samfund som bara har representanter i den särskildadelegationen föreslås därför bli direkt representerade i SST. Förslagettillstyrks av remissinstanserna och jag ansluter mig tilldet. Vadarbetsgruppen föreslår i fråga om stöd tillsamfundens centrala Prop. 1988/89:100 verksamhet,en förmånligare behandling i fråga om tilldelningen av lokal- Bil. 15 bidragoch ett tidsbegränsat etableringsstöd är åtgärder som kan förbättra villkorenför invandrarnas trossamfund. De tillstyrks i allt väsentligt av remissinstanserna. Jag anser det vara angelägetmed sådana särskilt till invandrarnas trossamfund riktade stödåtgärder.Etableringsstöd bör i särskilda fall kunnages även till invandrarsamfund sombetjänar mindre än 3000 personer. Det bör emellertid få ankomma påregeringen att utfärda de närmarebestämmelser som behövs för att tillgodose de angivna ändamålen och att vid medelsanvisningen beakta behovetav sådana särskilda stödformer. Regeringen bör också få ompröva behovet avdessa när har förflutit och invandrarnas trossamfund fått enfastare position i det svenska samhället.