prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — Kommunallagsgruppen(C 1986:A) har lämnat sitt slutbetänkande (Ds 1988:52 och 53) Ny lag om kommuner och landsting. Ett syftehar där varit att åstadkomma en bättre systematik och förenklingar i kommunallagstiftningen. Gruppens förslag kommer (Dir.1988:50) att behandlas av en pariamentariskt sammansatt kommitté (C 1988:03). (C 1986:01) har isitt slutbetänkande (SOU 1988:39) Mål ochresultat nya principer för det statliga stödet till föreningslivet lagt fram förslag bl.a. tillförenkling och samordning av statens bidragsgivning tiU föreningslivet. På det kyrkliga området fortsätter arbetet med attomdana hela regelsys- temet.Betänkandena (SOU 1987:4 och 5) En ny kyrkolag m.m. har Prop. 1988/89:100 remissbehandlats och övervägs inomcivildepartementet. Vidare harkyrkoförordningsgmppen (C 1986:F) avlämnat sitt slutbetänkande (Ds C 1987:11) Nya kyrkligaförordningar m.m. Betänkandet, sominnehåller förslag till enomfattande regelsanering, har remissbehandlats. a. har till följd av förslagen utfärdats en nykyrkofondsförordning (1988:1148). 1övrigt övervägs betänkandet i . Regeringen harbeslutat att elva äldre regeringsförfattningar på det kyrkliga området som harbefunnits inte längre fylla några behov skall upphöra att gälla vidutgången av (SFS 1988:1081). Dessutom föreslår regeringen i prop.1988/89:17 om upphävande av vissa kyrkoförfattningar m.m. att tio lagar och ett antalbestämmelser kyrkolag av samma skäl skall upphöra att gälla. Vad gällermyndigheternas föreskrifter är det inom områdelänsstyrelsernas regler som är de mest omfattande. Ett översynsarbete har satts i gång för att minska ochmodernisera denna regelflora. a. lett till attregeringen , genom 24 s.k.solnedgångsförordningar kungjorda i länens författningssamlingar, upphävt närmare 1 500 av dessa regler. a. sjötrafikregler och äldretillträdesförbud som länsstyrelserna har beslutat med stöd av rege-ringsbemyndiganden. Meningen med regeringensbeslut är att länsstyrelserna fram till dess reglerna upphör att gälla de första vid utgångenav , de sista vid utgången av - skall ompröva behovet av reglerna. Om nya reglerbehöver ersätta de upphävda reglernaskall länsstyrelserna givetvis se till att de nya reglerna uppfyller de skärptakrav på reglers utformning som gäller . Andra förslag tillåtgärder för att begränsa och förenkla länsstyrelsernas regler (se prop. 1987/88:100 bil. 2.1 s. 56)övervägs i civildepartementet.Regeringen har uppdragit åt länsstyrelsernas organisationsnämnd att utreda och lämna förslag till förenklingar i fråga om dels andra regelgivaresanvändning av länens författningssamlingar,dels beslutsnivåerna inom länsstyrelserna vad gäller deras egenregelgivning. har inrättandeförordningen (1985:915)och de flesta myndighetersinstruktioner ändrats så, att regeringen i fortsättningen i regel inte längre beslutar om inrättande ellertillsättning av byråchefstjänster(SFS 1988:1024). Det är i stället myndigheterna själva som i fortsättningenskall fatta dessa ganska vanliga beslut. Reformen berör sålunda flera tusen tjänster. Genom reformen harkungörelsen (1966:40) om tjänstetidsbefordranoch personlig placering i lönegrad i vissa fall och kungörelsen (1966:462) om inrättande av vissa tjänster ibefordringsgång, m.m. kunnat upphävas. På dataområdet har myndigheterna som enföljd av beslut med anledning av prop. 1987/88:95 (FiU 25,rskr. 293) getts ökade möjlig- 53 5 1988/89. heter att ta ansvar för sin ADB-verksamhet. a. kande nu själva bestäm- Prop. 1988/89:100 ma över finansieringen av mindre ADB-investeringar och iökad utsträck- Bil. 2 ning själva upphandla ADB-utmstning. På det kyrkligaområdet har beslutat om en ny organisation på lokal- ochstiftsplanet i (prop. 1987/88:31och 67, KU 30, rskr. Utöver omfattande organisatoriska reformer innebärbeslutet som får ses i ljuset av en strävan att decentralisera förvaltningenoch minska det statliga inflytandet också på kyrkans område ett flertaländringar i handläggningen av olika förvaltningsuppgifter. Många gmpperav ärenden har redan flyttats från regeringen till bl.a. kammarkollegiet och domkapitlen. Den nu beslutadereformen innebär att statligaförvaltningsuppgifter också delegeras till kyrkokommunala organ. Resultatet blir att regeringen sedan reformen genomförts underår 1989 bara i mycket begränsadomfattning kommer att handlägga kyrkliga förvaltningsärenden. Ett annat exempel pådelegering på det kyrkliga området är att har beslutat (prop.1987/88:144, 1988/89:KrU6) att någon statlig reglering av löne- ochanställningsvillkoren för ca 2 500 kyrkomusiker inte skall ske efter . Det kan här ocksånämnas att antalet regeringsbeslut i förvaltningsärenden på område underåren 1983 1987 har minskat från 1 481 till 695, alltså med . Detta torde vararesultatet främst av departementets långt drivna delege-ringsarbete. Som nämndes budgetproposition pågår ettarbete inom departementet med att se över äldre lagstiftning. Målsättningenär att förenkla och om möjligt upphäva ålderdomliga och svåröverskådligaregler. Avsikten är attarbetet skall fortsätta. Från och med den 1juli 1988 gäller en ny strålskyddslag {19SS:220) och en ny strålskyddsförordning (1988:293).Den nya lagstiftningen innebär en förenklingoch modernisering av regelsystemet på strålskyddsområdet. Inom departementethar ett arbete inletts som syftar till en översyn av ellagstiftningen.Grundläggande bestämmelser finns i lagen (1902:71 s. 1), innefattandebestämmelser om elektriska anläggningar (ellagen). I lagen finnsen mängd regler om bl. a. koncession, leveransskyldighet, inköpsskyl dighet,prisreglering och skadestånd. Några egentliga regler om elsäkerhet finnsinte i lagen fömtom ett vidsträckt, allmänt hållet bemyndigande att meddelaföreskrifter. Ellagen har kompletterats med bl.a. nya tillsynsbestämmelser(prop. 1987/88:82, NU 30, rskr. 219, SFS 1988:218). Medstöd av ellagen har många förordningar och myndighetsföreskrifter utfärdats. Fleraförordningar tillkom och är delvis detal jerade och krångliga. Översynsarbetet gårför närvarande ut på att kartläg ga vilka reformbehov som är angelägna inom ellagstiftningen. momenti översynen blir att åstadkomma en mera lättillgänglig lagstift- Prop.1988/89:100 ning. Ett annat områdesom är aktuellt för regelförenklingsåtgärder är miljölagstiftningen. Den nuvarandelagstiftningen har varit i kraft ett tjugotal år. Även om reglerna har settsöver finns det nu ett behovav en mera samlad bedömning av miljölagstiftningen. ärregleringen av likartade beteenden spridd i ett stort antal olika lagar som också sinsemellan har olika uppbyggnad.Bristerna i överblick-barhet ochkonsekvens kan innebära betydande svårigheter för rätts-tilllämpningen. Det ärdärför viktigt att överväga möjligheterna av en förenkling av systemet eventuellt i en enhetlig lagstiftning. Ett arbetesom syftar till en översyn av all miljölagstiftning har därförinletts i . Som nämndes budgetproposition utgörs en stordel av regerings-ärendena inom miljö- och av överklaganden enligt miUöskyddslagen(1969:387). Från gäller ny lagstiftning på området. Den nyaregleringen (prop. 1987/88:85, JoU 23, rskr. 373, SFS 1988:924) innebärbl.a. att flertalet beslut av enligt miljöskyddslagen skallöverklagas till och intetill regeringen. Vid den planerade översynen avellagstiftningen kommer även delege-ringsfrågor att behandlas. Bilaga 2.2 Prop. 1988/89:100 Bil.2 Lag om ändring i lagen(1976:891) om val av ledamöter ilänsstyrelses styrelse Härigenom föreskrivs att 2§ lagen(1976:891) om val av ledamöter i länsstyrelsesstyrelse' skall upphöra att gälla vid utgången av . Lag om ändring i polislagen(1984:387) Härigenom föreskrivs att 5§ polislagen(1984:387) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse För ledningen avpolismyndigheten finns en polisstyrelse. Polisstyrelsen består avpolismyndighetens chef (polischefen), av dess biträdande chef (biträdandepolischefen), om sådan finns, samt av det antal valda ledamö-tei, lägst sex ochhögst tio, som bestämmer. Polisstyrelsensledamöter utom polischefen och biträdande polischefen skall väljas avkommunfullmäktige, om polisdistriktet omfattar endast en kommun, och annars av . Om deti polisdistriktet finns en kommun som inteingår i landstingskommunen, skall valet förrättas av och kommunfullmäktige med denfördelning mellan dem som bestämmer efter befolkningstalen. Förde valda ledamöterna skall lika många suppleanter väljas. De ledamöter ochsuppleanter som utses genom val skall vara svenska medborgare, vara bosattainom distriktet och ha rösträtt vid val av kommunfullmäktige. De bör väljas så atterfarenhet av verksamhet blir företrädd bland dem. Vid valet bör vidare beaktasatt de olika delarna av polisdistriktet och om möjligt alla kommuner idistriktet blir representerade. Regeringen kan bestämtna att även företrädare för personalen vid polismyndigheten skall ingå i polisstyrelsen. Denna lag träder i kraft . Bilaga 2.3 Prop. 1988/89:100 Bil.2 Sammanfattning av delbetänkandet (SOU 1988:35) Offentlig lönestatistik. I föreliggande delbetänkande framläggs dels ett förslag tillny kortperiodisk lönestatistikproducerad av SCB, dels en principskiss för ett breddat och fördjupat samarbetemellan arbetsmarknadens parter och SCB i syfte att publicera en förbättrad årlig lönestatistik avdetaljerat individbaserat slag. Utredningen har tagit fasta på de synpunkter pålönestatistisk information som framkommit vid kontakter medarbetsmarknadens parter, forskare, ekonomer och konjunkturbedömare. Kortperiodiskstatistik används i första hand i konjunkturbedömningssammanhang. Denkortperiodiska statistik som utredningen föreslår bör täcka hela arbetsmarknaden, omfatta bådearbetare och tjänstemän samt möjliggöra enuppdelning i näringsgrenar och avtalsområden. Produktionen och publiceringen börske vid sidan avarbetsmarknadsparternas produktion avlönestatistik och ombesörjas av SCB. Den föreslås ha formen av enenkätundersökning till ett urval av företag i privat sektor respektive en totalundersökning av offentlig sektor. Resultatenskall publiceras kvartalsvis. Vid sidan av en sådan summariskkvartalsvis lönestatistik bör det regelbundet publiceras en individbaseraddetaljerad lönestatistik. Syftet med sådan informationär att underlätta beslutsfattandet för aktörerna på arbetsmarknaden ochförbättra arbetsmarknadens funktionssätt samt kunnautgöra underlag för politiska beslut. Den offentliga individbaserade statistik som finns produceras avSCB med arbetsmarknadsparternas förhandlingsstatistik som huvudsaklig grund.Statistiken har vissa svagheterfrämst i form av jämförbarhetsproblem och lång eftersläpning. Utredningen har vid kontakter med arbetsmarknadensparter mött ett brett intresse för ettförbättrat samarbete, dels parterna emellan, dels med SCB och . I avvaktan på att dennaökade samarbetsvilja ger konkretaresultat avstår utredningen tills vidare från att i detalj utforma ett förslag årsvis lönestatistik. I ett senaredelbetänkande avser emellertid utredningenatt gå igenom grunderna för lönestatistiska jämförelser och då behandla olika lönebegrepp, metoder för attbeskriva olika lönestatistiska fördelningar etc. Enligt föreliggande förslag bör det i framtidenproduceras dels en kortpe riodisklönestatistik av SCB, dels en årsvis detaljerad lönestatistik av SCB ochparterna i samverkan. Den senare kan i huvudsak bygga på parternas omfattandestatistikinsamling. Med hänsyn tillatt formerna för denna 57 sistnämndastatistikproduktion ännu är oklar är det inte Prop.1988/89:100 möjligt att presentera några fullständiga kostnadsberäkningar somtäcker Bil. 2 både den kortperiodiska och den årsvisa lönestatistiken. (/88) uppgår SCBs kostnader för produktion avlönestatistik (inklusive viss sysselsättningsstatistik) till ca 14 milj. kr. varav ca 12milj. kan hänföras till årsstatistiken och ca 2 milj. kr. tillden kortperiodiska månadsstatistiken för industriarbetare. Den föreslagnakortperiodiska statistiken har beräknats kosta ca 8 milj. kr. samt ca Imilj. Eftersom vissa beröringspunkter finns mellanden årliga och den kortperiodiska statistiken är dessa belopp dock något osäkratill dess detaljerna i årsstatistiken är klara och kostnadsansvaretför denna överenskommits. Det är utredningensuppfattning att den föreslagna kortperiodiska lönestatistiken bör ges myckethög prioritet. SCBs resurser bör därför inriktas mot att kunna producera ensådan statistik, oavsett parternas ställningstaganden till ett framtida utökatsamarbete. SCB bör därför påbörja utvecklingsarbetet för den kortperiodiska lönestatistiken. I ettkommande delbetänkande bör det vara möjligt att göra en mer fullständig kostnadsredovisning för den framtidaproduktionen av lönestatistik i . Bilaga 2.4 Prop. Sammanställning avremissyttranden över delbetänkandet ®''- (SOU 1988:35) Offentlig lönestatistik.Behov och produktionsformer Efter remiss har yttranden över delbetänkandet avgetts avLandsorganisationen i (LO), . , (), statensarbetsgivarverk (SAV), , , CentralorganisationenSACO/SR, (), Kommunaltjänstemannakartellen (KTK),(), Tjänstemännens CentralorganisationsStatstjänstemannasektion (TCO-S),Kooperationens , ,(), statens pris- och konkurrensverk (SPK),, () samt arbetslivscentrum. Utformning och framställning av kortperiodisklönestatistik LOavger ett gemensamt yttrande tillsammans med och har av LOgivits tillfälle att inkomma med synpunkter. , Svenska Fabriksarbetareförbundetbifogas remissyttrandet. LO har inte någotatt invända mot att SCB får i uppdrag att utveckla en kortperiodisk lönestatistikför att tillgodose behov av information för konjunkturbedömningar m.m. Dockmenar att SCB inte skall vara bunden av utredningens ganska detaljerade förslag till uppläggning och innehåll i denna statistik. SCB bör varafri att förutsättningslöst pröva sådanafrågor i nära kontakt med viktiga användare av statistik. LO avstår därför i detta sammanhang från detaljsynpunkterpå utredningens förslag till branschindelning,uppläggning, innehåll m.m. Det kommande utvecklingsarbetet, anser LO, får ocksåge svar på frågan om det över huvud taget är möjligt att framställa en heltäckande lönestatistik som är användbarför de syften utredningen anger och tillkostnader som ligger inom anvisade ramar. ställer sigbakom förslaget om att en kortperiodisk lönestatistik upprättas av SCB.Förbundet vill betona vikten av att denkortperiodiska lönestatistiken endast används i konjunkturbedömningssammanhangoch ej vid löneutvecklingsjämförelser mellan olika löntagargrupper. Svenska Byggnadsarbetareförbundettillstyrker det föreliggande förslaget gällandeden kortperiodiska lönestatistiken mot bakgrunden att den främst skall användas ikonjunkturbedömningssammanhang. Förbundet pekar i sitt remissyttrande på vissaredovisningstekniska problem som följer av de 59 s.k. långaackorden inom byggbranschen. På grund av dessa problem Prop. 1988/89:100ställer sig därför förbundet tveksamt inför utredningens förslag till må- Bil.2 nadsvis uppdelning av urvalet. Förbundetskulle föredra kvartalet som mätperiod för samtliga i urvalet ingåendeföretag. Förbundet påpekar att de olikheterbeträffande lönebildning och redovisning av löner som förekommer inom olikabranscher ställer stora krav på kännedom om dessa förhållanden. SAF har begärtsynpunkter från de till SAF anslutna arbetsgivareförbunden. Förbundenssynpunkter sammanfaller helt med SAF:s. Synpunkter från , Svenska Arbetsgivareföreningens .Allmänna Grupp, , bifogas remissyttrandet. SAFansluter sig helt till vad som anförts i det särskilda yttrandet i utredningen av sakkunniga och i vilket utredningensförslag avvisas. Utöver detta vill SAF framhålla följande. Den föreslagnastatistiken har, enligt SAF, inte förutsättningar att uppfylla rimliga precisionskrav för de angivnaanvändningsområdena. Den medför därmed onödiga kostnader för såväluppgiftslämnarna som för staten. SAF anser att avtals- ochlöneglidningskomponenter inte kan redovisas på ett från statistisk synpunkt fullgott sätt i en kortperiodisklönestatistik. SAF understryker att en sådan redovisning inte kan göras av enstatistikproducent som är friståendefrån parterna. Vidare anser SAF att det är den totala löneutvecklingen som är väsentlig att redovisa inte en uppdelning på avtalsmässig ökning och löneglidning per kvartal. SAF föreslåristället att SCB:s statistik över lönesummor, arbetsgivaravgifter ochpreliminär A-skatt från uppbördsdeklarationer (UBD) tillsammans med annanstatistisk information utnyttjas som underlag för konjunkturbedömningar. 5.4Kär i princippositivt till en utbyggnad av den kortperiodiska lönestatistiken. Behoven av en bättre statistik främstför olika slag av konjunkturbedömningar är, enligt SAV. väl motiverade.SAV anser att det dock är svårt att avgöra om de metoder som diskuteras för attförbättra korttidsstatistiken kommer att geönskade effekter innan variabelinnehållet i statistiken har preciserats.Vidare bör. anser SAV, den förväntade kvalitetshöjningen av en utbyggdkorttidsstatistik noga vägas mot de ökade uppgifts-lämnarkostnaderna och andra kostnader som kommeratt uppstå vid den planerade utbyggnaden. SAV utgår från att en utbyggnad intesker på bekostnad av SCB:s resurserför den årliga lönestatistiken. 1 detta sammanhang vill SAV påminna omdet samarbete som råder mellan SAV och SCB beträffande produktionen avstatstjänstemannastatistiken. och anser att det är synnerligenviktigt att behovet och användbarheten av en kortperiodisk lönestatistik ställs mot de kvalitetsproblem och därmed tolkningssvårig hetersom, enligt dem. måste bli en följd av en snabbt producerad kort tidsstatistik. Svenska Kommunförbundets bedömning är att det inte är möjligt att till rimliga kostnader producera en kortperiodisklönestatistik som uppfyller de krav som framställs om kort tidseftersläpning, uppdel ning mellan arbetare och tjänstemän, möjlighet att skilja mellan avtals- 60 ochlöneglidningskomponenter samt särredovisning av retroaktiva löner, Prop.1988/89:100 ob-ersättningoch övertidsersättning. Landstingsförbundetanser inte att de ökade resursinsatserna som krävs står i proportion tillde behov som redovisats av utredningen. Till följd av 1988 avtal står landstingen inför storaförändringar i sin lönepolitik. Dennya lönebildningsprocessen fömtsätter en större lokal medverkan och en individualisering av lönesättningen. Dettakommer att medföra att nya krav kommer att växa fram på denlönestatistik som skall utgöra underlag förde lokala och centrala förhandlingarna framöver. Landstingen måste därför,enligt , i första hand prioritera en utveckling avårsstatistiken. Vilka krav på kompletterande statistik som kan komma att uppstå har ett samband medutvecklingen av det nya lönesystemet. Behovet av korttidsstatistik kan därför,enligt , inte sesfristående från den utveckling som pågår av årsstatistiken. och avstyrker således utredningens förslagtill kortperiodisk lönestatistik. CentralorganisationenSACO/SR hänvisar i sitt remissvar till bilagda synpunkter från /SR:s sakkunniga iutredningen. Enligt dessa är årsstatistikenav större intresse än kvartalsstatistiken. Av denna anledning är det inte möjligt att finansiera ökade kostnaderför en ny kvartalsstatistik med inbesparingar i årsstatistiken. /SR avvisartanken på att kostnader skulle övervältras på arbetsmarknadens parterför att ta fram en lönestatistik som främstär avsedd att tillgodose allmänintressen. TCO, KTK, PTK ochTCO-S överlämnar ett gemensamt remissyttrande i vilket de skriver attutredningens förslag till en förbättrad korttidsstatistik för den offentligalönestatistiken ter sig som en rimlig kompromiss mellan kostnader och precision. De anser emellertid attkommitténs förslag innehåller en deltekniska svagheter som kan komma att medföra tolkningssvårigheter med risk förfelaktiga slutsatser. De hänvisar i detta sammanhang till detsärskilda yttrande i utredningen som lämnats av sakkunniga och . Ett definitivt ställningstagandetill utredningens förslag kan därförinte göras förrän definitioner på ingåendelönebegrepp m.m. preciserats. Remissinstanserna påpekar att finansieringsfråganav korttidsstatistiken inte är löst. Remissinstanserna anser vidare attdet är viktigt att den utvidgade korttidsstatistiken inte får resultera i att andra delar av SCB:slönestatistik försämras. ställer sig positivt till att förbättra och samordna lönestatistiken men villtrots detta peka på att utredningens förslag torde medföra en del mindre braföljder. Kvalitetsskillnader mellan den kortperiodiska statistiken ochårsstatistiken kan, enligt Kooperationens , ledatill att problem uppstår med arbetetatt analysera löneutvecklingen. ArbetsgivareföreningenSFO stödjer att ett utvecklingsarbete av lönesta tistikensnarast påbörjas inom SCB. Emellertid anser de också att det ur uppgiftslämnarsynpunkt vore bättre om befintlig statistik, uppbördsdekla rationer (UBD),sysselsättningsstatistik etc. kunde användas. De föreslår därför att möjligheterna till detta prövasparallellt med den nya urvalsun- dersäkningen. 5Cfi tillstyrker, med ett undantag,förslaget gällande kvartalsstatistik för Prop. 1988/89:100 helaarbetsmarknaden. Undantaget är att SCB avstyrker förslaget att slopa Bil. 2 den nuvarande månadsstatistiken. Om förslagetskall innebära en besparing måste hela statistiken läggas ned. enligt SCB,dvs. även den del som rör sysselsättningsvariablerna. SCB har inte närmarestuderat hur den föreslagnakvartalsstatistiken skulle fungera och vill därför betona att det krävs ett utvecklingsarbete inom SCB för attnärmare bestämrha utformning och variabelinnehåll i denna statistik. SCB villerinra om att utredningen inte behandlat finansieringen av sina förslag. FörSCB:s del är det angeläget att både de mer akuta finansieringsproblemen och kostnaderna för de långsiktigaförslagen behandlas i ett sammanhang av regeringen, eftersom nya reformer intekan genomföras förrän de akuta problemen är lösta. SPK delarutredningens uppfattning att den kortperiodiska lönestatistiken bör ges enmycket hög prioritet och att SCB påbörjar utvecklingsarbetet. Förbättrad kortperiodiskbranschredovisad lönestatistik kommer att ha en avgörande betydelse i SPK:sarbete med att förbättra analysen av vilka faktorersom förklarar prisutvecklingen. Med tanke på samhällets kostnader för statistikproduktion och företagaresuppgiftsläm-narbörda bör, enligt SPK, möjligheterna att skapa utrymme för dennya lönestatistiken genom begränsningar av statistikinsamlingen inom andra, mindreangelägna områden, övervägas. Konjunkturinstitutetstöder utredningens förslag att en kortperiodisk lönestatistik insamlas eftermönster i den nuvarande månadsstatistiken för industriarbetare. Som utredningen framhåller är månadsvisinformation värdefull frånkonjunkturbedömningssynpunkt. Institutet anser att den av kostnadsskälförordade kvartalsindelningen, med en mer schabloniserad månadsuppdelning, äracceptabel men vill understryka att en månadsstatistik skulle ge väsentligtbättre möjligheter att följa och analysera löneutvecklingen. Det bör därför övervägas, anserinstitutet, om inte den nuvarande månadsvisa industrilönestatistikenbör behållas oförändrad, åtminstone tills det nya systemet kunnat utvärderas.Institutet anser det inte meningsfullt att använda lönesummestatistik (hämtad bl. a. frånuppbördsdeklarationerna, UBD) i kombination med volymdata från andrakällor (t.ex.arbetskraftsundersökningarna) för attbeskriva förtjänst och kostnadsutvecklingen. Institutet vill understryka nödvändigheten av attutvecklingsarbetet inleds och att det bedrivs målmedvetet ochskyndsamt. /?/? K yttrar sigöver utredningens förslag dels i egenskap som användare av ekonomiskstatistik, dels mot bakgrund av verkets uppgift att granska den statligaverksamheten ur effektivitetssynpunkt.