prop · GC0348 · 1988-12-31 00:00:00 — RSV anser att deföreslagna reglerna om beskattning är komplicerade och att enhetsbeloppet 1000kr. bör gäUa för såväl klass I som klass II. Dock bör motorredskap med entjänstevikt på högst . beskattas som jordbmkstraktorer. När det sedangäller beskattningen av terrängvagnar anser RSV att särskilda skatteskalor börinföras så att beskattningen inte skall bli orimligt hög. När det gällerA-traktorer och Epa-traktorer anser RSV att samma skatteregler skall gälla fördessa gmpper. RSV föreslår också att skatten för jordbmkstraktorer görsenhetlig. Mobilkranföreningenoch EMSA anser att skatteplikt inte skall införas på mobilkranar. LRFanser att en traktor som är en ombyggd bil och som används i jordbmketskaU hänföras till skatteklass IIom den väger under och Prop.1988/89:48 inte framförs med högre hastighet än . Skälenför mitt förslag: Som tidigare nämnts utgår enligt VSL fordonsskatt för sådanatraktorer och motorredskap som är eller bör vara registrerade och inte äravställda. Registreringsplikten avgör således om skatt skall utgå eller inte.Kilometerskatt tas inte ut för dessa typer av fordon, även om de är diesddrivna.Fordonsskattens nivå är avpassad därefter. Detär särskilt när det gäller motorredskapen som de avsedda ändringarna ivägtrafikförfattningarna får skattekonsekvenser. Antalet registrerade, ochdärmed skattepliktiga, motorredskap har varit mycket litet. Motorredskapklass I, dvs. motorredskap utan begränsning av den konstmktiva hastigheten,avses bli generellt registreringspliktiga. Med nuvarande beskattningsreglerinnebär detta att fordonen kommer att beskattas som trafiktraktorer. Skattenivånför trafiktraktorema och för sådana motorredskap som redan nu används somtrafiktraktorer är förhållandevis hög. Detta beror på att skatten är anpassadefter fordonens normala användningsområde, dvs. gods- dier persontransporter påallmän väg. Detär inte lämpligt att utan vidare tillämpa trafiktraktorskatt även för registreringspliktigalastare, grävmaskiner m. m. som inte skall användas för godstransporter. Förregistrerade motorredskap av dessa slag bör i stället en särskild skattenivåinföras. Skatten bör i princip anpassas efter i vilken utsträckning fordonenkan antas utnyttja det allmänna vägnätet och efter fordonens vägkostnadsansvari övrigt. Fordonen utgör emellertid en heterogen gmpp. Körsträckorna på allmänväg varierar kraftigt. Fordonens vikt och andra faktorer som kan ha betydelseför vägkostnadsansva-ret varierar också. Åtminstone till dess erfarenhet av denya registrerings-reglema vunnits bör en enhetlig skattesats gälla för dessafordon. Skatten bör dock inte sättas alltför högt utan väsentligt lägre än vadsom nu gäller för trafiktraktorema. Lämpligen bör fordonsskatten tills vidarekunna bestämmas till . bör frågan om en differentieringav skatten för olika typer av motorredskap övervägas. Vid en sådan differentieringav skatten bör särskild vikt läggas vid hur mycket fordonen sliter på vägen. Försådana skattepliktiga motorredskap som används för godstransporter på detallmänna vägnätet bör enligt min mening trafiktraktorskatt även i fortsättningentas ut. Även om det, vilket RSV framhållit, skulle vara enklare att även idessa fall använda den enhetliga skattesatsen anser jag att detta medför riskför konkurrenssnedvridningar. Sådanafordon som traktordumprar och skötare, som behandlas som traktorer medsläpvagn, kommer i fortsättningen att föras till fordonsgmppen tungaterrängvagnar. Även fordon av denna typ som , på gmnd av en högre konstmktivhastighet än , hänförs till fordonsslaget lastbilar, kommer atthänföras till de tunga terrängvagnama. Dragdelen till dessa fordon beskattas nusom trafiktraktorer eller jordbmkstraktorer alltefter användningssättet. Förde av dessa fordon som beskattas som trafiktraktorer uppkommer frågan omhur de nya fordonsbestämmdsema inverkar på beskattningen. har trafiktraktorskatt,beräknad efter tjänstevikten, tagits ut för dragdelen avfordonet, som registrerats separat. För släpvagnsdelen Prop. 1988/89:48 harskatt tagits ut efter totalvikten. En terrängvagn bör emellertid aUtid ansessom ett enda fordon i registrerings- och skattehänseende. I promemorianföreslogs att skatten för det nya fordonsslaget skulle beräknas efter tjänstevikten,och med användande av skattesatserna för trafiktraktorer. Som RSV har påpekatskulle detta dock leda till en inte avsedd skatteskärpning för denna typ avfordon, som en tjänsteviktsanknuten skatt måste anses vara mindrelämplig för ett lastbärande fordon. Jaganser därför att en total viktsbeskattning bör införas för de tungaterrängvagnarna. Det kan här påpekas att hela totalvikten vanligen inte läggs tiUgmnd för beskattningen, eftersom denna överstiger den bmttovikt med vilkenfordonen får föras på aUmän väg. I dessa fall beräknas skatten efter dentillåtna bmttovikten. En särskild skatteskala för de tunga terrängvagnarna börutformas. Detta bör ske med ledning av skatten för andra typer av lastbärandefordon, och så att skattenivån för de vanligaste fordonen kommer att motsvaraden nuvarande skattenivån. 1vissa faU kan förekomma att en tung terrängvagn används tillsammans med enseparat släpvagn (terrängsläp). Fordonsskatt bör givetvis då betalas särskiltför terrängsläpet. Om den tunga terrängvagnen används på sådant sätt att denskall beskattas som en jordbmkstraktor, bör terrängsläpet dock inte beskattas.Så har inte skett , eftersom registreringsplikt då inte har förelegatför vagnen. Atten tung terrängvagn skall kunna beskattas som en jordbmkstraktor i vissa fallinnebär tekniska problem. Jordbmkstraktoremas skatteskala bygger påtjänstevikten. De tunga terrängvagnama skall å andra sidan vanligen beskattasefter total vikten. För att förenkla reglerna kan skatteskalan för jordbmkstraktorerlämpligen göras om till en enhetsskatt. perår vid tjänstevikter upp till , och annars . Flertaletmoderna traktorer tillhör den tyngre klassen. Skattenivån har varit oförändradunder en lång följd av år, som skatten för samtliga andrafordonsslag höjts. Jag anser därför att en enhetsskatt om . börkunna tas ut för alla jordbmkstraktorer. Närdet gäUer bilar som byggts om till traktorer gäller undantagslöstatt de beskattas som trafiktraktorer. Detsamma gäller om en bil byggts om tillmotorredskap. Avsikten är att sådana ombyggda fordon i princip inte skallhänföras till gruppen traktorer i de nya trafikförfattningarna. Under vissa fömtsättningarskall dock de ombyggda fordonen enligt särskilda bestämmelser få registrerassom traktorer, vanligen som trafiktraktorer. Ävenom A-traktorer i vissa hänseenden får betraktas som jordbmkstraktorer börbeskattningen ske efter skatteskalorna för trafiktraktor. I detta sammanhangkan dock nämnas att för vissa sådana ombyggda traktorer som används i jordbmk m.m. har enligt övergångsbestämmelserna tiU lagen (1986:1421) om ändring i vägtrafikskattdagen(1973:601) en övergångsperiod med jordbmkstraktorbeskattning tillåtits. Förtrafiktraktorer som drar utländska påhängsvagnar skall enligt 24 § VSL dubbelfordonsskatt tas ut. Skälet tiU denna regel är att de utländska påhängsvagnarnainte beskattas här. Det kan därför i vissa fall vara ekonomiskt fördelaktigtatt dra utländska påhängsvagnar med trafiktraktorer, som normalt har enväsentligt lägre skatt än lastbilsregistrerade dragbilar för påhängsvagnar. En särskild kategori avtrafiktraktorer utgörs av sådana specialkonstm-erade dragfordon som används föratt inom hamnområden dra ut påhängs-vagnar från båtar eller dra ombord dessa.Motsvarande fordon kan finnas inom järnvägsterminaler eller liknande områden.För denna kategori slår den dubbla skatten emellertid hårt. De årligakörsträckorna för denna typ av fordon är korta. Jag anser därför att enbartenkel trafiktraktorskatt skall utgå för dessa fordon, även när de drarutländska påhängsvagnar. Om ett av de nämnda hamnfordonen drar en svenskregistreradpåhängsvagn skall i princip skatt betalas för påhängsvagnen. Skattefrihet förpåhängsvagnar fömtsätter nämligen att vagnen dras av lastbilar eller andrabilar, 6 § VSL. 1 praktiken torde det dock inte förekomma att vägtrafikskattbetalas för en påhängsvagn som endast tillfälligt hanteras inom ett hamnområdeav specialfordon. Undantaget från skatteplikten för påhängsvagnar bör göras meromfattande i enlighet därmed. Undantaget från skatteplikt för påhängsvagnartas i samband därmed in i 9 § i stället för i 6 §. Såsom lagrådet påpekat börbestämmelserna som gäller definitioner av ombyggda bilar och fordon som ärsärskilt konstmerade för att användas för på- och avlastning av påhängsvagnarinom hamn- och terminalområden eller andra liknande områden i sin helhet tasin i VSL. Jag anser emellertid att båda dessa definitioner lämpligen bör tas ini ett nytt andra stycke riU 21 § VSL. Mitt förslag: Allamotorredskap med en tjänstevikt över . skall omfattas av trafikskadelagen(1975:14I0, TSL). Även motorredskap med en tjänstevikt av högst 2000 kg.omfattas i viss utsträckning. Utanför faller sådana lättare motorredskap somhuvudsakligen är inrättade som arbetsredskap och som varken är dier bör vararegistrerade i bilregistret. Promemorians förslaginnehåller ingen viktgräns utan tillämpningsområdet bestäms främst avregistreringsplikten, dvs. av om motorredskapet kan köras fortare än /timeller ej. Det överensstämmer i övrigt med mitt förslag. Remissinstanserna: Denövervägande delen av remissinstanserna tillstyrker förslagen om en utvidgningav trafikskadeansvaret och trafikförsäkringsplikten. påpekaremellertid att fordon med samma funktionssätt kan få olika trafikansvarberoende på med vilken hastighet fordonen kan framföras. Statens maskinprovningaroch trafiikförsäkringsföreningen anser att registrerings- ochtrafikförsäkringsplikten bör göras mer omfattande. EMSA anser atttrafikförsäkringsplikten bör göras mer omfattande och Prop. pekar på att det ärotillfredsställande att trafikansvaret är olika för olika LRFanser att registrerings- och trafikförsäkringsplikten inte skaU gälla försådana lastfordon inom lantbruket som endast framförs i byggnader eller utanförväg. Skälenför mitt förslag: Som tidigare framhållits tillämpas inte TSL med vissaundantag på sådana motorredskap som varken är dier bör vara registrerade ibilregistret. Fråganom trafikskadeansvar och trafikförsäkringsplikt beträffande motorredskapdiskuterades av både motorredskapsutredningen och trafikskadeutredningen.Motorredskapsutredningen förordade att motorredskapen fördes in under såvälbilansvarighetslagen som TSL. Enligt trafikskadeutredningen borde det nya trafikskadesystemet- dvs. det som sedermera ledde fram till TSL omfatta bl. a. motorredskap. Ipropositionen med förslag till TSL (prop. 1975/76:15) anförde departementschefenbl. a. att det för en effektiv kontroll av trafikförsäkrings-pliktensfullgörande vore önskvärt att denna skyldighet så långt möjligt sammanföll medregistreringsplikten. Vidare framhölls att om försäkringsskyldigheten knöts tillregistreringsplikten fick man garantier för att fordonen underkastadesbesiktning, vilket framhölls vara av värde vid bestämmandet avförsäkringspremier m. m. Enligt departementschefen talade starka skäl för attmotorredskapen lämnades utanför trafikskadelagen så länge de inte varregistreringspliktiga. Eftersom frågan om införande av registreringsplikt intevar färdig för avgörande vid tiden för avlämnandet av förslaget till TSL ansågsatt frågan om trafikförsäkringsplikt för motorredskap fick avgöras slutligt isamband med att ställning togs till motorred-skapsutredningens förslag. Somframgått av vad nu har sagts har det redan tidigare ansetts att trafikförsäkringssystemeti princip även borde omfatta motorredskapen. Det saknas anledning att nu hanågon annan uppfattning i detta hänseende. Den tekniska utvecklingen avmotorredskapen med en alltmer ökad användning för transportfunktioner påallmänna vägar gör det enligt min mening naturligt och påkallat att ävenmotorredskapen omfattas av bestämmelserna i . Vad som har hindratdetta har varit att frågan om registreringsskyldigheten för motorredskapenförst måste lösas. Deförslag som promemorian innehåller innebär att de motorredskap som går attframföra med högre hastighet än indelas i en särskild grupp sombenämns klass I. Övriga motorredskap benämns klass II. Förslagen innebär vidareatt registreringsplikt skall gälla för samtliga motorredskap klass I. Detsammaskall i enlighet med nuvarande ordning gälla även för sådana motorredskapklass II som mer än i viss angiven omfattning används förtransporter av gods eller av personer. Enligtmin mening bör som trafikförsäkringsplikt alltid gälla för dekategorier av motorfordon som är registreringspliktiga. Därmed skulle allamotorredskap klass I och ett fåtal motorredskap klass 11 komma att omfattas av TSL:sbestämmelser. Kvar blir emellertid vissa motorredskap klass II somframförs på vägarna utan att omfattas av trafikförsäkrings- I likhet medflera av remissinstanserna anser jag att detta inte är Prop. 1988/89:48tillfredsställande. Somframgått av det tidigare anförda (avsnitt 2.1.2) bör registreringsplikten intenu göras mer omfattande än vad som föreslagits i promemorian. En ordning somunder ett övergångsskede skulle kunna vara praktiskt hanterbar är att allamotorredskap klass II med en tjänstevikt över omfattas av TSL.Därmed bör de fordon nås som typiskt sett framförs på vägarna i nämnvärdomfattning. Sådana fordon ägs i regel av entreprenörer och benägenheten att trafikförsäkrafordonen torde därför vara stor. Det antal fordon som med denna regel blirtrafikförsäkringspliktiga är drygt 11 000. Den genomsnittliga årligaförsäkringspremien blir drygt I . Målsättningenmåste emellertid även vara den att TSL:s tillämpningsområde inte hellerinskränks på något sätt. Detta innebär att sådana motorredskap som ärlastbärande liksom bör lyda under lagen oberoende av tjänstevikten.Den ändrade definitionen av begreppet motorredskap som jag tidigare förordatinnebär att även motordrivna fordon som är inrättade för kortare förflyttningarav gods skaU räknas dit. För att den ändrade definitionen inte skall leda tiUen inskränkning i TSL:s tillämpningsområde bör framgå att lagen endast undantarmotorredskap som är inrättade huvudsakligen som arbetsredskap och som varken äreller bör vara registreringspliktiga, förutsatt att tjänstevikten är högst . Enligt34 § TSL är mopedförare skyldiga att vid färd medföra bevis om att mopeden är trafikförsäkrad.Detsamma bör gälla i fråga om sådana oregistrerade motorredskap som omfattas avtrafikförsäkringsplikten. Delagförslag som jag nu lägger fram förutsätter ändringar i flera förordningarpå trafikområdet samt ett ganska omfattande föreskriftsarbete av främsttrafiksäkerhetsverket. Vidare torde krävas att andra länder notifieras omändringarna. Jag föreslår därför att lagändringarna träder i kraft den Ijanuari 1991. Denya reglerna om traktorkort är strängare än de som gäller. Traktorkort somutfärdats enligt äldre bestämmelser bör emellertid fortfarande gälla. Ienlighet med det anförda har inom upprättatsförslag till 1. lag om ändring i körkortslagen(1977:477) 2. lag om ändring ivägtrafikskattelagen (1988:327) 3. lag om ändring i trafikskadelagen(1975:1410) Förslagetunder 2 har upprättats efter samråd med chefen för finansde partementet och förslaget under 3 har upprättats efter samråd med chefen för . Förslagenhar granskats av lagrådet. 4 Hemställan Prop. Jaghemställer att regeringen föreslår att anta förslagen till 1. lagom ändringi körkortslagen(1977:477) 2. lag om ändring i vägtrafikskattdagen(1988:327) 3. lag om ändring i trafikskadelagen(1975:1410) Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta de förslag som föredraganden har lagtfram. Sammanfattning av innehållet i promemorian (DsK Pop.1988/89:48 1987:15) Motorredskap och Traktorer 'a i Enligtden gällande ordningen för indelning av motorredskap och traktorer, som ihuvudsak tillkom , är en viktig inddningsgmnd den högsta hastighet somfordonen är konstmerade för, den s. k. konstmktiva hastigheten. Denna hastighetär bestämd . Dentekniska utvecklingen har emellertid inneburit att många av de berörda fordonenförsetts med allt större motorer och allt mer utvecklade transmissionssystem.Detta har fått tiU följd att bestämmelsen om en konstruktiv hastighetsgräns på30 km/tim i många fall utgör ett hinder för att utnyttja fordonen på det mesteffektiva sättet. Bestämmelsen kan även framstå som ett hinder för det intemationellahandelsutbytet, eftersom det saknas bestämmelser om konstmktivhastighetsbegränsning i de flesta andra länder. Motden här bakgmnden föreslås att det inte skall finnas någon konstmktivhastighetsbegränsning för traktorer och inte heUer för vissa motorredskap. Närdet sedan gäller indelningen i fordonsgmpper kan först konstateras atttraktorer enligt förslaget behålls som en särskild gmpp. På samma sätt som påskatteområdet delas denna gmpp i två undergmpperingar där den ena benämnsjordbrukstraktorer och den andra trafiktraktorer. Indelningen innebär ihuvudsak att till trafiktraktorer hänförs traktorer som används förtransporter på väg medan övriga traktorer hänförs till jordbmkstraktorer. Motorredskapendelas också in i två undergmpper, motorredskap klass 1 och motorredskap klass2. Till klass I räknas motorredskap som kan framföras med en högre hastighet än30 km/tim medan övriga motorredskap hänförs till klass 2. Motivet föruppdelningen är att det finns motorredskap med vitt skilda funktioner som dockhar det gemensamt att de är konstmerade för låga hastigheter och i regel iringa utsträckning framförs på de allmänna vägarna. Föratt fordon som bl. a. lyfttmckar direkt skaU kunna inrymmas under begreppetmotorredskap föreslås att detta begrepp utvidgas till att även omfatta fordonsom inrättats för kortare förflyttningar av gods. Närdet gäller fordon som kan framföras med en högre hastighet än /timföreslås två legala hastighetsgränser. Enligt dessa får jordbmkstraktorerframföras i högst och övriga berörda fordon i högst . Dehastighetsgränser som skall gälla föreslås bli utmärkta med en KM-skylt. Vissatyper av fordon, som traktordumprar och skötare, passar egentligen inte in påden fordonsgmpp som de hänförs till. Enligt förslaget skall de istället hänföras till fordonsgmppen terrängfordon. För att skilja traktordumpraroch skötare från de nuvarande terrängvagnarna föreslås att en ny grupp, tungaterrängvagnar, inrättas för terrängvagnar vars tjänstevikt överstiger 2000 kg.För att traktordumprar och skötare skall få framföras på väg i sammautsträckning som föreslås att den 3 1988/89. nuvarande begränsningen irätten att föra terrängfordon på väg inte skall Prop. 1988/89:48 gäUa för tunga terrängvagnar. Mångaav de krav som de nu gällande trafikförfattningama ställer upp gäller inte förmotorredskap och i viss utsträckning inte heUer för traktorer. Motorredskap ärsåledes i regel inte registreringspliktiga, skattepliktiga eUertrafikförsäkringspliktiga. Vidare behövs endast traktorkort för att få framföramotorredskap på väg. För traktorer gäller inte krav på årlig kontrollbesiktning. Detär önskvärt att i större utsträckning ha samma reglering för de nu aktuellafordonen som den som gäller för andra motordrivna fordon. Det är framför alltde motorredskap som mer än undantagsvis framförs på vägarna som i detta skedebör omfattas av en sådan reglering. De förslag som läggs fram gäller därför ihuvudsak dessa fordon. Förslagen innebär att registreringsplikt, skattepliktoch trafikförsäkringsplikt införs för motorredskap klass 1 och tungaterrängvagnar. Vidare skall det krävas B-körkort för att få framföra fordon somhar en legal hastighetsgräns . Det innebär bl.a. att B-körkortkrävs för trafiktraktorer. För jordbmkstraktorer skaU emellertid traktorkortfortfarande vara tillräckligt. Provet för traktorkort och därmed utbildningenföreslås komma att omfatta även körprov mot f n. enbart teoriprov. Vadhärefter angår bilar som byggts om till s. k. A-traktorer förordas att dessafår bilda en särskild gmpp, som dock i huvudsak skaU följa vad som gäUer omtrafiktraktorer. För att på ett konstmktionsmässigt sätt skilja dessa fordonfrån gmppen lastbilar föreslås vidare att A-traktorer inte skall kunnaframföras med högre hastighet än . Ombyggda bilar som har entjänstevikt på högst . och vars konstmktiva hastighet inte är högre än30 km/tim skall enligt förslaget följa vad som gäller om jordbmkstraktorersåvitt avser förarbehörigheten. Dengmpp fordon som benämns Epa-traktorer hänförs enligt den gällande ordningen tillfordonsgmppen traktorer. Enligt vad som förordas kommer reglerna för desafordon i huvudsak att kvarstå oförändrade. Lagförslag i promemorian (DsK 1987:15) Motorredskap ochTraktorer Lag om ändring i körkortslagen (1977:477) Härigenomföreskrivs att 1, 2, 4, 29 och 30§§ körkortslagen (1977:477) skall ha följandelydelse. 1988/89:48 Bilaga 2 Denna lag gäller behörigheten att föra motorfordon, terrängmotorfor- don, traktor och motorredskap. Behörigheten att föramotorfordon eller terrängmotorfordon anges på följande sätt i körkort. Behörighetenatt föra motorfordon, trafiiktraklor, motorredskap klass I ellerterrängmotorfordon anges på följande sätt i körkort. personbil,lätt lastbil och B ett till sådan bil kopplat lätt släpfordon, terräng-vagn tunglastbil och ett till så- C dan bil kopplat lätt släpfordon släpfordon,oavsett antal E och vikt personbil,lätt lastbil och ett till sådan bil kopplat lätt släpfordon, terrängvagn, trafiiktrakloroch motorredskap klass I tunglastbil och ett till sådan bil kopplat lätt släpfordon släpfordon,oavsett antal och vikt Behörigheten att iyrkesmässig trafik för personbefordran föra personbil, lätt lastbil dierterrängvagn utmärkes i körkort med beteckningen TAXI. Utan hinder av första stycket får 1. lastbil, släpfordon dier buss föras a) utan last eller passagerare inom garageområde, verkstadsområde dier bensinstationsområde eller eljest kortare sträcka av den som har körkort med behörigheten B, Bil,terrängvagn eller motorcykel får föras endast av den som har körkort förfordonet. Ett körkort med behörigheten A gäller för tung motorcykel först när körkortshavarenhar fyUt . Har släpfordon kopplats till en bil skall föraren ha körkortsbehörighetäven för detta. Bil,terrängvagn, trafiiktraklor, motorredskap klass I eller motorcykel får förasendast av den som har körkort för fordonet. Ett körkort med behörigheten Agäller för tung motorcykel först när körkortshavaren har fyllt . Harsläpfordon kopplats till en bil skall föraren ha körkortsbehörighet även fördetta. b)med last eller passagerare i fall som avses under a), om färden äger Prop.1988/89:48 rum i samband med bärgning, reparation eller liknande åtgärdbeträffande Bilaga 2 fordonet samt föraren av detta har körkort medbehörigheten B och har fyUt , 2.motorcykel, lastbil, släpfordon eller buss föras i tjänsteutövning av polisman,som har körkort med behörigheten B. Denvars körkort har återkallats får inom garageområde, verkstadsområde ellerliknande utan last eller passagerare föra fordon av det slag som detåterkallade körkortet berättigade honom att föra, om medgivande därtill harlämnats. Sådant medgivande får avse av högst . Traktorsom är försedd med gum- Jordbruksiraktor eller motorred- mihjuleller motorredskap får föras skåp klass 2 får föras på väg endast påväg endast av den som har kör- av den som har körkort eller trak- Utanhinder av första stycket får Utan hinder av första stycket får traktoreller motorredskap föras till- jordbrukstraktor eller motorredskap fälligtutan körkort eller traktorkort klass 2 föras tillfälligt utan körkort kortaresträcka på väg vid färd till eller traktorkort kortare sträcka på ellerfrån arbetsplats eller mellan en väg vid färd till eller från arbets- gårdsägor eller för liknande ända- plats eller mellan en gårds ägor eller för liknande ändamål. Traktorkortfår utfärdas endast Traktorkort får utfärdas endast för den som harfyllt eller, om för den som har fyllt . särskilda skälföreligger, för den som har fyllt .