prop · GC03144 · 1988-12-31 00:00:00 — 1 och med att likviden av en försäljning reinvesteras ivärdepapper är det realiserade resultatet underkastat samma kursrisker som deorealiserade kursförändringarna. Det är helt klart att aktiekurserna ochdärmed portföljvärdet kan ändras snabbt valet av stickdag kan i hög gradpåverka resultatutfallet. Man bör därför inte fästa alltför stort avseende vidresultatet under ett enstaka år. är en verksamhet medlångsiktiga mål, och utfallet mäste därför ses i ett längre perspektiv. På grunday kursuppgången från årsskifte till årsskifte hardet icke realiserade övervärdet i ponföljen ökat med 4.436 mkr.Motsvarande tal 1987 innebar en minskning av övervärdet med . Prop.1988/89:144 Bilaga 2 Det totala nominella resultatet blev därmed 5.895mkr jämfört med ett underskott på . Resultatet av portföljförvaltningen sedan fondenstillkomst återges i diagram 3, som också illustrerar det realaresultatet. Resultaträkningen innehåller ett avsnitt där det totalanominella resultatet korrigeras för inflationen och relateras tillreglementets krav på real avkastning. Efter avsättning med 274 mjcr (216mkr) för bevarande av grundkapitalets köpkraft blev det reala resultatet 5.621mkr (underskott ). Med hänsyn tagen till kravet på överföring tillförsta-tredje AP-fondema visade fonden ett överskott pä (1987 ettunderskott på ). Också det reala resultatet bör ses i ett längre perspektiv.Man kan i diagram 3 konstatera att sett fondens tillkomst komackumulerade resultat och ackumulerade resultatkrav i balans 1981 (dvs underfondens åttonde verksamhetsår) och att det ackumulerade överskottet sedan1981 ökat med undantag . Vid det senaste årsskiftet överstegdet samlade resultatet motsvarande resultatkrav med Det är av intresse att redovisa utfallet av fondens verksamhetinte bara i absoluta tal och jämfört med resultatkravet utan också iförhållande till kursutvecklingen på aktiemarknaden. Veckans Affärers totalindex steg med drygt 51%.Ett index för fondens värdepappersportfölj visade en uppgång med knappt 54%.Om likvida medel inkluderas i portföljen har fonden haft en totalavkastning pådrygt . Fondens överrepresentation i verkstadsinduiitrin är denfaktor som främst bidragit till fondens goda relativa utveckling . fjortonledamöterna (med lika många personliga suppleanter) utses ordföranden och viceordföranden utan särskilt förslag, två efter förslag av sammanslutningar somföreträder kommunerna, tre efter förslag av rikssammanslutningar avarbetsgivare, fem efter förslag av rikssammanslutningar av arbetstagare och tvåefter förslag av rikssammanslutningar inom kooperationen. Antalet anställda vid fondens kansli har varitoförändrat åtta. De totala förvaltningskostnaderna 11.421 tkr, fördeladesig på följande sätt (med jämförelsetal ): nader, övriga per- Fondstyrelsens nuvarande ledamöter och suppleanter ärförordnade av regeringen för tiden fram till dess fondens balansräkning för år1990 fastställts. Prop.1988/89:144 Bilaga 2 De avfondstyrelsen förvaltade medlen har placerats på sätt som framgår avbalansräkningen och särskilda specifikationer över fondens värdepappersinnehavvid . Fondens reglemente föreskriver att tillgångarna skall bokförastill anskaffningsvärden. Resultatetav årets förvaltning samt fondens tillgångar och skulder per den 31 december1988 framgår av följande resultaträkning samt balansräkning. En kommentartill dessa återfinnes på sid 10-12. Förvaltningskostnader ...';.,..' : 157.894 , ./.. 11.421 ; ./. Rörelseresultat V ,' ., -. '.,, 347.518 ; Realisationisförluster.i ;, ' L Nedskrivning: .= .-' - Överföring tiU 1--3 AP-fonderna'> - :/. r 1.459.293 ./. ./.. 34,421 ' , 961.156, ./. Realt resultat , v ' J * ' /s .r " . ' i ''' Nettoresultatföre överföring till i-3 ÄP-fondema enlovan .. . ., ' ökning/minskning av. éj realiserade vinster/ förltistei' - ; ; 961.156;' , ;-:/.! Nombielltnsiäutt Inkl ef realiserade vbuterZ/Srtiister , Avsättninj; för beVarande av grundkapitalets köpkraft'? 667.714,' . ./;. Realt resultat Inkl ej nMseradevlnsler/fBrUater överföring till l--3AP-fpndenia' 883.656 ./. översluitl/widerskptiijdrUllmuk till resultatkrav '' pä grundkapitalet uppindexerat medkonsumentprisindex till penningvärdet resp är. Härmed avses skillnaden mellan ej realiseradevinster/förluster ("dold reserv" i värdepappcnportföljen) vid åretsslut jämfört med vid årets Jfr balansräkningen. ' Uppindexering avgrundkapitalet med konsumentprisindex. Prop.1988/89:144 Bilaga 2 Banktillgodohavanden, slatsskuldväxlar. Upplupna intäkter och fönitbetalade 5.400.922*' 10.274.207" Konvertibla skuldebrev, lån med 152.768*' 166.631" 1 Skulder och fondkapital Skuld till 1-3 AP-fondema Upplupna kostnader och förutbetalade Övriga kortfristiga skulder _ Avsättning för bef ärade förluster (onoterade företag) -" - ' ; - Ackumulerat överskott från föregående år Ackumulerat överskott i förhållande till " r :* - Årets överskott/underskott i förhållande ./.1.015.52b., 1 Summa siculderocfc/DiidiulplUi oner beträffande aktier i ett Företag i fondens portfölj till ett försäljningsvärde av ca . Under hänvisning till revisionsberättelsen intygas att förestående resultaträkning och balansräkning över- | ensstämmer med räkenskaperna. Prop.1988/89:144 Bilaga 2 Undertecknade,som av regeringen förordnats att såsom revisorer granska AllmännaPensionsfondens fjärde fondstyrelses förvaltning, får härmed avge revisionsberättelseför . Vi har granskat förvaltningsberättelsen, tagit del avräkenskaperna, protokoll och andra handlingar, som lämnar upplysning omfondstyrelsens förvaltning, inventerat de under fondstyrelsens förvaltningstående tillgångarna samt vidtagit de övriga granskningsåtgärder vi ansetterforderliga. Räkenskapernahar detaljgranskats av . Vi finner ingen anledning till erinran mot de värdepapperstransaktioner,som fonden företagit , eller mot det sätt på vilket desammagenomförts. Revisionen har icke gett anledning till anmärkning beträffandeförvaltningsberättelsen, de i densamma upptagna resultat- ochbalansräkningama, bokföringen eller inventeringen eller eljest beträffandefondstyrelsens förvaltning. Stockholmden 22 febmari 1989 , jur kand, ordförande Vakant, vice ordförande HansWerthén, tekn dr Bjöm ,TCOs ordförande , direktör, ordförande Vid revisionen medverkar | , vice verkställande direktör Allmänna Pensionsfonden, fjärde fondstyrelsen | 5 1988/89. 1988/89:144 Bilaga 2 1988/89:144 Bilaga 2 ' Förändringarna anges netto och an vissa fall resultat avflera olika förändringar . t ex emission eller yktieuppdelning ikomhinution med kop och försäljning. Prop.1988/89: Bilaga 2 Holmen Kraft pref 1 -47,6 ,20,4 1988/89:144 Bilaga 2 Visentkraft pref 1 Älvkraft pref 1 Övriga värdepapper, noterade (konvertiblaskuldebrev med optionsrätter) Mo och kvb SCA Totalt marknadsvärde Totalt anskaffningsvärde Övriga värdepapper, onoterade Förändringunder 1988 Anskaffningsvärde, tkr 1988/89:144 Bilaga 2 Totalt marknadsvärde Totalt anskaffningsvärde Svenska aktier, noterade 5.564 Svenska aktier, onoterade 596 Utländska aktier -36 Övrigasvenska värdepapper, noterade svenska värdepapper, onoterade Summaövriga värdepapper Summa värdepapper ' Marknadsvärdena pä utländska värdepapper.har räknats omtill SEK efter valutakurserna , utan tillägg för värdet avswitchpremie. 1988/89:144 Bilaga 2 Kortfattadeuppgifter om onoterade företag rösträtts- övriga större VD/Fondens andel, % delägare styrelserepr. AvntaKnfl (+Vi>entkrafl) och konsortier av för- 45.202.4 4.9/9.7 Holmen »knngs-bolag, pensions- MoDo »tiftel-sen mfl. Värmlandsenergil () J B) Övriga bolag SPP/AMF-P, , Itmari-nen, Duba/Vectura, anstftUda 16.5/20.4 Itellcborggnippen /AMF-P, In- vesteringsbanfcen, MAllerAPertlonAB (inkl ) g;5 32.0/14.0 Alfa-Laval.SPP/ GAsla .3i:3l*>.6 Ftoftos(dotteibo- .UgtiUVk>ivo)odi flhsUiringsbolaget 8.3/1.2 Ett antal institil- tioneriSvenuodi ftvfiga nordiska Under 20.4/20.4 rfoTd-Imrent, några ftAne företag 37.5/37.S VD med familj Sparbankemar FörvaltoiogfAB, SPP/AMF-P, 8.3/S.O Svenska staten, SPP/AMF-P. Dessa bolag har övertagit vatten-krafttillgängar frän denämnda industriföretagen. Bolagskonstruktionen och kraftleveransavtal med respindustriföretag fir sä konstruerade , att fonden pä sina preferensaktie- ochkonvertibelinnehav fdr en real avkastning av . Bolaget bedriver forskning, utveckling, produktion ochmarknadsföring inom bioteknikområdet. Bolaget engagerar sig finansiellt i köpcentra och projektför förnyelse av stadskfimor samt bedriver via dotterbolag i , Norgeoch konsultverksamhet på dessa områden. Bolagets viktigaste affånområden år verkstadsindustri(huvudsakligen legotillverkning), handel med industrikomponenter samt någrautvecklingsprojekt. Bolaget tillverkar och såijer tand-tekniska produkter,service och utbildning Ett sv landets största venture capital-fOictag med enblandad företagsportfölj. Holdingbolag fSr mObelfOretaget NK R (medspeciell inriktning på inredningar för kontor och offent-Ug miljö). Kieditaktiebolagfar medel- och lång-frntig kreditgivningtill framför aUt mimfre och mcdehSora företag. Ventme capitaUDiet, som samverkar med indnstriföretLhflgikokn- ocb forakningsinstitiit. lldiga engagemang men i begrinsad skala. Bcriaget har utvecklat och maitnadsför en OfMiak tangentfDr dika applik»- tioner. Avknoppntng från Nord-Invent. Bolaget otvecklar, tillvcrfcar och mark-nadsfej rOntgenflnoietfmiriBftnm>entför trimst procesikontroll inom industrin. Bolaget ftger andelar i fråmst ett stort anta) regionabutvecfclingsbolaA. Ih giften Ir an genom finansiell och industriellkompetensocfa ekonomiska resurser underlåtta dessas eipansion. 1988/89:144 Bilaga 2 Kortfattadeuppgifter om onoterade företag mang, röttråtts- övriga uöm VD/lhttdaa mkr andel, % detägare styrtberepr. SKF, MalmA Energiutveckling, Duba/Vectura, Johnwu-fAretag Bolaget har uppfört en anläggning i för produktion av ferrokrom med anlitande av plasmateknik. Swedent Options and Fanns Exdungc BeijerCapital, PM, SPP/AMF-P, samt flertalet foiidkommissioaärer Bolaget tillhandahiller marknadsplau och dearingsfunktion för options- och och terminsbandel i värdepapper. Investerings-banken, SPP/ AMF-P Holdingbolag för bioteknikföretaget . Fonden har ett Åtagande om satsning av ytterligare ca . , företagsledningen, ett stort antal läkare Marknadsföring av generiska lakemedel i endosförpackningar. Bolaget tillverkar och marknadsför system för energistyming, inbrott, larm, brandlarm och vattendetekteriog i fastigheter. Four Seasons VC, Uwelast tillverkar formgjutna polyure-taner för industriändamål (membran till högtryckspressar, belSggning av valsar för pappersindustrin m m). 1988/89:144 Bilaga 2 (Mkr där ej annat anges.) do, uppindexerat med konsumentprisindex Index för fondens portfölj, förändring, % Förändr avtotalindex (), % Grundkapitalet = summan av de medel som överförts tillfjärde AP-fondens förvaltning (motsvarar aktiekapitalet i ett aktiebolag). Eftersom fondens reglemente ställer krav på en realavkastning räknas grundkapitalet upp medförändringen ikonsumentprisindex till ett nuvärde. Fondkapitalet - grundkapitalet + ackumulerade bokföringsmässigaöverskott (motsvarar aktiekapital + balanserade vinstmedel i ettaktiebolag).Tillgångarna har då tagits upp till anskaffningsvärden. Omtillgångarna i stället tas upp till marknadsvärden ökas fondkapitalet med den"dolda reserven" i värdepappersportföljen. Nettoplaceringama utgör skillnaden mellan totala köp ochtotala försäljningar av värdepapper. na har här räknats tiU marknadsvärden. NettopJace-ringamaanger då hur mycket pengar som netto disponerats för köp resp frigjorts genomförsäljningar Realt resultat enligt reglementetjfr resultaträkningen.Vid beräkningen av det reala resultatet har hela det ingående fondkapitaleträknats upp med konsumentprisindex. Totalavkastningen på fondförvaltningen har mätts påföljande sätt: Aktieutdelningar + räntor ± realisationsvinstnetto ±värdeändring i portföljen, allt ställt i relation till fondkapitalet tillmarknadsvärde vid årets början och korrigerat för medelstillskott . Index för fondens portfölj mäter den årliga avkastningen(exklusive utdelningar) på fondens samtliga svenska värdepapper, justerat förköp och försäljningar. (första löntagarfondstyrelsen) 1988/89:144 Bilaga 3 FYRA Ar i sammandrag Tillskott av grundkapital, ackumulerat Grundkapitalets nuvärde vid respektive års slut, uppindexeratmed konsumentprisindex Börsportfölj, anskaffningsvärden (inkl. courtage ochvärdepappersskatt) Överföring lill 13 APfondstyrelsema, ackumulerat Fondkapital, enligt balansräkninen Fondkapital, enligt real redovisning 1988/89:144 Bilaga 3 Aktieomsätlningenpå börsen minskade frän 125 Mdr 1987 till 115 Mdr 1988. Eftersomaktieomsätmingen 1986 var 141 Mdr har omsätmingen procentuellt gått ned underde med sammanlagt . Kortsiktigt innebär detta en tydligtil|. bakagång av omsättningen pä den svenska börsen. måste man dockha klart för sig, att omsättningen av börsnoterade aktier i svenska företagtotalt sett stigit, om man också inbegriper omsättningen utomlands. Medtagesockså denna har den totala omsätmingen ökat från 165 Mdr 1986 till 185 Mdr 1988eller . ursutvecJdingen på Stockholmsbörsen blev under det gångnaåret, totalt sett, avsevärt mer positiv än vad de flesta bedömare trodde vidårets böijan. Efter en försiktig inledning , då flertaletplacerare kände stor osäkerhet efter kursfallet och därförintog en avvaktande hållning, började kurserna successivt stiga. Detta leddetill att med en fortsatt stegring året ut börsåret blev ett av de hittillsbästa. Vid slutet av året hade kursfallet återhämtats ochVeckans Affärers totalindex överträffat den tidigare "all-lime-high"noteringen . steg totalindexet , vilket var likamycket som under rekordåret 1986.1 första hand berodde uppgången på ettfortsatt gott konjunkturläge och stora resultatförbättringar hosbörsföretagen. Ett annal skäl var att kursfallet i oktober året före hadeskapat farhågor för ekonomisk recession, vilket man efteråt kunde konstateraskapade en orealistiskt låg kursnivå för kursfa}}et och periodendärefter. Marknadens höga likviditet bidrog också kraftigt till uppgången, bl aden stora kapi- taltillströmningen till olika akiiesparfonder ochlöntagarfonderna. Kursfallet resulterade även i attförelagsförvärv blev billigare och attraktivare. Förvärven under 1988representerade en köpesumma i storleken 60 Mdr. Dessa försäljningar ficktroligen en stimulerande effekt på börsen såtillvida att en stor del av detfrigjorda kapitalet sannolikt reinvesterades i börsaktier. Detta bidrog ocksåtill att kompensera del minskade utlandsintresset för svenska ak- I fråga om de större branscher, som ingår i totalindex, steg verkstadsindex med eller med utöver totalindex.Några av de större verkstadsföretagen steg betydligt mer än verkstadsindex.Detta gäller främst som gick upp , medan , som ärSydfondens största placering, visserligen utvecklades klart positivt menlikväl sämre än verksiadsin-dex. Index för Sydfondensstörsta branschinnehav, dvs skogsindustrin, hade en någotbättre utveckling än totalindex. var marknadsvärdet på Sydfondensaktieportfölj och anskaffningsvärdet . Detta innebär atldet då i portföljen fanns en dold reserv på . Vid utgången av 1987 understegdäremot marknadsvärdet anskaffningsvärdet med . Under räkenskapsåret har således inte enbart den tidigaredolda förlusten i aktieportföljen balanserats utan också en ansenlig doldreserv byggts upp motsvarande av anskaffningsvärdeL Denna förändring frånett undervärde till ett övervärde i förhållande lill aktieportföljens anskaffningsvärdemotsvarar en värdestegring på , som utgör verksamhetens s.a.s. doldaresultat. När det gäller det synliga, bokföringsmässiga resultatet uppgår dettatill . Den största intäktsposten utgörs av realisationsvinster som,efter avdrag för realisationsförluster, redovisas med ett nettobelopp av 222Mkr. Omsätmingen av aktieportföljen består av dels nyförvärv på1.106 Mkr dels försäljningar på . Omsättningshastigheten kan enligtRiksrevisionsverkets metod beräknas till . Detta motsvarar i stort sett omsätmingshastighetenpå . Även fanns en motsvarandeöverensstämmelse mellan Sydfonden och fondbörsen. När det gäller 1987 var dock omsättningshastigheten iSydfondens aktieportfölj väsentligt högre än på fondbörsen. Detta berodde påatt Sydfonden fattade ett policybe-slut, som innebar dels att portföljen skullekoncentreras till ett väsenfligt mindre antal boiag deis att omplaceringarskulle ske mellan olika branscher och företag med hänsyn till den förväntadelångsiktiga utvecklingen. Omplaceringarna var således ett led i en långsiktigplaceringsstrategi och inte utslag av en strävan att optimera realisationsvinsterna. Större nyförvärv av aktier skedde i , SCA,Stora, och SHB och större försäljningar i Ariinios, , ,och . De tio största postema svarade för beräknat eftermarknadsvärdet vid slutet av året av Prop.1988/89:144 Bilaga 3 börsporiföljens totala marknadsvärde och utgjordes av aktieri följande företag (med marknadsvärdena i Mkr angivna inom parentes): (476). SCA (356). Stora (274). Skånska (229), (221), Asira (206). Mooch (183), (107), SEbank-en (103) och (88). Vid räkenskapsårets slut ingick i Sydfondens börsportföljaktier med nedanstående fördelning på branscher, beräknad i procent avmarknadsvärdet vid verksamhetsårets utgång och 1988. För jämförelseangives också motsvarande branschfördelning i Veckans Affärers aktieindex. 22..'i (därav läjtemedei) (7,0) (3,5) (0,5) Analys av Sydfondens avkastning steg marknadsvärdet av Sydfondens förmögenhetmed . Det är en hög siffra. Trots det kan man fråga sig om intevärdestegringen kunde ha varit ännu högre, då aktiekurserna på Stockholmsbörsen som tidigare nämnts i ge-nomsniti steg . Det finns flera orsaker till varför en fonds och en därmedjämförlig institutions avkastning skiljer sig från marknadens genomsnitt. och instiuiiioner har möjlighet att placera den förvaltade förmögenheteni flera olika slag av objekt. Ett försäkringsbolag har exempelvis rätt alt placerai fastigheter, aktier, obligationer, reverser och andra räntebärandevärdepapper och specialinlåning i bank. För en löntagarfond är valfriheten såtill vida begränsad att fonden skall placera sina tillgångar uteslutande iaktier (konvertibler) och att ett krav på en långsiktig inriktning uppställtsför dessa placeringar. Likvida medel för främst en tillfredställandebetalningsberedskap skall placeras i bank eller slatsskuldväxlar eller liknandepenningniarknadsinstru-ment. Vidare har förarbetena till lagstiftningen omlöntagarfonderna givits en sådan uttolkning alt fondema endast har rätt atthålla en begränsad likviditet. För stora fonder är det av största betydelse vid valet avplacering av tillgångarna alt andelen aktier varieras med hänsyn till kursutvecklingenpå aktiemarknaden i jämförelse med avkastningen på andra slag av placeringar.Här gäller det att uppnå en optimering som man populärt brukar kalla för"timing". Om aktiekurserna är i stigande gäller del att ha så stordel av tillgångarna sorn möjligt placerade i aktier och tvärtom. Erfarenhetenvisar alt förvaltare av stora ak-tie])oriföljer kan ha svårt att till fullo bemästraoch tillgodose detta krav på "timing". För löntagarfondemas deltillkommer som en inte oväsenflig restriktion i detta sammanhang, att en fondstillgångar skall vara placerade uteslutande i aktier (liknande), att ett kravpå långsiktighet gäller för dessa placeringar och att en fond endast hai räu atthålla en begränsad likviditet. eftersträvade Sydfonden att ha en så begränsadlikviditet som möjligt. Medel som flyter in genom försäljning av aktier,utdelning från bolag och tillskott från kan dock inteplaceras i aktier. Särskilt när aktiemarknaden är så överhettad somden var kan del ta , innan lämpliga aktieposter som passar ini portföljen blir tillgängliga. Sammantaget medförde detta att fondenslikviditet i genomsnitt var . Räntan på de likvida medlen lågpå samma procenttal eller något över, alltså lägre än börsuppgångenpå aktier enligt totalindexet. Delta förklarar nästan hela skillnaden mellanSydfondens avkastning och genom-sniitet för Stockholmsbörsen. 1 detta sammanhang bör också nämnas att löntagarfonderna enligt de av statsmaktema angivna rikflinjema även har lill uppgift atlsatsa riskkapital för utveckling av mindre och medelstora företag, som'\i\\.v. är noterade på någon av fondbörsens listor. Dessa aktieföivärv avse s.k. mogna företag dels ha karaktär av venture capital satsningar,t.ex. i högskoleavknop-pade företag inriktade på teknologiskt mycketavancerade produkter. Det hör till dessa satsningars natur att de i regel ärmycket riskbetonade och att det ofta tar åtskilliga år innan exempelvis enuppfinning resulterar i en kommersialiserad produkt. Det ligger således i dessasatsningars karaktär att misslyckandefrekvensen är större än i vanligfö-reuigsamhet. Risk- och misslyckandefrekvensen gör att avsätmingen tillriskreserver och realiserade förluster belastar fondens resultaträkning. bör påpekas att även satsningar med en gynnsamutveckling ofta får en fördröjd positiv påverkan på Sydfondens resultaträkning,eftersom de företag och produkter det nu gäller i regel har en långutvecklingsfas. Vad som här framhållits samverkar till att dra ner Sydfondenssynliga ;ivkastn\ng. kan effekten beräknas till en ä fvåprocentenheter jämfört med att motsvarande kapital i stället satsas påbörsaktier. 1988 ytterligare koncentrerats. Vid årets början svarade de 10 största postema för av börsportfbljens marknadsvärde en siffra som vid slutet av 1988 stigit till . Delta skapar fömtsätmingar för en ut veckling som skiljer sig från marknadens ge nomsnitt. Det kan fa en accentuerad positiv eller negativ påverkan på fondens avkast ningjämfört med nivån på marknaden. I fall satsningama är väl valda och fram gångsrika kommer värdet på fondens aktie portfölj att stiga mer och snabbare än den genomsnitfliga börsutvecklingen. I motsatt fall blir fondens resultatutveckling ogynn sam. Koncentrationen i aktieportföljen in nebär också i sig en högre riskexponering jämfört med en spridning av innehaven. I Sydfondens fall utgörs risken i första hand av attföretagen inom skogs- och läke-medelsbranschema far en relativt dåligre-sultamtveckling. Dessa branscher är nämligen klart överrepresenterade iSydfonden. Deras andelar av portföljen är vid utgången av 1988 27,5 respektive7,, vilket kan jämföras med branschemas andel av totalindex som är 9.2respektive 0,. Vid svarade dessa branscher för 19,6 resp 3,5%av Sydfondens portfölj. , har det alltså skett en klar utökning avak tieinnehaven i berörda branscher och företag. Satsningen på läkemedelsföretag har på kort sikt varitmindre framgångsrik. Kursuppgången inom branschen har varit . Menutvecklingen i början av 1989 har varit desto mer postiv. För skogsin dustrin däremot har avkastningen legat nära marknadens genomsnitt. Övervikten i skogs- och läkemedelsbran-schema motsvaras iSydfondens portfölj av en underrepresentation för verkstadsföretag,förvalmingsbolag och banker. Av dessa senare branscher är det framför allt verkstadsbranschensom gått bra med en genomsnitflig kursstegring på . Detta harnegativt påverkat Sydfondens relativa avkastningsnivå. Här nämnda förhållandeaccentueras genom att det verkstadsföretag som fonden satsar mest på, nämligenVolvo, inte sligit lika myckel som övriga verkstadsföretag. Vid jämförelse mellan Sydfondens av-kasming och dengenomsnitfliga kurstillväxten på fondbörsen har ingen hänsyn tagits lill attkurstillväxten inte inkluderar utdelningar. Det kan hävdas att en korrektjämförelse förutsätter att den genomsnitfliga kurstillväxten ökas med ca tvåprocentenheter motsvarande marknadens direktavkastning. A andra sidan haringen hänsyn tagits till fondens omkostnader, d.v.s. i för-su hand courtage ochomsätmingsskatt. 1988/89:144 Bilaga 3 Sydfonden, avger för följandeför-valmingsberättelse med tillhörande resultat- och balansräkningar. Den under räkenskapsåret bedrivna verksamheten har givitett rörelseöverskott pä före överföringen till 13 AP-fondema.