prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — inte ställts till förvaltningensdisposition till följd av tillämpandet av en utgiftsram. har i anslagsframställningen för1989/90 redovisat ell treårigthuvudförslag som, jämfört med anslaget för innevarande budgetår, innebär enminskning /90, en proceni /91 och två procentför 1991/92. I enlighet med regeringens direktiv tillmyndigheterna för /90 harnågon pris- och löneomräkning inte gjorts. Riksskatteverketsberäknade huvudförslag för /90 innebär all anslaget räknas ned med 35,2milj. Verket yrkar emellertid i förstahand all länsskatlemyndigheterna och dé lokala skattemyndigheterna skallundantas från huvudförslaget och i andra hand all huvudförslaget Som skäl för atl länsskatlemyndigheterna Prop. 1988/89:100 och de lokala skattemyndigheterna skall undantasfrån huvudförslagstill- Bil. 9 lämpningenanför verket bl.a. följande.Besparingar kan ske genom ökad produktiviteteller minskad verksamhetsvolym. På länsskattemyndighetema och de lokalaskattemyndigheterna skulle resursminskningarna leda till längre handläggningstider och sämre kontroll avsvårgranskade deklarationer. Den offensiva kontrollen i form av främstrevisioner och arbels-givarkonlroll skulle minska. Utöverhuvudförslaget redovisar ett budgetförslag, vilket innebär en utbyggnad av verksamhetenmed 83,3 milj. kr. För att förbättrapersonalförsörjningsläget genom bl.a. inrättande av särskilda rekryteringstjänster i vissa län begärs 20 milj.kr. För att täcka kostnaderna för ökat resande till följd av en meraomfattande revisionsverksamhet begärs 3milj. För ökade lokalvårdskostnader begärs 6,7 milj. kr. För diverse engångsutgifler i samband med flyttningaroch ombyggnader samt för anskaffningav ny utrustning m.m. begär verket 28,6 milj. kr. För anskaffning av nyatelefonväxlar begärs 7,1 milj. kr. och för bindning av äldre längder 1,9milj. Jag delar uppfattning att en renodladhuvudförslagstill-lämpning skulle få negativa effekter för den regionala och lokalaskatteförvaltningen. Det gäller försl och främst möjligheten att omfördela resursertill de mest arbetstyngda länen. I de län där en neddragning bör ske är personalomsättningen i många fall låg. Det är bl.a. av del skälet svårt att frigöra så stora resurser all del finns någotatt omfördela, om förvaltningen som helhet är underkastad delbesparingskrav som huvudförslaget innebär. De negativa effekterna av enrenodlad tillämpning av huvudförslagetgäller emellertid också genomförandet av de omfattande reformer som förestårinom skatteförvaltningen och även förberedelserna års allmänna fastighetstaxering. För egen del görjag den bedömningen att elthuvudförslag på två proceni bör tillämpas på länsskatlemyndigheterna och de lokala skallemyndigheterna /90men all del i likhet med de närmast föregående åren bör ske på del sättet all motsvarande del av myndigheternasanslag förs lill disposition. innebär enligt minaberäkningar alt myndigheternasanslag minskas med 48,9 milj. kr. Den tillämpning av huvudförslaget som jag nuhar redogjort för bör ge utrymme för förbättringar av personalförsörjningslägeti vissa utsatta län av del slag som verket har begärt särskilda resurser för. Beträffandeanslagen lill den regionala och lokala skatteförvaltningen villjag vidare framhålla följande. Pris-ochlöneomräkningen uppgår till 168,8milj. Med början innevarande budgetår görs insatser för förbättrad skatte kontroll av de största företagen. Under /90 anser jag det lämpligt atl ytterligare något öka insatserna med inriktning på stora före lag men också på företagsformer och typer avtransaktioner som är särskilt 21 Fördetia ändamål har jag beräknat Prop. 1988/89:100 5milj. skall senast i anslagsframställningen för bud- Bil. 9 /91 redovisa en utvärdering av insatserna på detta område.Den totala omfattningen av den fördjupade kontroll som sker i form av främstrevisioner har ökat kraftigt . För de ökade resekostnader somdella medför har jag beräknat 1,5 milj. kr. Närlänsskatlemyndigheterna bildades gjordes en beräkning av den totala lokalyta somdessa myndigheter disponerade. Resurser för lokalvård tilldelades utifrån denna beräkning. Dethar senare visat sig att lokalytan ärstörre än vad den tidigare beräkningen visade. För de kostnader för lokalvård som inte beaktats har jagberäknat 1,4 milj. kr. Ett anlal myndigheter har behov av nyutrustning i samband med flyttning ellerändringar i befintliga lokaler. För detta har ca 12,9 milj. kr. För länsskattemyndighelen iKopparbergs län samt de lokala skattemyndigheternai Handen, , , , , , , och har jag vidare beräknat medel för investering i nya telefonväxlar, nämligen totalt6,3 milj. kr. Anskaffningarna gerutrymme för rationaliseringar och driftskostnadsminskningar.Förvaltningskostnaderna skall därför minskas med ett belopp motsvarande tioproceni av anskaffningskostnaden. Slutligen har jag för bindning av äldrelängder beräknat 1,9 milj. kr. Med hänvisning tillvad jag har anfört och i övrigt lill sammanställningen beräknarjag anslagettill . Jag hemställer atl regeringen föreslår att till Regional och lokalskatteförvaltning /90 anvisa ett förslagsanslag på 2 287 556000kr. 1987/88Utgift 621344237 1988/89 Anslag 610412000 1989/90Förslag 658 373000 Av anslaget /89 har . inte ställts tillkronofogdemyndigheternas disposition tillföljd av tillämpandet av en utgiftsram. Kronofogdemyndigheternasverksamhet avser dels indrivning av det allmännasfordringar på skatter, avgifter och böter m. m., dels verkställig het i mål som anhängiggörs av enskilda rättsägare. Kronofogdemyndighe ternasverkställighet regleras bl.a. i utsökningsbalken. Dessutom handläg ger kronofogdemyndigheterna ärendenenligt lagen (1970:741) om statlig lönegaranti vid konkurs. Vidare är vissa kronofogdemyndigheter tillsyns myndigheter enligt 7 kap. 25 § konkurslagen (1987:672) och har i denna 22 egenskap tillsyn över förvaltningen i konkurser. I varje län finnsen kronofogdemyndighet. Bestämmelser om kronofogdemyndighetens ledning och organisationm. m. finns i 3 kap. förordningen (1988:784) med instruktion förexekutionsväsendet. Prop.1988/89:100Bil. Beräknad ändring 1989/90 (dfirav lönekostnader) (470 701000) (-H 33714000) -H 47 961000 'Av angivet belopp har . inte ställts till kronofogdemyndigheternas disposition tillföljd av tillämpandet av en utgiftsram. Riksskatteverketredovisar i anslagsframställningen /90 elt treårigt huvudförslag som,jämfört med anslaget för innevarande budgetår,. innebären minskningmed /90, en procent /91 ochtvå proceni /92. 1 enlighet medregeringens direktiv till myndigheterna för /90 har någon pris- och löneomräkning inte gjorts. Riksskatteverketyrkar i första hand att kronofogdemyndigheterna skall undantas frånhuvudförslagstillämpning och i andra hand all huvudförslag skall bestämmas förbara ell år.Som skäl för all kronofogdemyndigheterna skall undantas frånhuvudförslagstillämpning hänvisar verket till vad kommittén (Fi 1987:02) för genomförande av enny organisation för exekutionsväsendetm.m. har anfört om behovet alt omfördela resurser mellan olika län och mellan verksamhetsorler inomett län. Detta är enligt kommittén en process som måste tillåtas ta i anspråk.Samtidigt behövs en omedelbar resursförstärkning i vissasärskilt arbetstyngda län. 1 dendelen hänvisar verket också lill vad revisorer anfört i en rapportom Kronofogdemyndigheternas utnyttjande av personalresurserna (1985/86:7). Vidare gäller attkronofogdemyndigheterna fr. o. m. har tagit över ansvaret för sin egen ekonomi- och personaladministration. Utöver huvudförslagetredovisar ell budgetförslag som, jämfört med anslagetför innevarande budgetår, innebär en utbyggnad av verksamheten med 22 milj. kr. För att demest arbetstyngda länen och verksamhetsorternaskall kunna få en omedelbar förstärkning begärs över- Prop. 1988/89:100gångsvis elt tillskott med 8 milj. kr. För all läcka kostnaderna för krono- Bil. 9 fogdemyndigheternas styrelser begärs2,2 milj. kr. och för chefsutveckling 0,9milj. Slutligen begär verket för vissa engångsutgifler i samband med flyttningar m.m. 8,7 milj. kr. och föranskaffning av nya telefonväxlar 1,2 milj. kr. En ny organisation för exekutionsväsendet genomfördes denl.juli 1988. Ett viktigt syfte med omorganisationen varatt skapa bättre möjligheter att uppnåresursmässig balans mellan olika län och verksamhetsorter. de studier som gjorts av organisationskommittén, har visat att del finns stora obalanser iresursfördelningen. fortsätter antalet enskilda mål hoskronofogdemyndigheterna all stiga snabbt,vilket orsakar problem främst i de län som redan har ett resursunderskottjämfört rhed resten av landet. En omfördelning försvåras emellertid, inom exekutionsväsendet liksom inom skatteförvaltningen,av att förvaltningen som helhet ärunderkastad det besparingskrav som huvudförslaget innebär. Till deltakommer för exekutionsväsendets del all de nyakronofogdemyndigheterna, i motsats till de tidigare 81 myndigheterna, resursmässigt hardet fulla ansvaret för sin egen ekonomi- och personaladministration.Jag delar därför uppfattning att en renodlad huvudförslagstillämpning inte bör komma i fråga. Huvudförslaget böri stället tillämpas på det sättet att del belopp med vilket myndigheternasanslag minskas förs lill disposition för att fördelas mellanlänen. Enligt mina beräkningar uppgår detta belopp till 12,6 milj. kr. Jagdelar också verkels uppfattning all det behövs ett tillfälligtresurstillskott för att de mest arbetstyngda myndigheterna skall kunna få en omedelbar resursförstärkning.För detta ändamål har jag beräknat 6,5 milj. kr. Vid de nyakronofogdemyndigheterna finns lekmannastyrelser. För arvoden m. m. lillstyrelseledamöter har jag beräknat 2,2 milj. kr. Den nyaorganisationen ställer krav på en förbättrad ledningsfunktion inommyndigheterna. Jag har därför beräknat 0,9 milj. kr. för särskilda insatser för chefsutveckling /90. För ökadelokalkostnader till följd av vissa tillfälliga förhyrningar och ökade lokalvårdskostnader har jag beräknatsammanlagt 1,1 milj. kr. Ett antal myndigheter behöver dessutom anskaffany utrustning i samband med flyttningar.För detta ändamål har jag beräknat 1 milj.kr. Slutligen har jagberäknat medel för investering i nya telefonväxlar till myndigheternas kontor iKristianstad, och , nämligen totalt1,2 milj. kr. Anskaffningarna ger utrymme för rationaliseringar ochdriftskostnadsminskningar. Förvaltningskostnaderna skall därför minskas med ellbelopp motsvarande tio proceni av anskaffningskostnaden. Med hänvisning tillvad jag har anfört och i övrigt lill sammanställning en beräknarjag anslaget lill . Jag hemställer all regeringen föreslår , " att tillKronofogdemyndigheterna för /90 anvisa ell förslagsanslagpå . 1987/88Utgift 4830400 1988/89 Anslag 2 556000 1989/90 Förslag 2 812000 Från delta anslagbestrids kostnaderna för postverkets uppbörd av influtna slämpelmedel ochtillhandahållande av stämpelmärken. Kostnaderna förstämpelväsendet under nästa.budgetår beräknarjag lill . Jag vill i dettasammanhang erinra om all stämpelskalleutredningen (B 1977:06) har lämnat förslag till ettförenklat och mer lättöverskådligt system ändet nuvarande och bl. a. föreslagit att stämpelmedelsuppbörden rationaliseras och stämpelmärkena mönstras ut urett framtida syslem. Stämpelskatteulredningens förslag bereds efter remissbehandlingf.n. Jag hemställer alt regeringen föreslår att till Stämpelkostnader för budgetåret1989/90 anvisa ett förslagsanslag på . Kostnader for årlig taxering m.m. 1987/88 Utgift 114 691984 1988/89Anslag 110900000 1989/90 Förslag 114925000 Från della anslagbetalas bl. a. ersättningar till ordförandeoch kronoombud i taxeringsnämnder enligt 129 § taxeringslagen (1956:623) saml kostnader för handräckning pågrund av avtal med främmande makt i vissa beskattningsärenden. Från detta anslag bör även andrakostnader som kan bli aktuella för allmäneller särskild fastighetstaxering kunna få bestridas. Pris- ochlöneomräkningen uppgår till 6,6 milj. kr. Tillämpning av huvudförslaget innebär en minskning av anslaget med 2 milj. kr. Systemet med den förenklade självdeklarationen medför en reducering av anslaget med 14 milj. kr. Beräkningengrundas på att samma antal deklarationer som vid taxeringförstahandsgranskas av s. k. frilidsgranskare. En fortsalt övergång till Ijänslemannagranskning skulle kräva en inteoväsenl- 25 lig utbyggnad avden fasta organisationen. En sådan utbyggnad bör enligt Prop. 1988/89:100 min mening inte ske i avvaktan på att deresursmässiga konsekvenserna av Bil. 9 bl.a. ett framlida nytt taxeringsförfarande kan överblickas bättre. Riksskatteverketskall före utgången av närmare redovisa de resursmässiga konsekvenserna av en övergång tillenbart Ijänslemannagranskning avinkomst- och förmögenhetsdeklarationer.Riksskatteverket har begärt 15 milj.kr. för atl läcka kostnaderna för lantmäteriverkets medverkan iförberedelsearbetet års allmänna fastighetstaxering. Jag hemställer atl regeringen föreslår att tillKostnader för årlig ta.xering m. m. för /90 anvisa ettförslagsanslag på . Ersättning tillpostverket m. fl. for bestyret med skatteuppbörd m.m. 1987/88 Utgift 60875 225 1988/89 Anslag 49 345000 1989/90Förslag 52000000 Från anslagetbetalas ersättningar till postverket och bankerna för deras medverkan vidskalteuppbörden. Ersättningarna avser bl.a. uppbörd och redovisning av skatt sombetalas in genom postverket och bankerna, utbetalning genom postkontor av överskjutandepreliminär skatt samt kostnader förpostverkets bestyr med mervärdeskatten. Från anslaget betalas vidareersättning till postverket för de kostnader som uppstår genom atlfolkbokföringsmyndigheterna underrättas om permanenta adressförändringar somhar anmälts till posten. Enligt en promemoriasom har upprättats inom postverket beräknas medelsbehovet för verket för nästabudgetår lill . ersättning för postverkets arbete isamband med in- och utbetalningar av skatt, befordran av frankeringsfriaförsändelser, bestyret medmervärdeskatt m. m. samt . ersättning för information tillfolkbokföringsmyndigheterna. Postbefordringsavgifteroch inbetalningsavgift i postgirorörelsen har av postverket beräknats i gällande avgiftsnivå. Med utgångspunkt i postverkets beräkningar förordar jagall anslaget förs upp i slalsbudgetförslaget för nästa budgetår med 52 milj. kr. Det ankom mer emellertid på regeringenatt senare besluta om de ersättningsbelopp som skall betalas ut. Detta sker på grundval av särskilda framställningar som bygger på vederbörandes faktiska medverkan m. m. Jag vill i detta sammanhang nämna att ersättning lill postverket för 26 distributionav skattsedlar och förtryckta deklarationsblanketter m.m. Prop. 1988/89:100betalas från del under sjätte huvudtiteln upptagna förslagsanslaget Ersätt- Bil. 9 ning till postverket för befordran av tjänsteförsändelser. Jag hemställer att regeringen föreslår atl tillErsättning postverket m.Jl. jÖr bestyret med skatieupp-börd m.m. /90 anvisa elt förslagsanslag på . Statlig lokalförsörjning Prop.1988/89: lOO Bil.9 Riktlinjerför hantering av lokalkostnader har godkänt nya riktlinjer för den statligalokalförsörjningen baseradepå regeringens förslag budgetproposition (prop. 1987/88:100, bil. 36-40, FiU 26, rskr. Statsmakterna ochmyndigheterna bör lägga ökad vikt vid lokalkostnaderna och deras förändringar Verksamhet ochlokalförsörjning bör prövassamlat Myndigheter bör gesökade möjligheter all under kostnadsansvar disponera resurser för lokaler Handläggningen avlokalförsörjningen bör i ökad utsträckning kunna delegeras till myndigheterna Som allmänriktlinje för regeringens budgetpolitik gäller atl reformer måste finansierasgenom omprioriteringar. Alla utökningar åv myndigheternas lokalerinnebär i princip ökade kostnader på statsbudgeten. En tillämpning avbudgetpolitiken på lokalförsörjningens område innebär följaktligen att allautökningar av lokalkostnaderna måste finansieras genomomprioriteringar. har dessa avvägningar gjorts på statsmakts-nivå. Enförutsättning för atl kunna delegera denna typ av beslut till myndigheterna är därför att dessaövertar kostnadsansvaret för resursavvägningen,inom ramen för den av statsmakterna angivna budgetpolitiken. Enligt gällandeordning är lokalhållare med fullt kostnadsansvar förlokalförsörjningen inkl. förmögenhetsförvaltningen. De ekonomiska ramarnages av regeringen i regleringsbrev och genom beslut i enskildalokalförsörjningsärenden. Införande av ramanslag för myndigheter kommer attinnebära nya krav på hantering av lokalkostnader i budgetprocessen (prop.1987/88:150). Enligt gällande ordning prövas lokalbehoven av regeringen. 1 fråga omförhyrning av lokaler kan regeringen besluta,medan större investeringar underställs prövning. Förhyrning av generella kontorslokaler prövas avbyggnadsstyrelsen. De lokalbrukande myndigheterna anvisas medel för attbetala lokalkostnader inom ramen för resp.myndighets anslag. Någon reell prövning av lokalkostnaderna har vanligtvis inteskett i budgetprocessen, eftersom ramarna för lokalförsörjningenbeslutats i särskild ordning. Mina överväganden ifråga om lokalkostnadernas hantering utgår fortsättningsvis ifrån att delokalbrukande myndigheterna skall ges åriig kompensation för prisändringar sominträffar mellan budgetåren på motsvarandesätt som gäller för andra resursslag. En förutsättningför att de lokalbrukande myndigheternas beslutsbefo genheterskall kunna ökas är att de är beredda atl la över delar av kostnads ansvaretför sina lokaler. Myndigheterna får därmed möjlighet att göra övervägandenom fördelning av befintliga medel på olika resursslag. För vissastörre sektorer ökar härigenom möjligheterna att bemästra flaskhals , . problem genom alt verksamhets- och lokalförsörjningsåtgärder kan Prop.1988/89:100 planeras och beslutas i ett sammanhang. En friareresursanvändning för myndigheterna ökar incitamenten för besparingar bl.a.genom ell effektivare lokalutnyttjande. Under den pågående försöksverksamheten med lokalkostnader påramanslag prövas olika former ochrutiner för umgänget mellan och de lokalbrukandemyndigheterna. 1 regeringens riktlinjer för försöksverksamheten anges på vilketsätt myndigheterna får tillgodoräkna sig genomförda lokalbesparingar. Enligt min bedömning är det av storvikt att dessa riktlinjer utvecklasytterligare både med avseende på lokalbrukarens ochlokalhålla-rens/hyresvärdens roller och ansvar, i riktning mol vad som kananses vara brukligt på lokalhyresmarknaden. Jag vill dock betona attdessa strävanden har en naturlig,praktisk begränsning, eftersom de lokalbrukande myndigheterna och i detta avseende är aktörer påen i huvudsak intern, statlig marknad. Som allmän riktlinje är det dock viktigt all slå fast att myndigheterna bör hamöjlighet all tillgodoräkna sig lokalbesparingar som kan omfördelas lill verksamhet. En friareresursanvändning möjliggör också all myndigheter kan utöka sitt lokalinnehav. Inom ramen för denpågående försöksverksamheten medlokalkostnader på ramanslag kan beslut om delta fattas av myndigheternasjälva. Med ökat kostnadsansvar följer att myndigheterna i dessa fall måste ikläda sig ansvaret för atl finansieraökningar av sitt lokalinnehav genomomprioriteringar. Om myndigheterna själva beslutar om ny eller ändrad verksamhet så måste det ingå iförutsättningen för beslutet att även ev.lokalkostnadsförändringar, liksom följdkostnader för inredning och utrustning m. m., kan finansieras inom ramen för eni princip oförändrad medelstilldelning. Statsmakternasprövning kommer enligt de nya riktlinjerna för lokalförsörjningen altfortsättningsvis göras samlat för verksamhet och lokaler. I de fallverksamhetsförändringar m. m. förutsätter beslut av statsmakterna, så måste sådanaförslag till nya eller ändrade verksamheter därför alltid förutsättas innehålla konsekvensbekrivning avkostnader för lokalförsörjningendvs. såväl för lokaler som för inredning och utrustning m. m. Det är enligt minmening nödvändigt alt dessa allmänna riktlinjer för hantering avlokalkostnader tillämpas . harredovisat långsiktiga lokalförsörjningsplaner för större delen av den civilastatsförvaltningen. I anslutning till varje större lokalförsörjningsärende redovisaskonsekvenser i form av förändrade lokalkostnader. För några av deprojekt som ingår i lokalförsörjningsplanerna har regeringen tidigare tagitställning lill omfattningen av lokalbehovet. Ytterligare några projekt har aktualiserats till följd av brister i arbetsmiljö och liknande orsaker, men har ännu inte redovisats förregeringen. Enligt min mening bör dessa projekt kunnaaccepteras ulan krav på fullständig finansiering, eftersom myndigheterna inte itidigare skeden av planeringen harkunnat beakta dessa riktinjer för lokalkostnadernas hantering. I den mån dessa projekt innehåller utökningar av reformkaraktär så bör de dock finansieras i skäligomfattning. Sammanfattningsvisförordar jag följande riktlinjer för hantering av 29 lokalkostnaderi de fall då myndigheterna själva fattar beslut om sin Prop. 1988/89:100 lokalförsörjning. Myndigheter skall kunna tillgodoräknaslokalbesparingar för all omfördelatill verksamheter Myndigheter måstefinansiera utökade lokalkostnader genom omprioriteringar Riktlinjer för samordnad lokalförsörjning 1de nya riktlinjerna för lokalförsörjning ingår som en särskild punkt förslag till ökad samordning av den statliga lokalförsörjningen (prop. 1987/88:100 bil.9 s. 45). Jag vill i della sammanhang redovisavissa övergripande riktlinjer för denna samordning, som bör ligga lillgrund för regeringens förnyelsearbete inom lokalförsörjningen. Statsmakternabeslutar orn ansvars-, befogenhets- och kompetensfördelning mellanriksdag, regering och myndigheter samt mellan myndigheter. I frågor som rörlokalförsörjning bör den övergripande styrningen ske genomställningslagande till utvecklingen av myndigheternas lokalkostnader och tillmedelstilldelningen. Utvecklingen av den statliga förmögenheten sker liksom tidigare genom förvärv elleravveckling av fastigheter saml genom statlig byggproduktion. Genom enskildaregeringsbeslut utvecklas entillämpad lokalstandard och anges en profil på anskaffningen, dvs. vad somköps, förhyrs, byggs och avvecklas. Det ankommer påregeringen att besluta om ramar och spelregler för den statligalokalförsörjningen såväl för de enskilda myndigheterna som för samarbetet mellanbyggnadsstyrelsen och myndigheterna. Viktiga utgångspunkter är atl villkoren,allmänt sett, skall följa vad som gäller för lokalhyresmarknaden i övrigt. Jag vill i detta sammanhang framhålla allregeringen inte i egentlig mening kan styraprisnivån på lokaler eller kostnadsutvecklingen på byggproduktionen.Staien är i dessa avseenden bara en av många aktörer på en komplicerad marknad. Statlig lokalförsörjning innebär alllokaler, konsulter, entreprenörer, entreprenader etc, handlas upp på marknadenpå samma villkor som för övriga aktörer. Marknadsbilden i landet är oftaolika, och den kan för den oinitierade varasvår att överblicka. Det handlar också ofta om långsiktigt bindandebeslut. Inom de områden där statsmakterna hardirekt inflytande är det möjligt att initiera en utveckling i fråga omansvars- och befogenhetsfördelningen mellan lokalhållare och lokalbrukare. På de områden där statsmakterna inte kan styra, dvs. i första hand där fastighets- och byggbranschen sätter de ekonomiska villkoren m. m., är det medhänsyn till villkoren på mark naden, frågornas komplexitet ochekonomiska vikt nödvändigt atl kunna agera med kompetens och tyngd.Samordningen genom de lokalhållande myndigheterna har därför ekonomiskbetydelse i varje enskilt ärende, men framför allt i elt längre perspektiv.Del är därför enligt min mening viktigt 30 atlstatsmakterna skapar förutsättningar för alt staten kan agera kompe- Prop.1988/89:100 lent på denna marknad och alt den statliga kompetensen förlokalförsörj- Bil. 9 ningsfrågor vidmakthålls, utvecklas och utnyttjaseffektivt. På vissa orteragerar olika statliga lokalhållare och på samma lokalhyresmarknad.Det är del därför av vikt att de olika fastighetsförvaltande och lokalhållandemyndigheternas agerande samordnas av praktiska skäl.