prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — Med hänsyn till den beräknade omfattningen avutredningsverksamheten bör anslaget föras upp med 4,5 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att tillUtredningar m. m. för /90 anvisa ett reservationsanslag på . Jordbrukets rationalisering m. m. Prop.1988/89: lOO 11 B 1. 1987/88 Utgift 47 748 496 Anslagssparande 4260000 1988/89 Anslag 62102000 1989/90 Förslag 75 995000 Lantbruksstyrelsenär central förvahningsmyndighet för frågor om lantbruket,trädgårdsnäringen, rennäringen, växtskyddet, djurens hälso- och sjukvård samt djurskyddet, i den mån inteandra myndigheter har hand om sådanafrågor. Styrelsen är chefsmyndighet för lantbruksnämnderna,distriktsveterinärorganisationen och statens lantbrukskemiska laboratorium. Lantbruksstyrelsens organisation m.m.framgår av förordningen (1988:854) med instruktion för lantbruksstyrelsen ochlantbruksnämnderna. Lantbruksstyrelsen ingår i försöksverksamheten medtreåriga budgetramar förperioden /88-1989/90. Det förslag till verksamhetsinriktning för de trebudgetåren som lantbruksstyrelsen lämnade till regeringen har i sinahuvuddrag antagits av statsmakterna. Anslaget är enligtregeringens direktiv ett ramanslag som för /90 skallminska realt . Prisomräkning skall dock ske i vanlig ordning. Regeringenhar beslutat om särskilda direktiv för lantbruksstyrelsensanslagsframställning för den följande treårsperioden /91-1992/93. Här framhålls bl.a. attlantbruksstyrelsen och lantbruksnämndernavid sina överväganden om verksamhetens framtida inriktning bör utgå ifrån denökade vikt som statsmakterna har lagt vid jordbruketsmiljöfrågor, överskottsproblemen inom jordbruket, utveckling av alternativ till den traditionella odlingen, frågor om djurhälsa och djurskydd samt frågor rörandelandsbygdsutveckling. För budgetåret1988/89 har under detta anslag anvisats 16,3 milj. kr. på anslagspostenMiljöinriktad växtodlingsrådgivning m.m. Därav har anvisats 5 milj. kr. förminskat växtnäringsläckage, 9,6 milj. kr. för halveradbekämpningsmedelsanvändning och 1,7 milj. kr. Lantbruksstyrelsenföreslår en uppräkning av anslagsposten med totalt 9 milj. kr. fördelat på 2,8milj. på minskat växtnäringsläckage, 2,9 milj. kr. på halveradbekämpningsmedelsanvändning och 3,3 milj. kr. Medlenskall användas för att intensifiera arbetet för miljön, både genomförsöksprojekt och rådgivning. Vidare föreslås att särskilda resurser ställs till förfogande förinsatser inom djurskydd och djurmiljö. Totalt6,5 milj. kr. föreslås för bl. a. fortbildning av personal samtrådgivning till jordbrukare i dessa frågor. Vidare föreslårlantbruksstyrelsen att den omorganisation av vattenhus hållningsverksamheten vid lantbruksstyrelsen som inleddes skall fullföljas. Omorganisationeninnebär att denna verksamhet bedrivs inom 15 fem distrikt och leds av fem tjänstemän som är anställdavid lantbruksstyrelsen menstationerade ute i länen. Medel för tre av dessa tjänstemän fördes över från anslaget Lantbruksnämnderna till anslaget Lantbruksstyrelsen den Ijuli 1987. Lantbruksstyrelsen har hos regeringen hemställt om att medel för resterande tvåtjänster . på motsvarande sätt förs över fr.o.m. budgetåret1988/89. Lantbruksstyrelsen föreslårdessutom införande av ett ADB-system och utökning med en tjänst för handläggning av ärenden om utrotningshotade djur.Vidare föreslås att de medel som används för statens genbanksnämndsverksamhet och som har anvisatsunder anslaget Bidrag till vissainternationella organisationer m.m. fr.o.m. /90 skallanvisas under anslaget Lantbruksstyrelsen. Prop.1988/89:100 Bil. Beräknad ändring 1989/90 Förvaltningskostnader (därav lönekostnader) Kostnader för reglering av skadestånd 62070000 (44537000) -H 13 893000 (-H 9255000) Enligt beslut (prop. 1986/87:146, JoU 26,rskr. 346) skall lantbruksstyrelsensoch lantbruksnämndernas förvaltningskostnader anvisas under ramanslag förperioden /88- 1989/90. Jag föreslår attmedel under anslaget beräknas med utgångspunkt i ett huvudförslag med en realminskning av utgifterna enligt den plan jag presenterade i tidigare nämnda proposition, dvs. För budgetåret1989/90 beräknarjag utgifterna till . Jag har därvid räknat med ytterligare resurser till miljöinriktad verksamhet inom bådeväxtodling och djurhållning. För miljöåtgärder inom växtodlingen harjag räknat med en utökning med 5,8 milj.kr., varav 3,3 milj. kr. till alternativ odling och 2,1 milj. kr. till försöks- och utvecklingsverksamhet för minskadanvändning av bekämpningsmedel. Jag har därvid räknat med attkostnaderna för funktionstest avlantbrukssprutor medför ett minskat medelsbehov av 0,6 milj. kr. för /90. Jag har däremot interäknat några medel under detta anslag för forsknings- ochutvecklingsprojekt på växtnäringsområdet.Kostnaderna för miljöinriktad växtodlingsrådgivning m. m. bör redovisasunder posten förvaltningskostnader. För insatser inom området djurskydd ochdjurmiljö samt för arbetet med frågor somrör harmonisering med EG harjag beräknat ytteriigare 1,5 Jag har därvid beaktat behovet av fortbildning av den personal Prop.1988/89:100 som har hand om tillsynen enligtdjurskyddslagen vid lantbruksstyrelsen. 11 lantbruksnämnderna och vid övriga tillsynsmyndigheter på regional och lokal nivå. bereds i regeringskanslietett förslag av lantbruksstyrelsen om hur tillsynen enligt djurskyddslagenskall ordnas och förstärkas. Frågor om import och export avutrotningshotade arter av vilda djur ochväxter är ett område som bör prioriteras. Enligt min mening bör handläggningenav sådana import- och exporttillstånd avgiftsfinansieras. Resurser i övrigt vad gäller djurskyddet böri den utsträckning de inte täcks av avgifter finansieras genomomprioritering av befintliga resurser. Jag har vidareräknat med att . bör föras över från anslaget Lantbruksnämnderna /90 föratt stärka lantbruksstyrelsens arbete medfrågor med anknytning till yttre miljö och djurhälsa djurmiljö. Omorganisationeninom vattenhushållningsverksamheten fullföljs under /89 genom att medel för resterande tvåtjänster förs över från anslagetLantbruksnämnderna till anslaget Lantbruksstyrelsen. Jag föreslår vidareatt . som används för den till lantbruksstyrelsen knutna genbanksnämndens verksamhetfr. o. m. /90 skallanvisas under detta anslag. Jag har vidareberäknat . för att täcka kostnader för brevporto i samband medatt tjänstebrevsrätten dras in fr. o. m. den . Jag har slutligenräknat med . för vissa uppgifter i fråga om försörjningsberedskapeninom totalförsvarets civila delar. 1 detta sammanhangvill jag beröra några andra frågor som lantbruksstyrelsen tagit upp isin anslagsframställning. Styrelsen har föreslagit att ytterligare 100 milj.kr. anvisas till åtgärdsprogrammet för jordbruket i norra . Styrelsen har ävenföreslagit att 100 milj. kr. ställs tillstyrelsens förfogande förlandsbygdsutveckling i södra och . Beträffandeytterligare åtgärder för jordbruket i norra avser jag att återkomma senare under dettabudgetår, då jag även kommer att behandladen översyn av prisstödet till jordbruket i norra som statensjordbruksnämnd på regeringens uppdrag genomför. Till förslaget ommedel för landsbygdsutveckling i södra och ärjag inte bereddatt nu ta ställning. Arbetet i den av mig tillsattaparlamentariska arbetsgruppen om livsmedelspolitiken bör enligt min mening avvaktas. Jag vill emellertidi detta sammanhang understryka vikten av att lantbruksstyrelsen ochlantbruksnämnderna i sin verksamhet följer upp den prioritering avlandsbygdsutvecklingen som förändringen i verkets instruktion ger uttryck för. Jag hemställer att regeringen föreslår att tillLantbruksstyrelsen för /90 anvisa ett ram anslag på 75995000kr. MsdageiV Mg/M fsmf- lflM- B}l!aga!ff Lantbruksnämnderna Prop.1988/89:100 11 1987/88 Utgift 233621201 Anslagssparande 16841000 1988/89 Anslag 236665000 1989/90 Förslag 245 368000 Lantbruksnämndenskall inom sitt verksamhetsområde följa lantbrukets tillstånd och utvecklingsamt vidta eller hos lantbruksstyrelsen föreslå de åtgärder som behövseller i övrigt är lämpliga för att åstadkomma effektiva lantbruksföretag.Nämnden svarar för statliga åtgärder i frågor om växtodling,husdjursskötsel, skördeuppskattning och jordbruksstatistik. 1 övrigt handläggervissa lantbruksnämnder frågor inom rennäringens område. Från anslaget bestrids även vissa kostnader förfiskenämnderna. Lantbruksnämndernas organisation m.m.framgår av förordningen (1988:854) medinstruktion för lantbruksstyrelsen och lantbruksnämnderna. 1 är lantbruksnämnden sedanden Ijuli 1986 fösöksvis inordnad i . Lantbruksnämnderna ingår i försöksverksamheten medtreåriga budgetramar för perioden /88 1989/90. Det förslag tillverksamhetsinriktning för de tre budgetåren som lantbruksstyrelsen lämnade till regeringen har isina huvuddrag antagits av statsmakterna. Anslaget är enligtregeringens direktiv ett ramanslag som för /90 skallminskas . Prisomräkning skall dock ske i vanlig ordning. Regeringen har ijuli 1988 beslutat om särskilda direktiv för lantbruksstyrelsens anslagsframställning för den följandetreårsperioden /91-1992/93. Här framhålls bl.a.att lantbruksstyrelsen och lantbruksnämnderna vid sina överväganden omverksamhetens framtida inriktning bör utgå ifrån den ökade vikt somstatsmakterna har lagt vid jordbrukets miljöfrågor,överskottsproblemen inom jordbruket, utveckling av alternativ till dentraditionella odlingen, frågor om djurhälsaoch djurskydd samt frågor rörande landsbygdsutveckling. Lantbruksstyrelsenhemställer att särskilda medel ställs till förfogande föratt täcka de merkostnader som införandet av ett nytt redovisningssystem förstatliga kreditgarantier kommer att medföra för lantbruksnämnderna.Kostnadsökningen beräknas till 1,7milj. Länsstyrelseni har hemställt att ytterligare besparingar inte läggs ut på och attintäktskravet inom lantbruksverkets rådgivningsverksamhet sänks till . Dessutom hemställer länssty relsen om . i extraanslagför ökade övriga förvaltningskostnader då försöksverksamhet innebär en mer offensiv roll än tidiga re, vilket medfört ökade krav på tillgänglighet ute i länet.Merkostnader har uppkommit för bl.a. resor. Resursförstärkningar behövs även på miljöområdet. Beräknad ändring 1989/90 Förvaltningskostnader (därav lönekostnader) 268665 000 (201210000) -H 10233000 (+ 7 253000) Prop.1988/89:100Bil. Tilllantbruksnämnderna influtna renbetesavgifter skall tas tilluppbörd under anslaget för attanvändas inom renskötseln enligt föreskrifter som meddelas avlantbruksstyrelsen. Som jag tidigare nämnt skall enligt riksdagsbeslut medelför lantbruksnämndernas förvaltningskostnader anvisas under ramanslag. Medbeaktandeav de överföringar till anslaget Lantbruksstyrelsen som jag tidigarenämnt beräknarjag utgifterna för /90 till . Jag har därvidberäknat . för vissa uppgifter i fråga om försörjningsberedskapeninom totalförsvarets civila delar. Inkomsterna för budgetåret beräknarjag till33,5 milj. kr. För /90 beräknarjag nettoutgifterna till245 . I nettomedelsbehovet för budgetåret1989/90 har jag inräknat . till lantbruksenheten vid i Norrbottenslän. Inkomsterna vid lantbruksenheten i är därvidberäknade till 1,3 milj. kr. Beträffandekostnaderna för det nya redovisningssystemet för statliga kreditgarantier återkommer jag underpunkten B 5. Jag hemställer att regeringen föreslår atttill Lantbruksnämnderna för /90 anvisa ett ramanslag på . Bidrag till jordbrukets rationalisering, m.m. 1987/88Nettoinkomst 2545385 1988/89 Anslag 40000000 1989/90 Förslag 40000000 Från anslaget utbetalas bidrag till yttre och inre rationalisering enligt förordningen (1978:250) om statligt stöd till jordbrukets rationalisering. Bidrag lämnas också enligt förordningen(1987:606) om statligt regio- PP-1988/89:100 nalt stöd till jordbruks- ochträdgårdsföretag. Anslaget får disponeras för °"- att utjämnavinster och förluster i jordfondsverksamheten. Anslagetbör föras upp med 40 milj. kr. vilket motsvarar de beräknade utgifterna /90. Bidragsram för yttre och inre rationalisering 1986/87 30,0 30,0 1987/88 30,0 30,0 1988/89 30,0 1989/90 33,0 (förslag) Bidragsram för yttre rationalisering Från den Ijuli 1987 gäller vissa ändringar i jordförvärvslagen.Förvärvshinder avrationaliseringsskäl skall ställas upp endast om det är angeläget från allmänsynpunkt. Nedtoningen av rationaliseringsmomentet i lagen gäller främstjordbruksmarken. Den skogliga strukturrationaliseringen är fortfarande angelägen från allmän synpunkt. Dettagäller inte minst arron-deringsförbättrande åtgärder i fråga om starktägar- och ägosplittrade skogsmarker.Pågående arbete med fastighetsreglering i skogsmark i områden med mycket dålig arrondering av skogsmarkenutgör ett viktigt led i den skogliga strukturrationaliseringen och bör därförfortsätta. Lantbruksstyrelsenanser att det är'angeläget att omarronderingsverk-samheten kan fortsätta ioförändrad omfattning, och att, med hänsyn till kostnadsförändringar, en uppräkning av bidragsramenmåste ske. Styrelsen föreslår därför attramen för bidrag till yttre rationalisering för /90utökas med 3 milj. kr. Bidragsram för inre rationalisering Bidragsramen för inre rationalisering är under budgetåret1988/89 18 milj. kr. Ramenutnyttjas dels till regionalt stöd i de åtta nordligaste länen, vilket är den största delen och motsvarar ca 1516milj. , dels till stöd somlämnas enligt 19 och 20 §§ förordningen (1978:250) om statligt stöd tilljordbrukets rationalisering. Detta stöd avser bl. a. ny teknik i jordbruket,gemensamhetsanläggningar och större markawattningsföre-tag. Lantbruksstyrelsen föreslår oförändradbidragsram för inre rationalise ring /90. Ujider förevarande anslag föreslår jag oförändradebidragsramar för yttre och inre rationalisering inom jordbruket. Dessa uppgårnu till 12 milj. kr. resp. 18 milj. kr. Liksomför närvarande bör det ankomma på regeringen att besluta om jämkning mellanbidragsramama. Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. medge att under /90statsbidrag beviljas till jordbrukets rationalisering med sammanlagt högst30000000 kr., 2. till BidragtUlJordbrukets rationalisering, m. m. för /90 anvisa ett förslagsanslag på . Prop.1988/89:100Bil. Markförvärv för jordbrukets rationalisering 1987/88Utgift 1000 1988/89 Anslag 1000 1989/90 Förslag 1000 Jordfonden användsför att bestrida lantbruksnämndernas kostnader för fastighetsförvärv isamband med åtgärder för yttre rationalisering på lantbrukets område. Jordfonden är ett viktigt hjälpmedel för att förbättrasåväl företagsstrukturen som arronderingsförhållandena i jord- ochskogsbruket. Denna verksamhet leder oftast till mycket goda lösningar påstrukturproblemen i ett visstområde. Verksamheten domineras av arbetet med skogsmarken. Fonden är också smidig att arbeta med dåverksamheten bygger på frivilliga överenskommelser. Lantbruksstyrelsen anser det vara viktigtatt jordfondsverksamheten kan hållas på högnivå. har lantbruksnämnderna satsat mer på utförsäljning av mark än på inköp.Likviditeten är därför för tillfälletgod. Med hänvisning till detta och tilldet statsfinansiella läget avstårstyrelsen nu ifrån att begära likviditetstillskott till fonden. Anslagetbör i likhet med vad lantbruksstyrelsen förordat föras upp med oförändratbelopp. Jag hemställer att regeringen föreslår att tillMarkförvärv för jordbrukets rationalisering för /90anvisa ett reservationsanslag på . Täckande av förlusterpå grund av statlig kreditgaranti Prop. 1987/88 Utgift 25 985 559 1988/89Anslag 20000000 1989/90 Förslag 20000000 Från anslagetbestrids utgifter för att täcka förluster på grund av statlig garanti för lån tilljordbrukets yttre och inre rationalisering, förvärv och drift avjordbruk, maskinhållning inom jordbruket, trädgårdsnäringens rationaliseringm.m. och rennäringens rationalisering m.m. samt regionalt stöd till jordbruks- ochträdgårdsföretag i norra . Anslag m. m. Av den redovisade förlusten /88 hänför sig23 milj. kr. till jordbruksföretagoch 3 milj. kr. Förlusterna väntas minska . Anslaget bör uppgå till 20 milj. kr. för /90. B. Kreditgarantiramar Utestående kreditgarantier, milj. kr. Beräknat utfall , förslag Under /88 har beviljats102 milj. kr. i lånegarantier, varav 82 milj.kr. till jordbruketsrationalisering, 19 milj. kr. till trädgårdsnäringens rationalisering och 1 milj. kr. Efterfrågan pålånegarantier har ständigt minskat . Anledningen härtill är främst dålig lönsamheti företagen. En bidragande orsak är ocksåen från lånesökandens synpunkt lättare kreditmarknad. Nyutlåningen hardet varit lägre än den avlastning av engagemangsramensom sker genom amortering och inlösen av lån. Denna utveckling kankomma att förstärkas i den mån avgift skall erläggas även för äldre garantilån.Det nya samriskengagemanget som följer med införandet av förordningen(1988:764) om statligt stöd till näringslivet kan också medföra minskad nyutlåning avgarantilån. Flera faktorer kan således medverka till att öka det fria utrymmet i engagemangsramen,medan förlusterna på garantilånen verkar i motsatt riktning. Lantbruksstyrelsen bedömer att dennuvarande engagemangsramen kommer att vara tillräcklig under budgetåret1989/90. Ienlighet med beslut (prop. 1984/85:100 bil. II, JoU25, rskr.186) har för statliga garantier tilljordbrukets rationalisering m.m. 22 beviljatsen ram av 4000 milj. kr. Ramen har t.o. m. /88 Prop.1988/89:100 minskat till 3 901 milj. kr. och åtaganden för 3438 milj. kr. Enligt minbedömning bör en oförändrad engagemangsram vara tillräcklig- Under detta anslagbör även täckas kostnader för det nya redovisningssystemet för statligakreditgarantier. Kostnaden för detta beräknas till 1,7 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Täckande avförluster på grund av statlig kreditgaranti för /90 anvisa ettförslagsanslag på . Bidrag till trädgårdsnäringensrationalisering, m. m. 1987/88 Utgift '5 898 753 Reservation M87 507 1988/89 Anslag 7 900 000 1989/90 Förslag 7 900000 ' Anslagen Bidrag till trädgårdsnäringensrationalisering, m.m. och Främjandeav trädgårdsnäringen. " Anslaget Främjande av trädgårdsnäringen. Från anslagetutbetalas bidrag till trädgårdsnäringens rationalisering och till energibesparandeåtgärder inom trädgårdsföretag enligt förordningen (1979:427) om statligt stöd till trädgårdsnäringens rationalisering. Därutöveranvänds anslaget för bidrag till Svenska fruktfrämjandet. Svenska grönsaksfrämjandetoch Svenska blomsterfrämjandet. Bidrag tiU trädgårdsnäringens rationaUsering, tn. Behovet av bidrag till rationaliseringsåtgärder inom trädgårdsnäringen kvarstår oförändrat. Efterfrågan på bidrag förinförande av ny teknik har fortsattatt öka och lantbruksstyrelsen bedömer att denna utveckling kommer attbestå även nästa budgetår. Efterfrågan påenergibidrag har ökat /88. Styrelsen bedömer att efterfrågan på bidragfortsätter att vara stor ochföreslår att bidragsramen fastställs till oförändrat belopp. Efterfråganpå bidrag till trädgårdsnäringens främjande är mycket stor. Det är framför allt utvecklingsprojekt och framtagande av informations material som erhållit medel. Styrelsen föreslår oförändrat anslag underbudgetperioden. Föredragandens överväganden Prop. har beslutat om bemyndigande förregeringen att med-delaföreskrifter om tull vid import . av äpplen och päron (prop. 1988/89:51, SkU 8, rskr. Beslutet innebär attimportregleringen, med importstopp av året, avvecklasoch ersätts med ett tullskydd. Företrädare förfruktodlingen har hos regeringen begärt stödåtgärder i anslutning till denna avveckling avimportregleringen. Jag föreslår att densvenska fruktodlingen ges ett stöd för bl. a. strukturåtgärder i odlingeninom en ram av 12,5 milj. kr. Stödetbör förutom bl.a. strukturåtgärder, t.ex. i form av röjningsbidrag, omfatta särskilda insatser för marknadsföring tillett belopp av 0,5 milj. kr. Lantbruksstyrelsenbör ges i uppdrag att efter samråd med företrädare för fruktodlingen lämnaförslag till närmare utformning avstödåtgärderna. Kostnaderna för stödet bör genom överskridande få belastaförevarande anslag fr. o. m. /89. Jag beräknardärutöver att 7 milj. kr. behövs för nästa budgetår för rationalisering och energibesparandeåtgärder inom trädgårdsnäringen. Dessutom förordar jag en oförändrad bidragsramav 0,9 milj. kr. för främjande av trädgårdsnäringen. Av dessa medel bör bidragäven kunna utgå till svampfrämjandet motsvarande bidragen tillövriga främjandeorganisationer. En gemensam ram av 7,9 milj. kr. börfastställas för ändamålen. Anslaget bör föras upp med 7,9 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. godkänna vad jag harförordat beträifande disposition av anslagetför åtgärder inom fruktodlingen m.m. fr.o.m. /89, 2. medge att /90 statsbidrag beviljas tillträdgårdsnäringens rationalisering, m.m. med sammanlagt högst , 3. till Bidragtill trädgårdsnäringens rationalisering, m. m. för /90 anvisa ettförslagsanslag på . Stöd till innehavare av fjällägenheter m.m. 1987/88Utgift 908 692 Reservation 1147 327 1988/89 Anslag 1700000 1989/90 Förslag 1700000 Anslaget används i huvudsak för bidrag till investeringar i byggnader och andra fasta anläggningar påfjällägenheter, till underhåll och upprust ning av lägenheter, till avvecklingsbidrag och avträdesersättning åtinneha- 24 vareav fjällägenhet, till gästgiveribestyr samt tillinlösen av byggnader Prop. 1988/89:100 m.m. i vissa fall. Lantbruksstyrelsen bedömer behovet för budgetåret1989/90 till oförändrat 1,7 milj. kr. Vid beräkningen avanslagsbeloppet har hänsyn tagits till såväl beräknade utgifter för inlösen av byggnader på bestående fjällägenheter som deinkomster om ca . på arrendeavgifter m. m. som redovisas under anslaget. Anslagetbör i likhet med vad lantbruksstyrelsen förordat föras upp med 1,7 milj. kr.Jag hemställer att regeringen föreslår att tillStöd till innehavare av fjällägenheter m. m. för /90 anvisa ettreservationsanslag på I . 1987/88 Utgift 30821959 Reservation 9156 594 1988/89 Anslag 25 369000 1989/90Förslag 26602000 Anslaget fördelas påanvändningsområden genom beslut av lantbruksstyrelsen efter årligaöverläggningar mellan staten och företrädare för rennäringsutövarna.Användningsområdena avser åtgärder till främjande av rennäringen såsom upplysning och rådgivning, katastrofskadeskydd vidsvåra renbetesförhållanden, pristillägg på renkött, konsulentverksamhet vid , inventering ochkartläggning av vinterbetesmarker,utvecklingsprogram för samebyar samt särskilda ändamål i övrigt som gagnar renskötande samer. Anslagetanvänds också för underhåll av riksgränsstängsel med anledning av bl.a. svensk-norska renbeteskonvention,för underhåll av vissa renskötselanläggningar samt för statens del av kostnaderna för samebyarnas utvecklings- och markanvändningsplanering. Lantbruksstyrelsenföreslår att anslaget förs upp med . och anför bl. a. följande. Enligt ett tillkonventionen (SÖ 1972:15) mellan och om renbetning m. m. anslutandeprotokoll skall och bekosta och underhålla vissa stängsel. Vidare ankommer det på att under hålla riksgränsstängsel i enligt särskilt protokoll mellan 25 ochNorge om uppförande och underhåll av dessa stängsel. 1988/89:100maniagda stängselsträckan som det ankommer på att underhålla Bil.11 uppgår nu , varav avser stängsel mot . Riksgränsstängslens återanskaffningsvärdeberäknades uppgå till ca 39,5 milj.kr. Med hänsyn till bl. a. behovet avatt åtminstone kunna reparerastängslet i akuta situationer för att förhindra att renar sprider sig övergränsen mot föreslår styrelsen att anslagsposten räknas upp med 600000kr. Återanskaffningsvärdetför de renskötselanläggningar som staten har att underhålla uppgick tillca 4,2 milj.kr. Därtill kommer 180km vägar,som helt eller delvis skall underhållas av staten. Även dessa underhållskostnader är högre än vad som har beräknatstidigare och skall utredas närmare. Det är viktigare att väsentligt höjaanslagsposten under 1 än att höjadenna anslagspost. Styrelsen föreslår därför oförändrat belopp för nästabudgetår. Statens medel för samebyarnasutvecklings- och markanvändningsplanering används i huvudsak för att täckakostnader för tre tjänstemän.