prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — AMS beräknar attverksamheten med näringshjälp kommer att ha oförändrad omfattning /90. Anställning med lönebidrag. Anställningmed lönebidrag har blivit en allt viktigareåtgärd. Särskilt för ungdomar med grava och sammansatta handikapp finns ett stort behov av ekonomisktstöd. Antalet anställda med lönebidrag uppgick vid årsskiftet 1987-88till 43100 vilket innebär en ökning med ca 1000 personer, jämfört med ett är tidigare: Antalet platser med särskilt lönebidragär begränsat och säväl - som 50%-platserna inräknas i den begränsaderamen. Detta har lett till att de platser som tilldelas länenalltmer upptas av 50%-bidräg öch möjlighe- 134 ternatill nyanställningar successivt minskar. AMS anser i princip att Prop.1988/89: 100 antalsbegränsningenav det särskilda lönebidraget bör slopas. I avvaktan Bil. påutfallet av försök med flexibelt lönebidrag bör antalsbegränsningen enbartavse platserna på 90%-nivån. De beräknas motsvara ca 2000 FörsöksverksamhetenArbete åt unga handikappade omfattar ungdomar med grava och sammansattahandikapp, som behöver olika former av stödåtgärder för att kunna få ett arbete. Nuvarandelönebidragskonstruk-tion ger inte tillräckliga möjligheter att kompenseraden nedsatta arbetsförmågan hos dessa ungdomar. Den kraftigaste kompensationenlämnas vid anställningar inom staten och allmännyttiga organisationer. Dessa har emellertid intealltid lämpliga arbetsuppgifter. Ett flexibelt lönebidrag skulle ökamöjligheterna att finna lämpliga arbeten inom andra delar av arbetslivet. Det finns ocksåandra gravt handikappade unga arbetssökande, som inte har sjukbidrag ellerförtidspension, men som är i samma situation, som ungdomarna inom försöksverksamheten. AMS föreslår därföratt den försöksverksamhet med flexibelt lönebidråg som bedrivs i två län får utsträckas fillsamtliga län öch omfatta dels ungdomar somingår i projektet åt unga handikappade, dels andra gravthandikappade ungdomar under 25 är. Medelsbehovet för lönebidrag beräknar AMS till 3 730 milj. kr. Vidare föreslår AMSatt introduktionsbidraget för arbetshandikappade ersätts av rekryteringsstöd med förhöjt bidrag, avlönekostnaden. Totalt begär AMS 3 939,7 milj. kr. Arbetshjälpmedel åt handikappade och Näringshjälp Inomramen för det s. k. har AMS arbetat med att ta fram datorbaserade hjälpmedeloch arbetsplatsutrustningar försynskadade, hörselskadade, talskadade, psykiskt utvecklingsstörda och andrapersoner med handikapp. AMS har avtalat med en datorieverantör om leverans av sädanautrustningar. Avtalet gäller också förskolans räkning, vilket innebär att också datorhjälpmedel i,undervisningen av elever med handikapp skall tas fram.Det är dock endast arbetsplatsutrustningarna, som skall betalas av AMS anslag.AMS har begärt att anslagsposten Arbetshjälpmedel åt handikappade skall räknasupp med 41 milj. kr. för deåtaganden, som avtalet med leverantören innebär för AMS del. Enligt min mening ärdet ytterst angeläget att de möjligheter, som datatekniken nu ger, tas tillvara. Bl.a. kommer dessa avancerade hjälpmedel och utrustningar att ge möjlighet att få och klaraav ett förvärvsarbete för många av de unga handikappade, som omfattats av denuppsökande verksamhetenbland unga förtidspensionerade. De medel, som avsätts särskilt tilldatorhjälpmedel, har fördubblats fr. o. m.innevarande budgetår. Jag förordar nu att ytterligare 12,5 milj. kr. anvisasfill detta ändamål. Reformenbör finansieras genom en motsvarande minskning av andra Prop. 1988/89:100 utgifter under anslaget. Jag återkommerstrax till denna fräga. Sedan den 1 oktober1988 handhar försäkringskassorna bidrag fill motorfordon åthandikappade. befattning med bilstödet åt handikappade har därmed upphört. Detnya bilstödet omfattar fler grupper och harförbättrats väsenfligt vad gäller bidragets storlek. För budgetåret1989/90 beräknarjag fill Arbetshjälpmedel åt handikappade och Näringshjälp178418000 kr. (-F . Jag har med tillfredsställelse noterat attarbetsförmedlingarna har kunnat placera allt fler arbetshandikappade på den reguljäraarbetsmarknaden, i flertalet fall utan särskilda lönesubventioner. Det ärangeläget att förmedlingarna fortsätter detta arbete. Det rådandearbetsmarknadsläget ger goda förutsättningaratt nå bra resultat. Det är angelägetatt lönebidrag och andra stöd, som är särskilt förbehållnaarbetshandikappade sökande används för dem, som har störst behov av åtgärden. Det får således inte bli så attbidragsplatserna inte "räcker till" åtde svårt handikappade ungdomarna i projektet åt unga handikappade. De,som har svåra funktionshinder, skall i första hand komma i fråga förstöden. Jag har bl. a. i1988 års budgetproposition uttalat att det är otillfredsställande att en såliten andel av anställningar med lönebidrag sker hos enskilda och kommunalaarbetsgivare. Eftersom det främst är inom dessa sektorer, som det nufinns ett betydande behov av arbetskraft, bör möjligheterna att placera fler arbetshandikappadehos dessa arbetsgivare vara goda. Den följandeuppställningen visar hur lönebidragen är fördelade i länen mellan olikasektorer på arbetsmarknaden. Som framgår är skillnaderna stora mellan länen ochsambandet med arbetsmarknadssituationen i resp. län är svagt. Exempelvis harNorrbottens län fler lönebidragsplaceringar hos privata arbetsgivare änStockholms län, trots att arbetsmarknadsläget är bättre i . Istället har ett stort antal placeringar hos kommuner ochlandsting. Fördelningen av platserna mellanolika kategorier arbetsgivare får ocksä konsekvenser för hur stor kostnaden per plats blir i resp. län, eftersombidragen till privata och kommunalaarbetsgivare är lägre än bidragen till statliga myndigheter och allmännyttigaorganisafioner. I exempelvis, som har merparten av platserna hos privata och kommunalaarbetsgivare, blir kostnaden per plats väsentligt lägre än i län med en annanfördelning. Antal i lönebidrag inom olika sektorer ,fördelat länsvis (exkl. introduktions-och särskilt lönebidrag) Prop.1988/89:100 Bil. Inom vissa sektorerpå arbetsmarknaden är övergångar från lönebidrag till reguljär anställning nu mycketsällan förekommande, vilket tyder på att lönebidragethar vissa "inlåsningseffekter". Det gäller i särskilt hög grad de högst subventionerade platserna. Med en ökadomsättning på lönebi-dragsplatserna får fler arbetshandikappade möjlighet attkomma ut på arbetsmarknaden. I det rådandearbetsmarknadsläget finns enligt min mening inte skäl att ytterligare öka utantalet lönebidragsplatser. Med den stora volym som stödformen nu har uppstår ettutrymme för nya placeringar till följd av deavgångar som sker på gmnd av pensioneringar, övergång till reguljär tjänstm. Detta belyses i följande tabeU. Personer i lönebidrag inom olika sektorer påarbetsmarknaden samt antal som börjat Prop. 1988/89: 100 resp. slutat under /88 (exkl.introduktionsbidrag och särskilt löhebi- gj] j 7 Antal som börjat bå 1987/88 Antal som slutat bå 1987/88 Statliga myndigheter, försäkringskassor m. fl. Kommuner, landsting, affärsverk 7 Utöver de i tabellen redovisade antaletplatserna finns platser med särskiltlönebidrag, (år I, därefter av lönekostnaden) främst hos privata arbetsgivare. Vid utgången av budgetåret1987/88 hade 3 265 personer en anställning med särskilt lönebidrag. 2 479fanns hos privata arbetsgivare och717 hos kommuner, landsting och affärsverk. Antalet som började en anställningmed särskilt lönebidrag /88 var 1489, medan 696 personerslutade . Det särskildalönebidraget ger goda sysselsättningseffekter till en jämförelsevislägre kostnad. I en skrivelse har AMS begärt att antalet platser med särskilt lönebidragskall utökas med 300. Regeringen hardärför genom en ändring i regleringsbrevet för innevarande budgetår omfördelat platser från allmännyttigaorganisationer och statliga myndigheter till platser med särskiltlönebidrag. Ytterligare 300 platser medsärskilt lönebidrag har kunnat inrättas genom en neddragning med 145 platserhos de nämnda arbetsgivarkategorierna. Jag har nyssföreslagit att ytterligare 12,5 milj. kr. skall beräknas till datorhjälpmedelåt handikappade. Reformen bör finansieras genom en ytteriigareneddragning av antalet lönebidragsplatser hos arbetsgivare, som får full kostnadstäckning vid anställning medlönebidrag, främst statligamyndigheter. Tillsammans med den nämnda omfördelningen innebär detta att dessa platser minskas med 145 ochatt platserna hos allmännyttiga organisationer minskas med 100. Eftersomantalet särskilda lönebidrag ökar med 300 blir densammantagna effekten en viss ökning av platser. AMS har föreslagitatt introduktionsbidraget skäll ersättas med ett förhöjt rekryteringsstöd förarbetshandikappade. Jag har föreslagit att rekryteringsstödet för svårplacerade skall upphöra fr. o. /90. Följaktligen ärjag inteberedd att stödja AMS förslag. Introduktionsbidraget har dessutom ettannat och vidare syfte än rekryteringsstödet. AMShar också tagit upp frågan om flexibla lönebidrag. Jag avser att Prop.1988/89:100 återkomma till detta, när AMS har redovisat erfarenheterna av denför- Bil. 12 söksverksamhet med flexibla bidrag, som pågår. Till Anställning med lönebidrag /90 beräknar jag . (-f- . Sammantaget beräknassåledes till Särskilda åtgärderför arbetsanpassning och sysselsättning . (-1- . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Särskildaåtgärder för arbetsanpassning och sysselsättning för /90 anvisaett förslagsanslag på . Statsbidrag tillskyddat arbete hos offentliga arbetsgivare 1987/88 Utgift 352 220 000 Reservation 245 971000 1988/89 Anslag 363 000 000 1989/90 Förslag 363 000 000 Anslaget finansierarstatsbidrag fill kommuner och i vissa fall andra offentliga myndigheter för att anordnaskyddat arbete för personer som har särskilt stora svårigheter att få arbete pä denreguljära arbetsmarknaden. Det omfattar till stor del personer som tidigare underlång tid varit sysselsattai beredskapsarbete i regi. Statsbidrag utgår med högst av lönekostnaderna- inkl. lönebikostnader - för arbetstagare som har anvisats till den skyddadesysselsättningen. Styrelsenbedömer att behovet av platser i det skyddade arbetet hos offentliga arbetsgivare är större än utbudet.Särskilt för kvinnor behövs, enligtstyrelsen, ytterligare platser. Styrelsen vill också rätta fill snedfördelningenav platser mellan länen. Under budgetåret1988/89 har anvisats 363 milj. kr. Medlen har beräknats för ca 4 000platser eller mellan 5 000 och 6 000 sysselsatta personer. Styrelsen anser attvolymen bör utökas motsvarande en kostnad av 54 milj. kr. Jagkan inte biträda AMS förslag om utbyggnad av det skyddade arbetet hos de offentliga arbetsgivarna. Jag berä.knarsåledes behovet av medel till . oförändrat 363 milj. kr.Reservationen täcker den löneomräkning som behövs pä anslaget. Jag hemställeratt regeringen föreslår att till Statsbidrag tiU skyddat arbete hos offenthgaarbetsgivare 139 för /90 anvisa ett reservationsanslag på363000000 kr. 1987/88 Utgift 3 275 412 000 1988/89 Anslag 3 433000 000 1989/90 Förslag 3 604 000 000 Från anslaget utgårbidrag till Stiftelsen dels för täckande av merkostnaderna iverksamheten vid verkstäderna för skyddat arbete, dels fill företagsgmppensfastighetsförvaltning. 1988/89 Beräknad ändring1989/90 Driftbidrag 3 060 000 000 + 164 000000 fastighetsfonden 373000 000 + 7 000 000 3 433 000 000 + 171 000000 Företagsgmppen omfattar den centrala Stiftelsen ,de 24 regionala - läns visa- företagen, samt ett antal marknadsföringsbolag. Såväl som de regionala företagen drivs istiftelseform. svarar för moderföretagsfunkfionerna i gmppen,och har gentemot staten ansvaret för attföretagsgruppens verksamhet bedrivs i enlighet med av och regeringangivna riktlinjer. äger och förvahar hela företagsgruppensfastighetsbestånd. Rollfördelningenmellan och de regionala företagen innebär en alltmer ökad mål- ochföretagsspecifik styrning från sida, som utvecklings- ochsamordningsrollen betonas starkare. /88 har särskilda resursertillskapats för att samordna företagsgruppens affärsutveckling ochinternationella kontakter för export och licensavtal. De regionala företagen är juridisktfristående rörelsedrivande företag medansvar inför för verksamheten inom sina resp. län. Företagen har ca 33 300 anställda, varav ca 28500arbetshandikappade och ca 4800 direktanställda (tjänstemän,arbetsledare, instmktörer m.fl.). Av de arbetshandikappadearbetar ca 300 i 19 s. k. inbyggda verkstäder och ca 170 i tolv entreprenadåtaganden. Härtill kommer ca 100arbetshandikappade vid de treverkstäder som drivs av enskilda organisationer och som utövar fillsynöver och lämnar bidrag till enligt särskilda avtal. För att åstadkommaen samordnad och effektiv försäljningsorganisation kan bildaförsäljningsakfiebolag, antingen egna bolag eller bolag som samägs med andraföretag från övrigt näringsliv. Egna försäljningsbolag finns sedan nägra årför att samordna marknadsförning, försäljning och produktutveckling. Under budgetåren1984/85 - 1986/87 läg den fastställda timramen för företagsgmppen oförändrat på30 miljoner arbetstimmar. 1987/88höjdes ramen . För /89 har Prop. 1988/89:100 timramen fastställts till 31 450000 arbetsfimmar,inkl. 12 ende särskilda uppdrag omsysselsättningsskapande åtgärder i Malmfälten, ,, och . redovisaratt företagsgruppen har kommersiella fömtsättningar och kapacitet att ge flerarbetshandikappade arbete. En sådan utökning kanske som företagsgmppens behov av stafiig ersättning per arbetstillfälleminskar. föreslår därför - i samråd medAMS - en sysselsättningsökning med I 150000arbetstimmar /90 till totalt 32,6 miljoner timmar.Ökningen motsvarar eller ca 1000 anställda jämfört med /89. Därefter föreslås enutökning till /91 och 34,8miljoner timmar /92. Förvardera året skulle nettoökningarna efter avgängar uppgå till ca 1 000 anställda. Personalutvecklingär en väsentlig del av verksamhetsidé. Insatserna skall både ge ökadkompetens och självkänsla hos den enskilde medarbetaren, och bidra till deanställdas och därmed företagens utveckling. Härigenom skall ocksä möjligheterna tillanställning hos annan arbetsgivareunderlättas. Individuellautvecklingsplaner görs upp i samråd med arbetsförmedlingen redan vidanställningsfillfället. Utbildningsaktiviteter bl.a. i form av yrkestekniska kurserär omfattande. En annan viktig del i personalutvecklingen är arbetsväxling.Delaktighet och inflytande från de anställdas sida prioriteras också.Utvecklingen av en god arbetsmiljö är en hörnsten i verksamheten. Härvid ärföretagshälsovården en viktig resurs. fick upp till 300anställda (1,0-1,av totalt antalanställda) varje är arbete hos annan arbetsgivare. Därefter har antalet snabbt ökat . Under /88gick 1 172 anställda över fill annat arbete. Därmed har också riksdagensmäl om nätts och passerats. Sedan år1980 uppgår därmed totalt antalet övergångar till nära 5000. För /90 och de därpå följande åren ärambitionen att ytterligare öka antaletövergångar till ca 1 300 personer , motsvarande ca 4,avantalet anställda. En fortsatt gynnsamresultatutveckling måste enligt stiftelsen i betydande utsträckning åstadkommas genomätgärder som förbättrar intäkterna. Avavgörande betydelse i detta hänseende är ett pågående struktureringsarbete som syftar till att reducera antaletproduktions- och marknadsinriktningar inom varje företag. Stora krav ställs päsamverkan mellan de regionalaföretagen och på koncernövergripande planering. Andra viktigafömtsättningar för fortsatt gynnsam utveckling är enligt ytterligare förstärkningar av deproduktionstekniska resurserna och avmarknadsföringskapaciteten, samt fortsatta åtgärder för att öka leveranssäkerhetenmed hjälp av förbättrade materialadministrativa system och förbättradkvalitetsstyrning. Bland de viktigareinslagen i företagsgruppens affärsutveckling kan näm nasförbättrat och utvecklat samarbete med övrigt näringsliv, samordning av exportinsatser och utveckling av nya verksamhetsområden. betonar som tidigare vikten av attföretagsgruppen ges långsiktiga treåriga - mål och ramar för verksamheten. Till grund för ett sådant beslut har stiftelsen gjort en bedömning avbehovet av driftbidrag, fastighetsmedel och sysselsättningsvolym enligtföljande. Prop.1988/89:100 Bil. 1990/91 1991/92 Driftbidrag i % av lönekostnaden för arbetshandikappade anställda 109,4 Bidrag för fastig hetsfonden(milj. Antal arbets timmar (milj. timmar) 32,6 106,6 103, S 33,6 34, i Behovet av driftbidrag för budgetåret1989/90 beräknas således till 109,av lönekostnaderna för de arbetshandikappade anställda vid . Omnuvarande volym om ca 31,4 miljoner timmarbehålls oförändrad beräknas procentsatsen till 110,4 bl. 1987/88 utfall) ; 1989/90 (prognos) -1 355 1 585 Lönekostnader för arb.handikappade Övriga driftkostnader -2 515 -1 790 -2 740 -1 925 -3 030 -2 060 -3 310 -2 205 -3 635 -2 365 på grund avminskad produktion och fakturering, och därigenom också ett Prop. 1988/89:100 sämre utnyttjande av anläggningstillgångarna. Bidragsbehovet vid ett ut- Bil. 12 ökat antal timmar utgår frän ettrörelseunderskott om 3 315 milj. kr. enligt följande specifikation.Jämförelse görs med preliminärt utfall för /88 och prognosenför /89. Den genomsnittligaårliga förbättringen av resultatnivän för perioden blir ,vilket motsvarar ca 95 milj. kr. Delta är i paritet med de senaste tre årensresultatutveckling i en mycket gynnsam konjunktursituation. Faktureringens ökningstakt förutses kunnabibehållas på samma nivå som . Den beräknade faktureringen 3 260milj. /90 innebär en ökning meddrygt 600 milj. kr. jämfört med preliminärt utfall för /88, och 320 milj. kr. eller 11%jämfört med prognosen /89. Denna målsättning kräver mycket hög effektivitet i försäljningsarbetet och en välfungerande produktion. Ocksä förbudgetåren 1990/91 och 1991/92 har faktureringen beräknats kunna öka medca per är. Som en följd av derationaliseringsinsatser som satts in har materialkostnadsandelen under fleraär i rad kunnat sänkas. Nya verksamheter och nya samverkansformer har medverkat fillatt materialkostnadernas andel av faktureringsvärdet ytterligare reducerats.Dataprogrammering, kontorsservice och skogsvård är exempel på affärsområden sominte medför nägra utlägg för material. Hela faktureringsvärdet blir ocksåförädlingsvärde. Detta behöver dock inte betyda att dessa verksamheter gesbättre totalt resultat än sådana som innebär att material tillhandahålls genomföretagsgruppens försorg. Också underperioden /90-1991/92 beräknas materialkostnaderna öka något långsammare än faktureringen. Förädlingsvärdetdefninieras som skillnaden mellan fakturering och materialkostnad. Förperioden /891991/92 förutses en ökningstakt på . Detta är någotlägre än preliminära utfallet /88. Dåmaterialkostnaderna beräknas öka långsammare än faktureringen kommerförädlingsgraden (förädlingsvärde i procent av fakturerad försäljning) att förbättras något . Denna förväntadepositiva utveckling innebär också att förädlingsvärdet, uttryckt i procent avlönekostnaderna för ds arbetshandikappade, beräknasöka ytterligare. 1 motsvarade förädlingsvärdet av lönekostnaderna. /90beräknas relationen fill för att 1991/92 ha nått . Liksom tidigare årberäknas driftkostnaderna även under budgetåren 1989/90-1991/92 öka i betydligtlångsammare takt än intäkterna. Genomsnittligtförutses kostnaderna öka , dvs. 4-5procentenheters lägre årlig ökningstakt än vad som förväntas kunna näs förfakturering och förädlingsvärde. Bidrag UU fastighetsfonden Prop. 1988/89: 100 lokaltillgångar i egna fastigheter uppgår tillca 856 000 m lokalyta. Av denna yta är ca 180000 m förråds/lagerlokaler.Därutöver förhyrs ca 277000m. har i dennaoch tidigare anslagsframställningar beräknat avskrivningarna på fastighetsbeståndets återanskaffningsvärdei enlighet med de principer riksdagenantagit inför företagsgmppens bildande. Företagsgmppen har dock tilldelatsavsevärt lägre belopp än vad som motsvarar avskrivningar beräknade pä fastighetsbeståndets återanskaffningsvärde.Detta innebär, enligt stiftelsen, att företagsgruppen ej kan bibehålla fastighetsbeståndet vid nuvarande volymoch standard. Om avskrivningarnaockså fortsättningsvis reduceras på likartat sätt blir följden att andelen egna fastigheter mäste minskastill förmån för förhyrda lokaler,vilket kommer att innebära högre kostnader för företagsgmppen. anserdet därför nödvändigt att avskrivningarna fortsättningsvis beräknas påfastigheternas återanskaffningsvärde och att medel tilldelas företagsgruppeni enlighet därmed. När en föråldradbyggnad ersätts blir den nya byggnaden erfarenhetsmässigt något större främstberoende på de krav som finns fastställda i lagar och förordningar. Viden beräkning av återanskaffningsvärdet av det egna fastighetsbeståndet har hänsyn ocksä tastill detta större ytbehov, som lågt räknat uppgår till 10%.Återanskaffningsvärdet, beräknat fill /m för verkstads/kontorsytor och till /m förlager/ förrådsytor, blir dågenomsnittligt 4 195 milj. kr. Kostnader ochintäkter för fastighetsförvaltningen beräknas för budgetåren 1989/90-1991/92 enligt följande B (externa hyror Investeringarnaavses länefinansieras med belopp motsvarande amorteringarna på tidigareupptagna fastighetslån. Amorteringarna har beräknats till 80milj. Låneutrymme som eventuellt inte tas i anspråk under budgetåret balanseras till efterföljande år för att klara de variationer ide årliga investeringarna, som av olika skäl uppstår. Tilläggsäskande för budgetåren 1983184-1987188 Stiftelsen har vidare hemställt om ett extra driftbidragom 54 milj. kr. atttäcka ett underskott i driften av verksamheten under budgetåren 1983/84-1987/88. Särskilt ägartiUskott för förbättringar av yttremiljön Prop. Budgetåren 1988/89 och 1989/90 avser Samhallvidta åtgärder för att mins- '- ka luftföroreningar, utsläpp och buller fränföretagsgruppens samtliga ca 350 produkfionsenheter. Dessa yttre miljöfrågorhar fått en större allmän uppmärksamhet, som den tekniskautvecklingen nu gör det möjligt att genomföra förbättringar. ser det somönskvärt för de kringboende, och naturligt mot bakgmnd av gruppens uppgift, attvara en god förebild för svensk industri även vad gäller den yttre miljön. Motbakgrund av en aktuell karUäggning avser att koncentrera insatsernafrainför allt till företagsgruppens ca 80 träverkstäder, ca 20 grafiska enheteroch ca 20 ytbehandlingsanläggningar inom den mekaniska sektorn. För att kunnavidta de åtgärder som härvid blir aktuella hemställer stiftelsen om 35 rnilj.kr. som särskilt ägartillskott /90. Stiftelsen har ånyo hemställt om att ettlångsiktigt mål fastställs för sysselsättningsnivå och ekonomi. t.o.m. /92. Jag är somtidigare är inte beredd föreslå en utfästelse om de ekonomiska fömtsättningarnaför än ett budgetär. anslagsframställning för budgetåret1989/90 behandlas därför på sedvanligt sätt. har vidarehemställt om att antalet bidragsberättigade arbetstimmar skall höjas från 31,4miljoner innevarande budgetär till 32,6 miljoner /90 (inkl. desärskilda uppdragen i Malmfälten etc). Det rådande läget päarbetsmarknaden med stor efterfrågan pä arbetskraft innebär att arbetsförmedlingarnakan placera fler arbetshandikappade pä den reguljära arbetsmarknaden. Detfinns enligt min mening därför inte skäl att nu ytterligare öka den särskiltanordnade sysselsättningen inom . Jag är med hänsyn tilldetta och till det statsfinansiella läget således inte beredd att förorda någonutökning av antalet bidragsberättigade arbetstimmar. För att ävenfortsättningsvis skall kunna balansera timutnytt-jandet och ha möjlighet att fåöverskrida resp. underskrida fimantalet med högst 1,i enlighet med somangavs budgetproposition, bör det dock ankomma på regeringen att vidbehov öka antalet arbetstimmar under budgetåret. Regeringen bör inhämtariksdagens bemyndigande härtill. Inom regeringskansliethar frågan om sammansättningen av styrelsen för den centrala stiftelsen . Enligt stiftelsensstadgar skall styrelsen bestå av tolv ledamöter som utses av regeringen förhögst . - femvara riksdagsledmöter, - två,, 145 10 1988/89. - tvä,de anställdas huvudorganisationer, Prop. - en,näringslivet samt Bil. - en,.