prop · GC03140 · 1988-12-31 00:00:00 — Jaganser för min del att en sådanförstärkt kontroll är motiverad och har inget att invända mot att den sker ienlighet med överenskommelsen mellan parterna. Jag är här överens medjordbruksnäringen om att kostnaderna bör bestridas av införselavgifter inomfördelningsplanen. I enlighet med avtalet harjag därför beräknat 2,1 milj. kr.för detta ändamål under /89. Jag har för avsikt att senareföreslå regeringen att avsätta samma belopp för delta ändamål /90. Jag har i denna fråga samrått med chefen förfinansdepartementet. Sammanställningenavseende ändamål utanför fördelningsplanen för /89 skiljersig på elt antal punkter från de preliminära beräkningar som låg till gmnd förriksdagens beslut . Deinförselavgiftsmedel från regleringsåren 1987/88 och 1988/89 som enligtriksdagens beslut står till regeringens förfogande (prop. 1987/88:165, JoU 25,rskr. 385) har därvid delvis tagits i anspråk för olika ändamål sammanhängandemed prisregleringen. Posten Utbyteshandel med nötkött från beräknasöka med 40milj. Statens pris-och konkurrensverk disponerar . förutredningar rörande bl.a. livsmedelsindustrins kostnadsutveckling och rabatterpå lantbruksmaskiner. Kostnadernaför sådana ändamål som får täckas av införselavgiftsmedel utanför fördelningsplanen beräknas för /89 lill 408 milj. 24 kr.Jag återkommer senare lill regeringen med anledning av jordbmks- Prop.1988/89:140 nämndens förslag till disposition av de införselavgiftsmedel somstår till regeringens förfogande för /89. Jagföreslår alt fördelningsplanen för regleri ngsårel 1989/90 skall omfattaoförändrat 267,2 milj. kr. jämte inflytande fodermedelsavgifter, vilket totaltberäknas ge 517,2 milj. kr. Dessutom tillkommer elt belopp på 60milj. frånutomramsmedd från /89 i enlighet med beslul våren1988 samt 82 milj. kr. kvarstående från /89. Sammanlagtfinns således ca 659 milj. kr. tillgängliga inom fördelningsplanen. Jagföreslår all Svensk spannmålshandel liksom tillförs införselavgifterför viss ulbyteshandd med brödsäd. Dessa avgifter beräknas lill 25 milj. kr.Vidare bör oljeväxtintressenter tillföras fettvamavgif-ter såväl påimporterad som inhemsk olja för en kvantitet motsvarande fettinnehållet i deninhemska fröskörden, dock högsl motsvarande fettvaruavgifter på den totalafettkonsumtionen inom landet. Beloppet beräknas nu uppgå till 579 milj. kr. Medhänsyn till ovissheten rörande regleringsekonomins utveckling för de olikavamområdena har nämnden inte lagt fram någon plan för fördelning av detpreliminärt beräknade beloppet för /90. Nämnden avser attåterkomma med förslag till preliminär fördelning av beloppet. Ett sådantförslag kan då avges i samband med atl förslag lämnas till gränsskydd m.m.fr.o.m. den Ijuli 1989. Nämnden bör liksom tidigare få jämka delbeloppen meUande olika regleringsföreningarna och besluta om fördelning av det belopp som kankomma att stå till nämndens förfogande. Idet följande anger jag medelsbehovet under /90 för deändamål som bör täckas av införselavgiftsmedel utanför fördelningsplanen. Förulbyteshandd med nötkött med har jag i likhet med jordbruksnämndenberäknat 90milj. 1likhet med jordbruksnämnden föreslår jag att för utbyteshandel med kött ochfläsk avsätts 50 milj. kr. av införselavgiftsmedel från import av kött ochfläsk. En förutsättning är atl motsvarande export ägt rum och attinförselavgiftsmedel finns tillgängliga sedan samtliga övriga ändamål tillgodosettsinom och utom fördelningsplanen med tillägg av en skälig reserv för oförutseddaändamål. /90 bör pristillägget på får- och lammkött vara oförändrat5,. per kg, vilket beräknas medföra en utgift på 27 milj. kr. Av dettabelopp finansieras ca lOmilj. av de utomramsmedd som jordbruket erhållersom ersättning för uteblivna prishöjningar. Jagföreslår att Svensk matpotatiskontroU (SMAK) tilldelas högst , förden officiella kontrollen och . för ackordhästorganisationens bevarande bör utgå oförändrat med250000 kr. Stödtill maltproduktionen för /90 bör lämnas med Imilj. Jagföreslår att exportråd skall erhålla 4 milj. kr. av medel utanförfördelningsplanen /90, fömtsätt att jordbmket avsätter 4milj. från medel inom fördelningsplanen. I enlighet med regeringensförslag i årets budgetproposition (1988/89: 100 bil. 11) föreslårjag att 25,8 milj. kr. anslås för finansiering av viss del av kostnaderna fördjurens hälso- och sjukvård samt 34,6 milj. kr. för statistik på jordbruketsområde. I posten Djurens hälso- och sjukvård ingår också ett belopp av 1 850000kr. som bör utgöra slalens andel av kostnaderna för vissa åtgärder inomdistriktsveterinärorganisalionen i och . Till finansiering avsekretariatet hos jordbruksnämndens konsumentdelegation föreslås . Jordbmksnämndenhar föreslagit att 2,3milj. avsätts för att slutföra forskningsprojektetSkolmaten . Jag biträder nämndens förslag. Jag kommer i det följandeföreslå att ytterligare 45 milj. kr. ställs till lantbruksstyrelsens förfogandeför det särskilda åtgärdsprogrammet för norra . De ökade kostnaderna börfinansieras med införselavgifter utanför fördelningsplanen. Jag föreslår attresterande tillgängliga införselavgiftsmedel som kan beräknas till totalt 1012milj. disponeras för alt ersätta mittprishöjningar under regleringsåret1989/90. Med hänsyn till deoundgängliga variationerna i inflödet av införselavgifter har jag i minanmälan till årets budgetproposition (prop. 1988/89:100 bil. 11, s. 34)föreslagit aU en röriig kredit av 60milj. även fortsättningsvis ställs liUjordbruksnämndens förfogande. Med hänsyn till osäkerheten i prognosen bör medelinte intecknas för något ändamål utöver de jag nu nämnt. Eventuella överskott börliksom stå till regeringens disposition och skall i förstahand användas för att täcka kostnader för prisregleringen under regleringsåret1989/90. 2.5 Minskning av regleringar inom livsmedelsområdet Mitt förslag: Somett första steg i en minskning av den interna regleringen tas dendifferentierade storproduktionsavgiften bort den Ijanuari 1990 och ersätts meden generell avgift. Under regleringsåret den Ijuli 1989 den 30juni 1990 bören viss inskränkning av överskottsfinansieringen av ägg genomföras. Statens jordbruksnämndsställningstagande: Överensstämmer med mitt förslag. har i sinutredning om möjligheterna till och konsekvenserna av en avveckling avprisregleringen på ägg analyserat fem olika steg i en sådan avveckling. Detförsta steget innebär att storproduktionsavgiften ersätts av en generellavgift. Det andra steget innebär en inskränkning i medelstilldelningen tillregleringsföreningen ägghandel för exportfinansiering.Detta steg leder över till steg tre som innebär att Prop. 1988/89:140äggregleringen inte tillförs några medel för detta ändamål. Steg fyra innebären inskränkning av gränsskyddet, medan steg fem innebär ett helt borttaget gränsskydd.Nämnden förordar steg ett och två. Remissinstanserna:Av de remissinstanser som yttrat sig över förslaget om att ta bort dendifferentierade storproduktionsavgiften är alla utom () positiva. En betydande majoritet av remissinstanserna anser också attförslaget om en viss begränsning av överskottsfinansieringen av ägg börgenomföras. LRF, Svenska lantägg AB och Svenska lantarbetareförbundel är docktveksamma och anser att regleringar i nuvarande form är nödvändiga. Enligt ettflertal remissinstanser bör en avveckling av äggregleringen inte särbehandlasutan ingå som en del i det övriga reformarbetet inom jordbmkspolitikens område. Skälenför mitt förslag: Enligt livsmedelspolitiska beslut skall demöjligheter som finns att förenkla och begränsa jordbmksprisregleringentillvaratas. Mot bakgmnd av detta har jordbmksnämnden på regeringens uppdragutrett möjligheterna till detta inom äggprisregleringen. De av jordbruksnämndenförordade stegen mot en minskad reglering anser jag innebära sådanaförenklingar och ha sådana fördelar att de nu bör genomföras mot bakgrund av1985 års beslut. De övriga stegen anser jag däremot vara av den karaktären attde bör behandlas av den parlamentariska arbetsgruppen och övervägas försttillsammans med gmppens övriga förslag. En av utgångspunkterna förarbetsgmppens arbete är att de interna regleringarna skall begränsas så långtsom möjligt och i vissa fall avskaffas. En annan utgångspunkt är ett sänktgränsskydd. Äggproduktionbedrivs ofta ulan areell anknytning och utan koppling till den egentligajordbruksnäringen. Dessa företag är snarare atl jämföra med industriellproduktion. Endast en mindre del av äggproduktionen sker som kompletterandeproduktion vid småjordbmken. Äggnäringentillhör inte heller de mest kapitalintensiva branscherna som kräver storainvesteringar för att driva produktion. Detta i kombination med att ägg säljstill konsumenterna i oförädlad form gör att fömtsättningarna för att drivaäggproduktion småskaligt med lokal produktion måste anses goda. Dettaunderstryks av det faktum att av äggen saluförs vid sidan ompartihandeln, vilket också tyder på en viss flexibilitet och låg tröskel förmarknadsinträde. Hämtöverhar äggnäringen i beredskapssammanhang en begränsad betydelse. Produktion avägg är också från planeringssynpunkt kortsiktig. Äggproducentersom sätter in mer än 1000 värphöns i produktionen skall erlägga enproduktionsavgift. Syftet med produktionsavgiften är att finansiera den internaregleringen. Den infördes en differentieradstorproduktionsavgift som innebär att avgiftsstorleken per höna ökar ju flerhönor som sätts in i produktionen. Syftet med differentieringen är attbegränsa utbyggnaden av större företag samt att de större företagen skall ståför en större andel av exportkoslnaderna. är det tveksamt om syftet med difFerentieringen uppnåtts.Företagsstmkturen har inte ändrats i någon större utsträckning Statistik och uppgifter från branschen tyder dock Prop.1988/89:140 på en viss ökning av de allra största besättningarna. Detlöpande arbetet med avgiften har enligt nämnden fungerat utan några störreproblem, men medför en omfattande administration. Dessutom har avsevärdalegala problem uppstått vid tillämpningen på gmnd av svårigheter att definierabegreppet företag. Eftersom differentieringen innebär en högre avgift per hönaför de större företagen har den medfört att vissa av dessa försökt fördela sittinnehav av värphöns på flera fysiska eUer juridiska personer. Utredningenpekar också på det förhållandet att de större företagen ofta erhållerkompensation för den högre avgiften genom dels ett högre pris per kilo ägg,dels rabatter på foder och ungdjur. Effekten av differentieringen av avgiftenutjämnas därmed. Medanledning av alt avgiften synes ha ingen eller mycket begränsad effekt,som tillämpningen medför legala problem och en betydandeadministration föreslår jag att den differentierade storproduktions-avgiftentas bort den Ijanuari 1990. Finansieringen av den del av äggregleringen somför närvarande sker genom den differentierade produktionsavgiften bör istället ske genom en generell avgift. Överskottssituationeninom äggproduktionen är ett växande problem. Den nya djurskyddslagstiftningeninnebär att antalet hönor per bur minskas från fyra till tre. Därmed kommeräven fömtsättningama för en marknadsbalans att förbättras avsevärt. Dennaeffekt är dock endast kortsiktig. På lång sikt när lönsamheten på gmnd avproduktionsminskningen förbättras, föreligger risk för att nya permanentaöverskott uppkommer om inte någon form av åtgärder vidtas. Effekternaav den nya djurskyddslagstiftningen kommer att bli synliga först /91. Enligt Lantbmkets utredningsinstituts () senasteprognos kommer äggöverskottel under /90 att stiga något fråndagens rekordnivå på . Därefter beräknas överskottet sjunka mot enbalanssituation. Orsaken lill att överskottet beräknas öka under kommanderegleringsår är att branschen redan nu börjat slakta ut hönor för all den 1oktober 1989, då de nya föreskrifterna börjar gälla, kunna ha fyra hönor perbur som är relativt nyinsatta. Producenterna kan då ytterligare en period hafyra hönor per bur. Nyin-sättningar fr. o. m. får endast skemed tre hönor per bur. Äggöverskottetär mycket stort och har varit växande . Detta visar att äggprisregleringen inte varit ett effektivt medel för ått uppnå marknadsbalans. Överskotten gröper också ur lönsamheten i bran schen. Enligt jordbmksnämndens utredning är en viss begränsning av Svensk ägghandels möjligheter tiU överskottsfinansiering av ägg möjlig att göra med övervägande positiva effekter som följd. Med begränsad över skottsfinansiering, men med bibehållet gränsskydd mot import, bör benä genheten att producera överskoll inte vara lika stor. Risken att hamna i en permanent överskottssituation bör därmed minska. Minskade äggöver skott sänker exportkostnaderna för äggproducenterna, som pro ducentpriset bör stiga. Detta bör möjliggöra såväl bättre lönsamhet för producenterna som ett lägre konsumentpris. Enligt min mening bör enviss begränsning av överskottsfinansieringen av ägg göras nästa regleringsår.Därefter bör överskottsfinansieringen minskas i takt med denproduktionsminskning som bedöms äga mm till följd av de nyadjurskyddsbestämmelserna. Producentema bör redan nu få såväl kortsiktigasignaler som signaler som stävjar uppkomsten av nya överskott efter det attdjurskyddsbestämmdsema medverkat till atl nedbringa de nuvarande. Jag avser därför föreslåregeringen atl ge jordbmksnämnden i uppdrag att vid medelstilldelningen till deolika regleringsföreningarna utgå från en inskränkning med av Svenskägghandels prognosticerade medel för överskottsfinansiering. 2.5.2Den obligatoriska kvalitetskontrollen vid export m. m. Mitt förslag: Denobligatoriska kvalitetskontrollen vid export av mejeriprodukter, ägg ochfiskkonserver slopas genom att kungörelserna med vissa särskilda bestämmelserom utförsel av dessa varor upphävs. Vidare skall den statliga regleringen avverksamheten vid och ägg (KMÄ)och Svenska konservkontrollens råd upphöra. Utredningens förslag:Livsmedelskontrollutredningen lämnade i sill betänkande (SOU 1986:25) Kontrollav livsmedel två alternativa förslag avseende det obligatoriska kravet påkvalitetskontroll vid export, ulan att ta ställning till huruvida denobligatoriska exportkontrollen borde behållas eller inte. Utredningens enaaltemativ som överensstämmer med mitt förslag innebär atl den obligatoriskakvalitetskontrollen vid export upphävs. Om kvalitetskontrollen enligt detandra altemativet skall behåUas föreslår utredningen att ansvaret för attfastställa kvalitetsnormer för exporten och för kvalitetsprövningen förs överfrån KMÄ till jordbmksnämnden. Utredningen tog inte ställning till denfrivilliga kvalitetskontrollen och statens engagemang i denna. 1jordbmksnämndens utredning om konsekvensema av en avveckling av prisregleringenpå ägg behandlas även det s. k. packeribidraget som lämnas vid runmärkning avägg. Nämnden förordar att bidraget höjs. två förslag om den obligatoriskakvalitetskontrollen vid export behandlas endast av ett fåtal remissinstanser. Förslagetatt ta bort den obligatoriska exportkontrollen utvecklas närmare avnäringsfrihetsombudsmannen (NO) och av några länsstyrelser. NO finner inga skältiU att samhället skall engagera sig i en kvalitetskontroll av smör, ost ochägg utöver den kontroll som livsmedelslagstiftningen föreskriver. NO framhållervidare att smörproduktionen i praktiken är monopoliserad och att mejeriföreningarnasjälva bör vara fullt kapabla att se till att smör håller en kvalitet sompassar de svenska konsumenterna och duger för export. Närdet gäller äggkontrollen menar NO att det nuvarande systemet leder Prop.1988/89:140 till olikformiga konkurrensförutsättningar och därmed försvagareffektiviteten i branschen. De äggpackerier som har mnmärkesrätt får särskildakvalitetsbidrag inom ramen för prisregleringen. Finansieringen sker viainförselavgifter och produktionsavgifter som tas ut av äggproducenter oavsettom de har mnmärkesrätt eller inte. De leverantörer som marknadsför ägg sominte är mnmärkta har regelmässigt en svag marknadsställning jämfört medmarknadsledande Kronägg. Sådana leverantörer måste i praktiken försöka varabättre eller billigare än Kronägg för att få sälja till livsmedelshandeln.Enligt NO kan de ha svårt att konkurrera prismässigt på grund av atl de intefår något kvalitetstillägg. KMÄ,() och handel hänvisar i sinaremissvar till tidigare undersökningar som visat att berörda intressenterförordar atl den obligatoriska exportkontrollen behålls. Även anser att den nuvarande organisationen i fråga omkontrollen av fisk- och fiskprodukter bör behållas. avstyrkerutredningens båda förslag och hävdar atl det är angeläget att KMÄ ges detlagstöd som krävs för den del av verksamheten som kan betecknas sommyndighetsutövning. Remissinstansernaär i sina uttalanden över jordbruksnämndens äggutredning, liksom när detgäller livsmedelskontrollutredningens förslag, delade. , ,och statens pris- och konkurrensverk (SPK)ifrågasätter behovet av en statlig kvalitetskontroll. SPK menar att kostnadenför en kvalitetskontroll skall bäras av de konsumenter som efterfrågar en sådanoch finner den värdefull. konsumentdelegation anser att deti princip är näringen som skall ansvara för att kvaliteten på produkterna upprätthålls,men kan ändå acceptera atl packeribidraget kvarstår tills vidare. Konsumentverketifrågasätter om kontrollen är anpassad till konsumentbehovet. , (), LRF, och Svensk fjäderfäskötsel tillstyrker jordbruksnämndensförslag. Tvåremissinstanser, och statens veterinärmedicinskaanstalt, pekar på det angelägna i atl ha en kvalitetskontroll av ägg, särskiltmed tanke på den föreslagna avvecklingen av det nuvarandeburhållningssystemet. I ett övergångsskede kan avvecklingen enligt dessaremissinstanser medföra vissa risker för en sämre äggkvalitet ur hygienisksynvinkel. Skälenför mitt förslag: Enligt kungörelsen (1958:528) med vissa bestämmelserangående utförsel av smör, ost och ägg är kvalitetskontroll obligatorisk videxport av dessa produkter. Ett motsvarande kontrollkrav gäller vid export avfisk och fiskprodukter enligt kungörelsen (1950:506) med vissa bestämmelserangående utförsel av fisk, fiskrom och fiskkonserver. Denna kontroll skerutöver den offentliga livsmedelskontrollen enligt livsmedelslagen.Kvalitetskontrollen av ägg och mejerivaror utförs av KMÄ. Verksamheten vid KMÄstyrs genom föreskrifter som meddelas av jordbruksnämnden. KMÄutgörs av en styrelse och ett antal kommittéer för olika produkt- 30 slag.Styrelsen utses av jordbruksnämnden som också fastställer ett regIe- Prop.1988/89:140 mente för organisationen. Vid KMÄ finns bl.a. laboratoriepersonaloch inspektörer för kontrollverksamheten. För fiskkonserver utförs den obligatoriskaexportkontrollen av Svenska konservkontrollens råd (kontrollrådet) underjordbruksnämndens överinseende. Den kontrollbyrå som hör till kontrollrådetfinns vid KMÄ:s avdelningskontor i . KMÄverkar som kontrollorgan och utför laboratorieundersökningar på en rad områden.På uppdrag av livsmedelsverket medverkar KMÄ i den offentliga kontrollen avmejerierna. KMÄ utför där den provtagning som miljö- och hälsoskyddsnämndernaannars skulle genomföra. En annan del av verksamheten är kvalitetskontrollen avmejeriprodukter och ägg. Den kontrollen innebär att kriterier fastställs för enkvalitetsgräns som markeras med runmärket. En näringsidkare kan eflertillstånd av KMÄ få märka sina varor med runmärket, förutsatt alt varornauppfyller kriterierna. Dessa bestäms av KMÄ efter godkännande avjordbruksnämnden. KMÄ kontrollerar att produkterna håller sin märkeskvalitet.Kontrollanstalten har också rätt alt ta ut en kontrollavgift avmnmärkesanslutna näringsidkare. lämnas ett bidrag inom ramen för jordbruksprisregleringen.Bidraget ges per kg och kallas kvalitetstiUägg för ost och smör samtpackeribidrag för ägg. Bidragen utbetalas av och Svensk ägghandel. Som jag nämnt är runmärketi dag ell krav för att smör, ost och ägg skall få exporteras. I övrigt ärkontrollen frivillig, men den är ett villkor för nämnda bidrag. KMÄär inte någon myndighet men vissa av dess uppgifter kan beskrivas sommyndighetsutövning. Det gäller inte den frivilliga kvalitetskontrollen mendäremot den för export obligatoriska kvalitetskontrollen av smör, ost och ägg.Detsamma gäller den kontroll som kontrollrådet svarar för när det gällerfiskkonserver för export. Inte heller kontrollrådet är någon myndighet. För attorganisationer av det slag som kontrollrådet och KMA utgör skall få ägna sig åtmyndighetsutövning krävs numera enligt regeringsformen lagstöd. Enligtmin mening finns del inte några vägande skäl som talar för att behålladen obligatoriska kvalitetskontrollen av mejerivaror, ägg och fiskkonserver somskall exporteras. Det kan inte anses förenligt med den offentligalivsmedelskontrollens mål alt samhället ställer kontrollkrav som innebär ensärbehandling av livsmedel avsedda för vissa marknader. Det är en frågaför exportören att se till alt importörens krav på en viss kvalitet påexportvaran uppfylls. En liknande bedömning gjordes då bestämmelsernaom vissa kvalitetskrav vid export av matpotatis upphävdes. Beträffanderunmärkningen kan en frivillig sådan märkning för export tjäna samma syften somen obligatorisk. KMÄ kan även fortsättningsvis förfoga över det varumärke somrunmärket utgör. Mittställningstagande innebär att kungörelsen (1958:528) med vissa bestämmelserangående utförsel av smör, ost och ägg samt kungörelsen (1950:506) med vissabestämmelser angående utförsel av fisk, fiskrom och Prop. 1988/89:140fiskkonserver bör upphävas. Detkvalitetsarbete som utförs utöver de krav som ställs med stöd avlivsmedelslagen bör huvudsakligen vara en branschfråga. Det är enligt minmening eftersträvansvärt att detta arbete styrs främst genom konsumentefterfrågan.Jag anser därför att den statliga regleringen av KMÄ:s och kontrollrådetsverksamhet skall upphöra. Organisationerna bör fortsättningsvis kunna verkasom fristående branschorgan. Det är givetvis väsentligt att företagenbibehåller och vidareutvecklar sitt kvalitetsarbete. Det är vidare viktigt attden kompetens som finns i organisationerna om kvalitetsfrågor för de aktuellaprodukterna tillvaratas. Jag avser därför att ta initiativ till överläggningarmellan berörda intressenter i syfte att lösa frågan om den framtidaorganisationen av KMÄ och kontrollrådet. anlitas KMÄ i vissutsträckning i den offentliga livsmedelskontrollen som godkänt laboratorium.Jag finner det naturiigt att organisationen kan fungera som sådant ävenframgent. Ettökat inslag av kvalitetsbetalning till lantbrukarna för all styra produktionenmot högre kvalitet har varit en strävan inom jordbruksprisregleringen. Denkvalitetsbetalning som tillämpas inom ägg- och mejeriregleringen riktarsig dock inte i första hand till lantbrukaren. Kriterierna för runmärkesnivånär till övervägande delen sådana som lantbmkaren inte kan påverka. Attta bort kvalitetstillägget för ost och smör borde inte medföra några negativakonsekvenser för konsumenten. Man måste utgå ifrån att mejerierna harkompelens och intresse av saml känner elt ansvar för alt kontrollera attprodukterna har en god kvalitet. Detta är en typ av kvalitetskontroll som böringå i branschens egenkontroll. 1dag är kunskapen om runmärkets innebörd mycket dålig hos konsumenten. Man kanfråga sig om kvalitetskontrollen verkligen är konsument-anpassad. Detsistnämnda gäller i ännu högre grad för mnmärkta ägg. Det har visat sig attkonsumenterna ibland hellre köper omärkta, och därmed okontrollerade, "lantägg"än kontrollerade, mnmärkta ägg. Om runmärket i fortsättningen blir enkvalitetsgaranti från branschen bör det också ligga i branschens intresse attanpassa kvalitetsnormerna på ett sådant sätt att de mnmärkta produkternamotsvarar konsumentemas krav. Därmed borde de även kunna motivera ett högrepris varför man kan ifrågasätta om särskilda bidrag bör lämnas. Jag äremellertid inte nu beredd att föreslå att bidragen tas bort. Jordbruksnämndenföreslår i sin utredning att packeribidraget höjs. Mot bakgrund av vad jagnyss anfört ärjag inte beredd att tillstyrka nämndens förslag utan anser attbidraget bör behållas på en oförändrad nivå.