prop · GC03150 · 1988-12-31 00:00:00 — Detta sammanhänger i vissutsträckning med befolkningsutvecklingen, exempelvis kommer antalet pensionäreri förhållande till de yrkesverksamma att vara högre . Viktigareär emellertid i detta långa tidsperspektiv den offentliga konsumtionen. Prop.1988/89: Bil. Diagram 1:4 Offentliga utgifter exkl. ränteutgifter 551988 1989 1990 1991 1992 följd av attproduktiviteten i den offentliga sektorn ökar långsammare än i Prop.1988/89:150 ekonomin som helhet tenderar de offentliganställda atl öka somandel av Bil, 1,1 del totala antalet sysselsatta. Detta medför i sin tur attutgifterna för offentlig konsumtion ökar som andel av BNP. Ökad produktivitet iden offentliga sektorns verksamhet kan dock bidra till atl hålla tillbaka uppgångeni de offentliga utgifterna som andel av BNP. Ominte produktivitetstillväxten i näringslivet blir högre än den varit undersenare år kan utbetalningarna av ATP och folkpensioner komma att uppgå till enväsentligt större andel av BNP. Detta understryker betydelsen av en godtillväxt i ekonomin. 2 Den internationella utvecklingen Denekonomiska aktiviteten i världsekonomin expanderade kraftigt under 1988.BNP-lillväxlen i industriländerna uppgick till , vilket är den högsta nivånsedan 1984. av expansion är nu kapacitetsutnyttjandet högre i deflesta industriländer än det var vid konjunkturtoppar under 1970-talet.Världshandelsvolymen ökade med 1988. Denhöga efterfrågan i kombination med bättre lönsamhet har bidragit till kraftigtökade investeringar i flertalet länder. Den kraftiga produklivitetstillväxlenmellan 1987 och 1988 medförde att inflationen, trots del höga efterfrågelägetoch kapacitelsulnyltjandet, ökade endast måttligt. Inflationstakten tenderadedock atl öka och denna trend har bestått under inledningenav 1989. Vadgäller de externa obalanserna för de största industriländerna har Förentastaternas underskott minskal från motsvarande 3,av BNP 1987 till 2,1988.Det japanska överskottet har också minskat, från motsvarande 3,av BNP till 2,,medan överskott legat oförändrat kvar påmotsvarande 4,av BNP. Dock har överskoll gentemotFörenta staterna minskat med . har det störstabytesbalansunderskottet bland de större industriländerna, motsvarande avBNP. Finanspolitiken,som i flertalet industriländer varit inriktad påbudgetkonsolidering, hade en i stort neutral effekt på efterfrågan i 1988/89:150 Bil. Tabell 2:1 Bruttonationalproduktens utveckling i vissaOECD-länder BNP i %' 2 3/4 2 1/4 4 1/2 2 1/2 2 1/2 2 3/4 2 1/2 2 3/4 3 1/2 3 1/2 -0,3 1 1/2 2 1/2 2 1/2 2 3/4 2 1/2 2 3/4 2 1/4 2 3/4 2 1/2 2 1/2 ' 1985 årsBNP, löpande priser och växelkurser Källor: och 1 utveckling i vissa Prop, 1988/89:150 Årlig procentuell förändring i 1 _ Bil, 1,1 4 1/2 4 1/2 2 1/4 2 1/4 6 1/2 5 1/2 5 1/2 4 1/2 4 1/4 4 1/4 3 1/2 4 1/2 4 1/2 2 3/4 2 1/2 2 1/2 4 1/2 4 1/2 4 1/2 destörre industriländerna , Efter börsfallet fördes enlikviditelsstödjande penningpolitik, som resulterade i en markant ökning av penningmängdenoch låga räntor. Penningpolitiken började dock stramas ål ochp,g. a. rädslan för högre inflation ägde en ganska påtaglig åtstramning rumunder . har räntorna stigit ytterligare ochligger nu över den nivå de låg på innan börsfallet. Hållbarheteni den nuvarande fasen av ekonomisk expansion beror i stor utsträckning på omoch hur tendenserna till högre inflation kan stävjas. Tidigarekonjunkturnedgångar har i allmänhet orsakats av kraftiga penningpolitiskaåtstramningar i syfte att få ned inflationen. Atl åtstramningarna blivit såkraftiga hänger främst samman med att myndigheterna dröjt alltför länge medåtgärder då inflationen krupit uppåt. Hög produktivitetstillväxtfrämst orsakad av ett högre kapacitetsutnyttjande bidrog till att inflationenförblev relativt måttlig . Prisutvecklingen för råvaror totalt setthade också en modererande effekt på inflationen liksom måttliga löneökningar.Löneökningar släpar dock normalt efter vid en expansionsfas och vid höjdinflationstakt. Det är därför rimligt att anta att löneökningarna framöverkommer att bli högre. är utrymmet för produktivitetsökningar genomytteriigare ökning av kapacitetsutnyttjandet mycket begränsat. Kostnads- ochinflationstrycket kan därför väntas öka. Delär svårt att avgöra om den penningpolitiska åtstramning som har ägt rum underdet räcker för att dämpa inflationen och inflationsförväntningarnaeller om kraftigare åtgärder kommer att krävas. Denpenningpolitiska åtstramning som ägt mm bedöms leda dämpning av efterfrågetillväxlen 1989 och 1990. Den kraftiga ökningen av denprivata konsumtionen som ägt mm bl.a. som Tabell 2;3 Arbetslöshet i några Procent av arbetskraften, årsgenomsnitt, standardiseradedefinitioner 1988/89:150 Bil. följdav avregleringen av kreditmarknaderna väntas mattas av då hushållen anpassatsig till avregleringama och ökat sina skulder. Finanspolitiken bedöms ocksåunder 1989 och 1990 få en i stort sett neutral effekt på den ekonomiskaaktiviteten i . Samtidigtfinns flera faktorer som talar för en fortsatt god tillväxt. Inkomst- ochförelagsbeskattning har sänkts i flera , lönsamheten i industrin ärhög, restriktionerna på kapitalrörelser mellan länder har avskaffats ellerreducerats och i flera länder har regeringarna på olika sätt försökt ökamarknadernas flexibilitet. Under dessa förhållanden bör investeringarnafortsätta att utvecklas relativt starkt. Sammantagetbedöms BNP-tillväxten i uppgå till 1989 och till 2 1/1990.Inflationen väntas som konsekvens av ett fortsatt förhållandevis högt efterfrågetryckoch något högre löneökningar öka lill omkring 4 1/1989 och ligga kvar på dennivån . Sysselsättningen förutses fortsätta att öka, men trots detta kanarbetslösheten väntas förbli ungefär oförändrad. Minskningen av de tre störstaindustriländernas externa obalanser tycks ha stannat av under de senastemånaderna. Mycket talar för att effekten av de växelkursförändringar som ägderum , då dollarn deprecrierades kraftigt mol yenen ochD-marken, i stor utsträckning ebbat ut. Det mesta pekar därför mot attobalanserna kommer att förbli i nuvarande storleksordning . Tabell2:4 Bytesbalanssaldo i några 2 1988/89. Det finns främst tvåosäkra element vid bedömningen av utvecklingen Prop. 1988/89: 150 under denärmaste två åren. Det första gäller risken för högre inflation. 1.1 Detfinns tendenser lill överhettning i flera länder bl. a. i ,och , men inflationen har också ökat i "låginflationsländer"som och . Den likvidi-tetspåspädning som ägderum mellan 1985 och början av 1988 kan, med viss eftersläpning, få en starkareinflationseffekt än vad man i allmänhet räknar med. Om en markant ökning avinflationen skulle äga rum skulle med stor sannolikhet en ytterligare kraftigpenningpolitisk åtstramning ske i flertalet industriländer. Detta skulle kunnaresultera i en markant nedgång i världskonjunkturen och en betydligt långsammareekonomisk tillväxt. Dessutom riskerar räntehöjningar att bli"konkurrerande" och generera oro på valuta- och finansmarknader. Detandra osäkerhetsmomentet utgörs av de kvarstående externa obalanserna för destora länderna. Anpassningen går mycket långsamt, ochobalanserna förväntas förbli stora vid gällande växelkurser och givet denekonomisk-politiska inriktningen. Riskerna rör främst den fortsattafinansieringen av det stora underskottet i bytesbalans.Minskat förtroende för den amerikanska administrationens förmåga atl reduceraunderskottet genom en stramare finanspolitik skulle kunna medföra enförtroendekris för dollarn. Detta skulle i sin tur kunna tvinga fram en kraftigpenningpolitisk åtstramning, vilket kunde medföra såväl en kraftigefterfrågeminskning i världsekonomin som kraftiga fluktuationer påvalutamarknader och finansiella marknader med negativa konsekvenser förinvesteringar och ekonomisk tillväxt. Denamerikanska ekonomin är inne i sin längsta expansionsfas under efterkrigstiden.BNP-tillväxten beräknas ha uppgått till 1988. Exporten ökade mednärmare , och nettoexportens bidrag lill BNP-tillväxten var 3/4%.Bytesbalansen, som tidigare försämrats kraftigt under en följd av år,förbättrades med . Underskottet uppgicktill ca 130 miljarder . Arbetslöshetensjönk och sysselsättningen fortsatte att öka . Arbetslösheten, somvar , har sjunkit till strax . Trots den högasysselsättningen och det höga kapacitetsutnyttjandel i industrin () ökade konsumentpriserna 19881 ungefär samma takl som året innan, eller medca . Efteren mycket expansiv finanspolitik har det federala budgetunderskottet reducerats , från drygt 200 miljarder till omkring 140 miljarder . Underskot tet i den konsoliderade offentliga sektorn minskade från motsvarande 3 1 /av BNP till . Penningpolitiken strama des åt under loppet av 1988, då de korta räntorna steg med ungefär 2 1/. Den amerikanskacentralbanken, , har stramat åt Prop. 1988/89:150penningpolitiken ytterligare 1989 i avsikt att Bil.1.1 minska inflationsriskerna. Investeringama som ökade kraftigt under föregåendeår förväntas öka i betydligt måttligare takl till följd av det höjda ränteläget.De höga räntorna och en långsammare ökning av den disponibla inkomsten bidrartill dämpning av den privata konsumtionen. Exporten bedöms fortsätta att ökaunder 1989 men i en betydligt långsammare takl än . Eftersomökningstakten för importen väntas dämpas endast marginellt bedömsnettoexportens bidrag till BNP-tillväxten reduceras till omkring 1/4%.Sammantaget bedöms BNP-tillväxten uppgå till 1989. Det högakapacitetsutnyttjandet och den höga sysselsättningen bedöms bidra till en vissökning av inflationen, till ca 4 1/1989. Tillväxtenväntas sakta av ytterligare något . Den strama penningpolitikenbedöms leda till en dämpning av den inhemska efterfrågetillväxlen, samtidigtsom nettoexportens bidrag till BNP-tillväxten minskar ytterligare då effektenav dollardeprecieringen ebbat ul. BNP-tillväxten bedöms uppgå till 2 1/1990,och inflationen väntas ligga kvar på ca 4 1/. IJapan fortsatte expansionen 1988 med en BNP-tillväxt på . Det var framföralltprivat konsumtion, men också industriinvesteringarna, som ökade starkt. Dettaledde till ökad import, och bytesbalansöverskottet minskade från 1987 till 1988. Trots den höga aktivitetsnivånförblev priserna i stort sett oförändrade. Detta kan förklaras av sjunkandeoljepriser, den starka yenen samt billiga insatsvaror från andrasydostasiatiska länder. Arbetslösheten sjönk något till engenomsnittlig nivå på 2,. fördes en mycket expansivpenningpolitik, medan inriktningen på finanspolitiken i stort sett var neutral. Enstark inhemsk efterfrågan väntas bära upp den ekonomiska tillväxten också under1989. Den inhemska efterfrågan bedöms dock avta något i styrka, bl. a. motbakgrund av den nya omsättningsskatten som införts , someffekiema av det tidigare stimulanspaktetet väntas klinga av. har dockde direkta skatlema sänkts, och skattereformens effekt på den totalaefterfrågan 1989 väntas bli begränsad. Den nuvarande höga nivån påindustriinvesteringarna fömtses kvarstå åtminstone ,men kan komma att dämpas om den intemationella konjunkturen mattas av. Deninhemska efterfrågan bedöms öka med , som nettoexportenäven fortsättningsvis verkar återhållande på tillväxten. Den ekonomiskatillväxten väntas därmed uppgå till . Denexpansiva penningpolitiken och stigande råvampriser har ökat oron föratt inflationen skall ta fart. Dessutom beräknas skattereformen ha en samlad priseffekt på . Det är därför möjligt att den mycket lätta penningpolitiken som den japanska fört kommer att stramas åt framgent. Prisuppgången 1989 beräknas bli ca 19 Denhöga tillväxten väntas bestå 1990. Inflationen förblir sannolikt Prop.1988/89:150 fortsalt låg. De stora överskotten i bytes- och handelsbalansenförutses Bil. 1.1 kvarstå i sin nuvarande omfattning . Ocksåi var den ekonomiska aktiviteten hög 1988 med en BNP-tillväxt på 31/. Detta reflekterar bl.a. en markant ökning av investeringsaktiviteten iflertalet västeuropeiska länder. Tillväxten i har varit ganskajämnt fördelad över olika länder. Tillväxten i ,, och låg omkring 3 1/. Bland de mindreländema hade en tillväxt på 5 1/och också länder som ochFinland kunde tillgodogöra sig den höga efterfrågan på exportprodukter. Däremothade och , som brottats med hög inflation och problem medexternbalansen, låg tillväxt till följd av en restriktiv ekonomisk politik. IFörbundsrepubliken uppgick BNP-tillväxten till nästan 3 1/1988. Denstarka inlernationella investeringskonjunkturen har varit mycket gynnsam förden västtyska exporten. Ökad export och förbättrad lönsamhet i industrin harbidragit till markant ökade investeringar. Den inhemska efterfrågetillväxlenöverskred BNP-ökningen, men till följd av ett förbättrat bytesförhållande ökadesåväl handels- som bytesbalans i löpande priser. Överskottet i bytesbalansenuppgick till motsvarande nära 1988. Penningpolitikenhar stramals åt också i , vilket väntas bidra till en viss dämpningav efterfrågetillväxlen. Finanspolitiken kan förutses få en kontraktiv effekt1989 då man bl.a. höjt ett antal punktskatter. Den förhållandevis gynnsammainlernationella utvecklingen talar för en fortsatt god efterfrågan påinvesteringsvaror, där västtysk industri har en stark konkurrenskraft. Dettaväntas medföra fortsatt gynnsam exportutveckling och höginvesteringsaktivitet. Sammantaget bedöms detta leda rill en BNP-tillväxt på 21/1989. Inflationen har ökat i den västtyska ekonomin jämfört med den myckellåga nivån 1986 och 1987, och bedöms bli 1989. Finanspolitikenväntas få en expansiv effekt 1990, då andra steget i den sedan tidigarebeslutade skattereformen genomförs. Bl.a. kommer inkomstskatterna att sänkas.Samtidigt kan exportefterfrågan fömtses mattas något i takt med att en någotlägre tillväxt i den intemationella ekonomin väntas. Sammantaget bedömsBNP-tillväxten 1990 ligga kvar på samma nivå som innevarande år, dvs. omkring 21/. Också inflationen bedöms ligga kvar på något . BNP-tillväxteni uppgick till 3,1988. De främsta drivkrafterna bakom den fortsatt höga tillväxten var en stark ökning av den privata konsumtionen med och en uppgång på i de fasta investeringarna. Det höga efterfrågetrycket bidrog till stigande inflation och ett ökat bylesbalansunderskotl. Inflationen uppgick till om kring 1988. Bytesbalansunderskottet ökade från av BNP 1987 till av BNP 1988. Arbetslösheten fortsatte att minska 1988 och uppgick 20 Såvälfinans- som penningpolitiken kan betecknas som restriktiv. Rege- Prop.1988/89: 150 ringen prioriterar inflationsbekämpningen och använder i förstahand Bil. 1.1 penningpolitiken som instrument för alt dämpa efterfrågan ochdärmed få ner prisökningstakten. De korta räntorna har stigitmed till dagens och väntas leda lill en sänkning av deninhemska efterfrågetillväxlen under återstoden av 1989. mars presenterade statsbudgeten innebär en fortsatt stram finanspolitik medett beräknat budgetöverskotl på . Utrikeshandelnförväntas även verka neddragande på BNP-tillväxten.Importeflerfrågan förutses dämpas som en följd av svagare inhemskefterfrågetillväxt. Del höga ränteläget leder lill en fortsatt stark kurs förpundet, vilket i kombination med stigande arbetskraftskostnader väntasresultera i en långsam exportlillväxl. Sammanlagt väntas detta leda till attbytesbalansunderskottet blir oförändrat stort 1989. Mot denna bakgrund och enförväntad stram finans- och penningpolitik beräknas tillväxten dämpas lillknappt 1989 och till 1990. Inflationenväntas i genomsnitt uppgå till 6 1/. väntas en dämpningav inflationen till 5 1/. BNP-tillväxteni beräknas ha uppgått lill 1988. De faktorer som drog upptillväxttakten var främst investeringarna, stimulerade av högtkapacitetsulnyttjande och goda vinstmarginaler. Exporten gynnades av god internationellefterfrågan och av deprecieringen av francen relativt pundet och dollarn.Måttliga realinkomstökningar och stigande sparkvot har medfört en långsamökning av den privata konsumtionen. Trots den höga ekonomiska aktiviteten hararbetslösheten minskat endast marginellt till . Löneökningarna, liksominflationen, begränsades till . Tendensertill överhettning och ökat inflationstryck har lett lill att räntorna har höjtsi och dess viktigaste konkurrentländer. Räntehöjningarna leder tillatl den ekonomiska tillväxten bromsas upp . Den inhemska efterfråganhålls även i fortsättningen uppe av investeringarna, stimulerade av ett högtkapacitetsutnyttjande och goda vinster inom näringslivet. Den privata konsumtionenberäknas öka med mot bakgrund av en ökad disponibel inkomst till följdav ökad sysselsättning och högre löner. Någonpåtaglig förbättring av bytesbalansunderskotlet, som uppgick till 0,avBNP, väntas inte på kort sikt. Sammantaget förutses en dämpning av denekonomiska tillväxten lill och lill 2 1/1990. Mot dennabakgrund finns en risk att arbetslösheten börjar stiga igen. Inflationstrycketär f n. märkbart genom importen och genom höjda råvaru- och energipriser. Enfortsatt framgångsrik antiinflationspolitik väntas dock leda lill atlinflationen stannar kvar vid . 1.1 Denekonomiska utvecklingen i har varit klart svagare äni övriga OECD-området. Bakgrunden är en kraftigt minskad inhemsk efterfrågan iDanmark och , lill följd av den åtstramande ekonomiska politik som förts isyfte all rätta till de omfattande interna och externa obalanserna iekonomierna. 1 fortsatte stagnationen 1988, medan tillväxten i något högre än väntat. I ledde den fortsatta expansionen och högaefterfrågan lill klara överhettningstendenser. År1988 blev ännu elt år av stagnation för , och totalproduktionen föllt.o.m. Den inhemska efterfrågan sjönk för andra året i följd, bl.a. somen följd av den fortsatt strama finanspolitiken, och kunde inte uppvägas av denstarka exportutvecklingen. gynnade emellertid bytesbalansen, varsunderskott sjönk från 17 lill . Arbetslösheten stegunder året till . Prisökningarna begränsades lill 4,i genomsnitt för1988. ullryck för en fortsatt stram ekonomisk politik kommer de offentligautgifterna att minska med 1989. ska en flerårig plan läggasfram med en omfattande omläggning av det danska skatte- och avgiftssystemet.Lägre marginalskatter samt lättnader i företagsbeskattningen planerassamtidigt med en ökad avgiftsbeläggning av offentliga tjänster. Vidare skaantalet statligt anställda minskas kraftigt. Penningpolitiken kommer även ifortsättningen primärt att vara inriktad på alt behålla den danska kronansparitet i förhållande till andra valutor i EMS. Trotsden strama politiken väntas en viss återhämtning i den danska ekonomin 1989,med en förväntad BNP-ökning på ca 3/. Nedgången i den inhemska efterfråganbromsas upp, då en viss ökning i den privata konsumtionen är atl vänta.Investeringsefterfrågan väntas dock förbli svag. Exporten fortsätter attexpandera med , givet en fortsatt hög internationell aktivitet samlden något stärkta konkurrenskraften. Trots della är ingen markant förbättring ibytesbalansen att vänta, bl.a. mot bakgrund av att räntebetalningarna stiger påden nästan stora utlandsskulden. Krismedvelandehar präglat årets avtalsförhandlingar, där historiskt låga avtal och1990 förutses. Mot bakgrund av detta väntas inflationslakten komma ned lill 4%1989 och 3 1/1990. Detta skulle ytterligare förbättra exportindustrinskonkurrenskraft och bidra till att stärka den danska ekonomin. Under1990 väntas en ytteriigare återhämtning i den inhemska efterfrågan, dåinvesteringarna väntas sluta falla och då den privata konsumtionen stimuleras avhögre realinkomster. BNP-tillväxten bedöms sammanlaget öka till 1 1/2%.Arbetslösheten väntas ligga kvar på en hög nivå. 1Finland foTtsattc expansionen 1988, med en BNP-tillväxt på . Den s. k. konsumlionsfeslen fortsatte med snabba ökningar av den privata konsumtionen, och investeringarna ökade med . Detta i kombi nation med de ökande kostnaderna för utlandsturism och utlandsskuld 22 leddetill en fortsatt försämring av bytesbalansen, lill ett underskott på Prop.1988/89:150 av BNP. Konsumentpriserna steg med 5,. 1.1 minskade till i genomsnitt 4,, det lägsta talet . Riskenför ett bylesbalansunderskotl på av BNP och en fortsall hög inflationkommer troligen atl föranleda en stram ekonomisk politik framöver. Utrymmet förfinanspolitiken har dock begränsats av den in-komsipolitiska uppgörelsen frånhösten 1988. Denna innebär att de nominella löneökningarna under 1989begränsas lill I %, som marginalskatterna sänkts som ett första ledi skattereformen. I detta läge har regeringen lagt fram ett"sparpaket" som ändå möjliggör vissa ulgiflsnedskärningar. Vidarehar penningpolitikens möjligheter begränsats av de senaste årens avregleringarpå kredilmarknaderna. Upprepade höjningar av bankernas kassareservskyldighetunder 1988 förmådde inte hejda den kredilexpan-sion som enligt många varorsaken till överhettningen i ekonomin. Till detta kommer alt en sänkning avgrundräntan med en halv procentenhet från ingick i deninkomstpolitiska uppgörelsen. Mot bakgrund av det fortsall överhettade lägethöjdes kassareserv-skyldigheten för bankerna till . Några veckorsenare revalverades marken . Åtgärden kompletterades med en tillfällig höjningav omsättningsskatten och arbetsgivaravgiften. Investeringsenkäterhar pekat på fortsatt optimism inom centrala sektorer somskogs- och verkstadsindustrin. För exporten som ökade med bedömsutsikterna som goda även detta år. Mot bakgrund av den stramarepenningpolitiken väntas dock tillväxten dämpas lill 1989. Arbetslöshetenbedöms fortsätta sjunka. Den inkomstpolitiska uppgörelsen bidrar till allbromsa inflationen. För1990förutsesendämpningav tillväxten till ca 2 1/lill följdaven svagareinhemsk efterfrågan. Trots en dämpning av importen och en viss återhämtning iexporten torde ingen påtaglig förbättring i bytesbalansunderskotlet ske denärmaste åren. Tillväxteni uppgick till 1,1988, tack vare en klar uppgång i exporten inom såväloljesektorn som sjöfarten. I den traditionella ekonomin, ellerFastlands-Norge, ökade BNP med endast 0,. Den inhemska efterfrågan varfortsatt svag; den privata konsumtionen fortsatte att sjunka och uppgången iinvesteringarna härrörde endast från skeppsfarten. Konsumentprisindex steg med 6,, och lönerna steg med igenomsnitt . Denfortsall strama ekonomiska politiken har gett resultat i form av en minskningav det tidigare mycket stora bytesbalansunderskotlet, men hararbetslösheten ökat till i genomsnitt . Med anledning av det försvagadearbetsmarknadsläget presenterade regeringen ett åtgärdspaket med bl. a.en ökning av antalet sysselsatta i arbetsmarknads-program och entidigareläggning av planerade statliga väg- och byggprojekt. Förpenningpolitiken har huvudmålet varit atl hålla en stabil valutakurs, vilket krävt ett väsentligt högre ränteläge i än i omvärlden. har dock successivt kunnat sänka 23 räntan, p.g.a. denförbättrade utrikeshandeln och den lägre inflationen. 1988/89:150 Enfortsatt gynnsam prisutveckling kan leda till ytterligare sänkningar Bil.1.1 . Inkomstpolitikenhar spelat en stor roll i inflationsbekämpningen och minskningen avbytesbalansunderskottet. träffades ännu en överenskommelse,som innebär en begränsning av lönepåslagen till , jämte vissalåglönetillägg. sänktes arbetsgivaravgiften och investeringsavgiftenmed . Under1989 bedöms utvecklingen mot en förbättrad balans i ekonomin fortsätta.Underskottet i bytesbalansen väntas minska till ,eller 1,av BNP, och exkl. fartyg endast 2 miljarder. Med en fortsall godinternationell konjunktur väntas exportmarknaden fortsätta att utvecklaspositivt, framför allt för olja och gas, som en fortsatt dämpadinhemsk efterfrågan håller importen nere. Arbetsmarknadsåtgärdernaleder till en något högre offentlig konsumtion , medan den privatakonsumtionen blir fortsatt låg. Utsikterna för investeringarär fortsatt dystra. Den starka investeringsuppgången 86 samtfallande inhemsk efterfrågan har lett till en överkapacitet i många näringar.En fortsatt nedgång i investeringarna är därför att vänta 1989. Oljesektornutgör dock ett undantag då investeringarna där planeras alt öka . BNP-ökningen1989 bedöms uppgå till , och väntas i slor utsträckning härröra frånolje- och gasproduktionen. Tillväxten 1990 beräknas dämpas mol bakgmnd avutvecklingen i energisektorn.