prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — 3. lag om upphävandeav lagen (1983:271) om ändradeåterbetalningsvillkor förvissa äldre studielån, 4. godkännavad jag har förordat om förlängd försöksverksamhet medfriare resursutnyttjande beträffande vuxenstudiestöden och 320 medkollektiv ansökan om internatbidrag för handikapp- och pen- Prop.1988/89:100 sionärsorganisationer. 5. godkänna att . av de medel som tillfaller statsverket genomvuxenutbildningsavgiflen för /90 används för att finansiera anslaget. 6.tillVu.xenstudieslöd m.m. för /90 anvisa elt reservationsanslagpå . Timersättning vid vissa vuxenutbildningar 1987/88 Utgift 121611593 1988/89 Anslag 139 970000 1989/90 Förslag 132753000 Från anslagetbetalas utgifter för timersättning vid grundutbildning för vuxna ochvuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstörda samt vid grundläggande svenskundervisning förinvandrare enligt förordningen (1986:395)om timersättning vid vissa vuxenutbildningar. Medoförändrade regler och belopp beräknar centrala () medelsbehovet under /90 till140,7 milj. kr., vilket är en ökningi förhållande till anvisade medel /89 med 0,7 milj. kr. CSN föreslår att nuvarandeschabloniserade timersättning ersätts med eninkomstrelaterad ersättning och att CSN får återkomma med preciserat medelsbehov för administrationen om beslut isakfrågan fattas. Ett genomförande av förslaget beräknas medföra eltökat medelsbehov på 25,4 milj. kr. Om eninkomstrelaterad ersättning inte införs, föreslår CSN i stället dels att ersättningenbeloppsmässigt anknyts till arbetslöshetsförsäkringen, dels att limersättningfår utgå för varje timme med inkomstbortfall. Ett genomförande av enbart detförsta förslaget beräknas medföra ett ökat medelsbehov på 14,7 milj.kr. och ett genomförande av enbart del andra ell ökat medelsbehov på 13,6 milj.kr. Om båda förslagen genomförs beräknas ett ökat medelsbehov på 33,7 milj. kr. CSN föreslår att timersättning i ställetför korltidsstudiestöd skall utgå till studerandesom deltar i påbyggnads-sfi i studiecirkel på samma villkor som gällerför studerande i grund-sfi. Kostnadsökningen för detta förslag vid i övrigt oförändrade regler beräknas till 33,6milj. Slutligen föreslår CSN att nuvarandesamordning mellan socialbidrag och timersättning upphör och atttimersättning i likhet med övrigt studie stöd skall kunna återbetalas utan tillämpning av bestämmelserna om åter krav. 21 1988/89. Föredragandens överväganden Prop. Jag förordar att del högre beloppet i timersättning fördeltagare i grundutbildning för vuxna (grundvux), i vuxenutbildning förpsykiskt utvecklingsstörda (särvux), samt i grundläggande svenskundervisningför invandrare (grund-sfi)höjs från nuvarande . Det lägre beloppeti timersättning, som är att betrakta som ett stimulansbidrag, beräknarjag oförändrat till . Jag förordar ienlighet med CSN:s förslag att del skall bli möjligt atl återbetala uppburen timersättning utantillämpning av bestämmelserna om återkrav.Regeländringen är en anpassning till regelsystemet för övriga studiesociala stödformer och det ankommer påregeringen att utfärda de bestämmelser som krävs. 1 övrigt föreslår jag inga regeländringar belräfiandetimersättningarna. Jag räknar med ettoförändrat antal elever och timmar i såväl grundvux som grund-sfi.Kostnaderna för limersättning vid grundvux och särvux beräknarjag lill67 . och för grund-sfi lill . Bl.a. påfolkhögskolor och i studieförbund anordnas särskilda kurser i teckenspråk förnära anhöriga till barn som är dövaeller har grava hörselskador.Undervisningen är mycket angelägen, då det handlar om att ge föräldrarmöjligheter atl på ett så rikt och nyanserat sätt som möjligt kommuniceramed sina barn. De hörselskadadesorganisationer; . för döva och hörselskadade barn, har i skrivelser ochuppvaktningar framfört krav på ett bättre studiesociall stöd för de föräldrarsom deltar i teckenspråksundervisning. Teckenspråkskursernaanordnas vanligen som folkhögskolekurser om en till tvä veckor. Undervisningen är avgiftsfri, men deltagarna måste självaStå för inackorderings- och resekostnader. Någon ersättning för förloradarbetsförtjänst utgår inte heller. 1vissa fall har korllidsstudiestöd kunnat beviljas, men dessa stöd söks i hård konkurrens och skall i första handgå till förvärvsarbetande vuxna medlåg grundläggande utbildning och särskilt behov av ekonomiskt stöd. Jag förordar ,efter samråd med statsrådet , att en ny anslagspost införsunder förevarande anslag. skall täcka utgifterna för ettstudiesociall stöd till föräldrar till döva eller gravthörselskadade barn som vill delta i kurser i teckenspråk. Stödet börkunna utgå i stort sett efter den modell somgäller kortlidsstudiestöd och internatbidrag enligt studieslödslagen. Fördelen med att använda dessa stödformer äratt konsekvenserna i bl. a.skallehänseende är klara. Hur stödet slutgiltigt skall utformas bör övervägas ytterligare. Jag avser atlsenare föreslå regeringen att uppdraåt CSN att i samråd med komma med förslag härom. Till dess skulle stödet kunna hanteras somen försöksverksamhet med korllidsstudiestöd och internatbidrag. Eftersomvillkoren behöver avvika frånnormalreglerna på åtskilliga punkter är det, enligt min mening, lämpligt att bemyndigandet i 9 kap. 6 § studiestödslagenför regeringen att bedriva försöksverksamhet kompletteras meduttryckliga bestämmelser om rätt all avvika från villkoren i 5 och 6 kap.studiestödslagen. Jag beräknar kostnaderna förstudiesociall stöd tillteckenspråkskurser Prop. 1988/89:100 till , vilket bör ge ca300 föräldrar möjlighet att delta i 15 Bil. Jag hemställer atl regeringen föreslår att 1. godkänna att55 . av de medel som tillfaller statsverket genomvuxenutbildningsavgiften för /90 används för att finansieraanslaget, 2. till Timersättning vid vi.ssavuxenutbildningar för /89anvisa ett förslagsanslag på . Bidrag till vissa studiesociala ändamål 1987/88 Utgift 80888 885 1988/89 Anslag 97 441000 1989/90 Förslag 104 587000 Från anslagetbetalas kostnader för bidrag till hälso- och sjukvård för högskolestuderande, stöd till produktion av studielitteratur för högskolestuderandesom är synskadade, rörelsehindrade eller dyslektiker samt bidrag förreserabatter till studerande. Tillsynen överstuderandehälsovården utövas av universitets- och högskoleämbetet (UHÄ).Statsbidrag för verksamheten fördelas på berörda högskoleenheter enligt bestämmelsersom regeringen meddelar i regleringsbrev. Statsbidrag försynskadades, rörelsehindrades och dyslektikers merkostnader förstudielitteratur vid högskolestudier disponeras av talboks- ochpunktskriftsbiblioteket (TPB). Regeringen meddelar i regleringsbrev hur medlenfår användas. Enligt riksdagensbeslut (prop. 1985/86:100, SID 14, rskr. 198) disponerar centralastudiestödsnämnden (CSN) fr.o.m. /87 medel för rabattering av destuderandes resor. Del ankommer på regeringen att meddela närmare bestämmelserför CSN:s disposition av medlen. Ingen förändring bör ske utöver vad som betingas avlöne- och prisomräkning. Talboks-och (TPB) har givithandikappinstitutet i uppdragatt utreda hur nya tekniker kan ge synskadade högskolestuderan de tillgång till handböcker, lexikon och uppslagsböcker.Handikappinstitu tet har avlämnat en slutrapportunder . I rapporten föreslås cn 323 Med utgångspunkt i de preliminära siff- Prop. 1988/89:100rorna i utredningsrapporten uppskattar TPB att totalt ca 2,5 milj. kr. Bil.10 erfordras för att genomföra försöksverksamheten. Uppskattningsvis bedömer TPB att 2 milj. kr. erfordras för år1, dvs. /90 och 0,5 milj. kr. för år 2, dvs. budgetåret1990/91. TPB anser detmycket angeläget att handikappade högskolestuderande får tillgång lilllexikon och handböcker. Just nu finns tekniska möjligheter och intresse alt medverka härtill hos producenterav lexikon och handböcker. Den tekniska utvecklingen måste dock följasnoga så att man inte väljer lösningar somgör det svårare att tillgodose handikappades behov. Det är därförviktigt att utredningsarbetet får gå vidare i form avförsöksverksamhet. TPB får /89 beställa sådan produktion av studielitle-ratur som förfaller lill betalning /90 upp till ell belopp av3,1 milj. kr. TPB anser att ramen bör höjas lill 3,3 milj. kr. att /91. TPB beräknar det totala medelsbehovet loranslagsposten Produktion av studielitteraturför högskolestuderande som är synskadade, rörelsehindrade eller dyslektiker till . för /90. Medoförändrade villkor för och omfattning av nuvarande rabattsystem för de studerandes resor på SJ:s tåg ochexpressbussar beräknar CSN medelsbehovetför /90 till 84,8milj. kr., vilket är en ökning i förhållande till anvisade medel för innevarande budgetår med 4,8 milj.kr. Efterlöne- och prisomräkning beräknarjag ett medelsbehov av . under dennaanslagspost för /90. Jag finner det angeläget att talboks- ochpunktskriftsbiblioleket (TPB) ges ekonomiska förutsättningar att genomföra denförsöksverksamhet med ny teknik för att ge synskadade högskolestuderande tillgånglill handböcker, lexikon ochuppslagsböcker som föreslagit. 1 enlighet med TPB:s förslag finner jagsåledes att 2 milj. kr., som engångsanvisning, bör beräknas för ändamålet för /90. Med hänsyn tillde långa leveranstiderna för studielilleraturen för syn skadade, rörelsehindrade eller dyslektiker föreslår jag att TPB ges bemyn digande att beställa sådan litteratur som förfaller tillbetalning först under /91. Jag föreslår att ett sådant bemyndigande får avseett 324 belopp om högst 3,3 milj. kr. Jag beräknar ett medelsbehov av . Erfarenheterna av det nya rabattsystemet är ännubegränsade. Reaktionerna har emellertid hitills varit i huvudsak mycket positiva. Den relativt betydande minskning av de studerandesresor med statensjärnvägar som har ägt rum under en följd av år har förbyttsi en ökning. Ökningen under första halvåret1988 uppgick enligt centrala () till . Jag anser attdenna utveckling är glädjande inte minst med hänsyn till all utnyttjandetav kollektiva färdmedel innebär såväl miljöfördelar som en förbättradtrafiksäkerhet. Med hänvisning lillökade initialkostnader anhöll CSN i en skrivelse omtilläggsanslag med 2,0 milj.kr. för /89. Genom beslut medgav regeringen all det begärda beloppet får disponeras under innevarandebudgetår. För budgetåret1989/90 beräknarjag i likhet med CSN ett medelsbehov av 84,8 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. medgeatt regeringen lämnar talboks- och punktskriftsbibliole ket det beställningsbemyndigande om . för /91 som jag har förordat, 2. lill Bidrag till vis.sa studiesocialaändamål för /90 anvisa ett förslagsanslag på . F. KULTURVERKSAMHET M. M. Prop.1988/89:100 Kulturenär prioriterad i årets budgetförslag. Under kulluranslagen föreslås resursökningar på sammanlagt drygt 100 milj.kr. i syfte att stärka och förnya kullurlivet. Detta utgör förstaetappen i del ireårsprogram för ökadekulturinsatser som aviserades i regeringsförklaringen och som sammantaget skall omfattaresursförstärkningar på 300 milj. kr. Atl kulturinsatserna har fått denna vikti de närmaste årens arbete har tre skäl. Det första är attmycket återstår att göra för att vidga kretsen av människor som deltar i och tar del avkulturaktiviteter. Vikliga framsteg.har gjortsi della avseende. Kulturverksamheten når ut lillplatser och miljöer där den tidigare aldrig funnits. Fler och flermänniskor deltar i kullurii vet. Men merbehöver göras för atl påverka kullurvanorna och göra kulturen till enangelägenhet för alla. Målet är ettsamhälle där alla får chans alt utveckla sin uttrycksförmåga och vidga sina upplevelsemöjligheter. Den kulturellademokratin är angelägen inte bara av rättviseskäl. Den bidrar till attskapa ett samhälle som stärks och vitaliseras genom frigörelse av mänskligaresurser. Del är angelägetatt få till stånd en inträngande debatt om vilka aktiviteteroch arbetsmetoder som har visat sig mest framgångsrika när det gällt all intressera nya grupper för kultur. Statenskulturråd arbetar sedan en lid medatt ta fram ett fylligt erfarenhetsmässigt underlag. 1 årets budgetförslag förordar jag en förstärkning av resurserna tillkulturverksamheten i föreningslivet. Denna har visat sig spela en viktigroll när det gäller atl breddakulturinlresset och har givit stimulans åt den snabbt växande amatörverksamheten. Projektverksamheten med kultur iarbetslivet ges dessutom en mer framträdande roll. Därför är del viktigt all stimulera kulturaktiviteterbland barn och ungdom. Det växande TV- och videoutbudet och den allt hårdare marknadsföringen av kommersiellmasskultur gör del inte mindre viktigt attstimulera barns och ungdomars eget skapande.Det mest framgångsrika sättet atl främja bra barn-och ungdomskultur har inte oväntat visat sig vara alt arbeta genomskolan. Skolan har långvarigaerfarenheter av all la emot teaterföreställningar och konserter, attsamarbeta med konstnärer, att förmedla kunskaper om kulturarvet och att utnyttja folkbibliotek och museer. Det ärangeläget att ytteriigare utveckla aktiviteter av detta slag. Likaså ärdet viktigt att den hittillsså framgångsrika projektverksamheten med kultur i skolan får fortsätta och leda fram till mer bestående förändringar av skolans arbete. Ettandra viktigt skäl för regeringen att ge prioritet ål kulturen är vikten avall stärka det regionala kulturlivet. sketten kulturell upprustning som tagit sikte på att stimulera kulturen i helalandet genom att skapa länsinstitutioner med regionala uppgifter. Uppmärksamhetenpå kulturmiljövården har skärpts. I takt med att länen harfått egna teatrar, museer och orkestrar, har insikten ökat om vad kulturenkan betyda för samhällets utveckling. Kuhuren ger identitet åt en Prop.1988/89:100 bygd. Den ökar vitaliteten och skaparkraften. En bygd utan egnakullurak- Bil. 10 tiviteter har svag attraktionskraft. En viktig del av detfortsatta reformarbetet måste vara all ytterligare stärka regionernaskullurliv, så alt vi får kultur i hela landet. Framgångsrikkulturpolitik är en omöjlighet utan fullödiga konstnärliga insatser. Attgarantera konstnärerna goda arbets- och inkomstmöjligheter blir därför encentral fråga och ett tredje starkt skäl till att ge kulturpolitiken hög prioritet. Från olikakonstnärsgrupper har riklats skarp kritik beträffandeförsämrade arbetsvillkor. Del finns goda skäl att göra en översyn av dessa villkor och pröva olika förslag tillförbättringar. Jag villerinra om all redan det budgetförslag som läggs fram innehåller viktiga förstärkningar för konslnärsgrupperna.Författarnas s. k. biblioteksersättning kommer att höjas lill ,vilket är den kraftigaste höjningennågonsin sedan biblioleksersällningens tillkomst. Konsl-närsbidragen får också en förstärkning. Svenskarikskonserter får resurser för attbedriva artistförmedling och för att ge särskilda möjligheter ål unga, oetablerademusiker och sångare att komma i kontakt med publik över hela landet. harkulturpolitiken utvecklats till att bli en viktig och självklar del av det politiska arbetet. Vid mitten av1950-talet togs de första initiativen till en mer systematiskt genomförd statligkulturpolitik. Efter hand ökade också kommuner och landsting sitt engagemang. Målen för densvenska kulturpolitiken formulerades i mitten av 1970-lalet och ellallsidigt reformprogram har därefter genomförts. Målen äger giltighet för lång tidframåt. Reformprogrammen måste däremot förändras och utvecklas i takt med atl nya erfarenheter vinns och nya behovkommer lill uttryck. Som jag framhöll i budgetpropositionen 1988 (prop. 1987/88:100 bil. 10 s. 34) är det nu dags altvärdera de genomförda kulturreformernas resultat och dra upp nya riktlinjer förreformpolitiken. Tiden skulle i ochför sig kunna anses vara mogen för en ny övergripande kulturutredning.Risken är dock stor för att en sådan hämmar utvecklingeninom många områden. Jag vill därför förorda elt översyns- och reformarbete somkan genomföras successivt. Genom denexpansion av kulturbudgeten som är förutsedd under den inledda mandatperiodenhar förutsättningar skapats för såväl konsolidering som förnyelse inomkultursektorn. Jag villerinra om all del översyns- och reformarbete som jag talat om pågått och har redan gett konkretaresultat. Under föregående riksmötelog ställning till förslag beträffande nya riktlinjer förkulturmiljövården. Förhållandena inom arkivseklorn har diskuterats av arkivulredningen, som har presenterat sinaförslag i belänkandet (SOU 1988:11) Öppenhet och minne. har ibetänkandet (SOU 1988:48) Reformeratpresstöd, gjort en grundlig översyn av presstödet och lagt framförslag om helt nya stödformer. 1 det fortsatta översynsarbeiet kommerden treårsbudgetering sominu introduceras all kunna bli ell effektivihjälpmedel. Jag kommer att föreslå regeringen atl och andra myndigheter får i uppdrag atl inför 327 utarbetandetav treårsplaner analysera tillstånd och behov inom olika Prop. verksamhetsområdenoch att därvid lämna underlag för en fortlöpande Bil. Jag vill påminna omalt regeringen redan har givit vissa utredningsuppdrag som har betydelse i dettasammanhang. har, som jagtidigare nämnt, fått i uppdrag alt samla in och analysera erfarenheterna av arbetet att aktivera nya grupper. Kulturrådetskall också granska och redovisa situationen för de län som saknar länsteatersamt analysera möjligheterna altstärka konstbildningsverksamheten. En särskild utredare har tillkallatsför att se över möjligheterna att förbättra förutsättningarna för förvaltningen av vissa kulturhistoriskamiljöer, särskilt herrgårdar och industriminnen.Inom pågår en översyn av den samiska kulturensfortbestånd och utveckling. Uppdrag har också givits bl.a. rörande den pågående försöksverksamheten iBergslagen och ,forskningsverksamheten inom kulturområdet och fortsatta åtgärder motluftföroreningarnas skadeverkningar på kulturmiljön. Inom gör en särskild sakkunnig enöversyn av symfoniorkestrarnas situation. Detutredningsarbete som pågår kommer alt kompletteras med departementets egetöversynsarbete och ytterligare expertuppdrag för att sammantaget bilda underlagför reformarbetet under de kommande två budgetåren. 1 detta arbete kommersärskild vikt att läggas vid följande strävanden förbättring av konstnärernas arbetsvillkor, ökadeinsatser för barn- och ungdomskulluren, i första hand genom kultur i skolan, insatser för att ge amalörverksamhelen större bredd ochbättre kvalitet, förstärkning av det regionala kulturlivet. De förslag som jagsenare kommer att presentera under kulturanslagen innebär en resursökning på sammanlagtdrygt 100 milj. kr. Resursökningarna har till betydande del karaktären avengångsinsatser, vilket gör del möjligt att till kommande budgetår genomföra omprioriteringar tillviktiga insatsområden. Jag räknar med attdet sammanlagda resurstillskottetunder perioden /90- 1991/92 skall uppgå till 300 milj. kr. En betydande insatsi årets budgel görS för alt förslärka bidraget till kulturverksamhet ianslaget till studieförbundensarbete. Med årets ökning på 17,5 milj. kr. kommer bidraget sammanlagt att uppgåtill 125 milj. kr. Också resurserna till kultur i arbetslivet ökar. Sammanlagt kan 7 milj. kr. undernästa budgetår disponeras för verksamheten. När det gällerkonstnärsstöd görs, som jag redan berört, en betydande förstärkning av biblioteksersätlningen. Den höjning av örestalen som sker under innevarande ochkommande budgetår medför en förstärkning av anslaget med 13,8 milj. kr. Även bidragettill talboks- och taltidningser- sättning föreslås öka. Särskilda åtgärder föreslås för att underlättaför unga, oetablerade artister att nå en publik. Svenska rikskonserter får 1,5 milj. kr. för att driva en artislförmedlingi egen regi. Konslnärsbidragen förstärks med 1 milj. kr. i avvaktanpå en mera ingående översyn av de statliga stöden till konstnärsgrupperna. Denregionala kulturverksamheten kompletteras genom ökade insatser Prop.1988/89:100 för länsteatern i , förbättring av de småfolkbibliotekens Bil. 10 situation ochförstärkning av bidraget lill stiftelsen i . Efler samråd med mig kommer vidare chefen förcivildepartementet att föreslå en viss förstärkning avlänsantikvarieorganisationen. För att öka möjligheterna till ett attraktivt kvalitelsutbud även på de mindreorternas biografer ökas stödet lilldistribution av nya filmer. ges möjligheter till stöd för enupprustning av biografer. Teaterverksamhetenför finskspråkiga barn och ungdomar tilldelas 2,1 milj. kr. för entreårig försöksverksamhet. För , Operan och föreslåsett budgeteringssystem som skall möjliggöra en långsiktig planering av dessa institutionersverksamhet. Vidare föreslås, med hänsyn till teatrarnas likviditetssiluation, betydanderesursförstärkningar. Dansenssituation behöver förstärkas. Därför föreslås att resurser skall avsättassom skall göra det möjligt att etablera ett centrum för dans i . Förslag tillorganisation och resurser för redovisas. Förslaget innebäratt Wasaverksamheten även i fortsättningen skall vara en del av myndigheten statens . ansvarsmuseernas resurser förstärks. Allmän kulturverksamhet m. m. Prop.1988/89: lOO Bil.10 F 1.Statens kulturråd 1987/88 Utgift 17780089 1988/89 Anslag 16838000 1989/90 Förslag 18 339000 Av anslaget /89 har . inte ställts till statens kulturrådsdisposition till följd avtillämpandet av en utgiftsram. ären central förvaltningsmyndighet inom kulturområdet. Enligt förordningen (1988:676) medinstruktion för skallrådet följa utvecklingen inom kulturområdet och ge ett samlat underlag för denstatliga kulturpolitiken samt bistå regeringen vid genomförandet av denna.Rådet handlägger ärenden om statliga bidrag för kulturell verksamhet ochom andra statliga åtgärder som rör teater, dans, musik, konst, museer, utställningar, litteratur, folkbibliotek, folkbildningoch folkrörelser i den mån sådanaärenden inte ankommer på någon annan myndighet. Rådet skall ianslutning till sin anslagsframställning göraen sammanfattande bedömning av utvecklingen inom dessa delar av kulturområdet och lämna förslag till deåtgärder som kan föranledas av bedömningen. 1988/89 Beräknad ändring 1989/90 Förvaltningskostnader 15 562000' -M433000 (därav lönekostnader) (11063000)' (+ 832000) Lokalkostnader 1276000 -I- 68000 ' Av angivet belopp har . inte ställtstill statens kulturråds disposition tillföljd av tillämpandet av en utgiftsram. harredovisat elt treårigt huvudförslag för budgetåren 1989/901991/92. Minskningen föreslås tas ul med fördelningen 1, 2 och för första, andra resp.tredje budgetåret. För /90 innebär del en minskningmed . framhåller att krav på besparingar efter 1988/89 blirsynnerligen svåra att tillgodose. Om ytterligare besparingar måste görasi enlighet med huvudförslaget kommer det att påverka framför allt kvaliteten i arbete ochsäkerheten i handläggningen. Misstag vidbidragsfördelningen kan få besvärande kon sekvenser för kulturiivel liksom för samspelet mellan staten och kultur livet. föreslår därför alt ingaytterligare nedskärningar görs. Ökade lokalkostnader (-h68 .) Föredragandens överväganden Prop. Vid beräkningen av den minskning av utgifterna /90, som följer av det treåriga huvudförslaget och denperiodisering som föreslagits, harjag beaktat de konsekvenser som myndighetenhar redovisat. Huvudförslaget har därför reducerats så att minskningen uppgår till17000 kr. Tjänstebrevsrälten föreslås slopad för statens kulturrådfr.o.m. Jag hänvisar idetta sammanhang till vad chefen för har anfört vid sin anmälan av avsnittet Särskilda frågor. Medel förkulturrådets portokostnader har därför beräknats under anslaget. I enlighet med vad chefen för haranfört under avsnittet Gemensammafrågor har kompensation getts med anledning av ändrad finansiering avsystem S. Med hänvisning lill vad jag har anfört och till sammanställningen hemställer jag attregeringen föreslår att till för budgetåret1989/90 anvisa ett förslagsanslag på . Bidrag tillutvecklingsverksamhet inom kulturområdet m.m. 1987/88 Utgift 5 833481' Reservation 1099 351' 1988/89 Anslag 18 687000 1989/90Förslag 90137000 ' Anslaget Bidrag lill särskilda kulturella ändamål. Från detta reservationsanslag anvisasbidrag för skilda ändamål till organisationer och institutioner påkulturområdet. 1988/89 Beräknad ändring 1989/90 Prop.1988/89:100 Bil.