prop · GC0392 · 1988-12-31 00:00:00 — b. Innehavarenfår under den lid tillståndet består utföra undersökning eller bearbetning enligt de villkor som har angetts i beslutet. som har anvisats enligt äldre lag skall anses anvisad enligt nya lagen. Om ny mark behöver anvisas tillämpas nya lagen. Medgivande enligt 1719§§ lagen om vissa mineralfyndigheter skall anses som motsvarande medgivande enligt 3 kap. 5 7 §§ nya lagen. c. Dennya lagens bestämmelser om kronoandel i 1 kap. 10 §, undersök- ningslillstånds giltighetstid i 2 kap. 4 7§§, ändring av tillstånd eller koncession i 6 kap. 4 § och gemensam förvaltning av koncessionsrätt 112 kap. skall inte tillämpas på tillstånd som avses här. d. Nären koncession upphör tillämpas 36 § lagen om vissa mineralfyn digheter i stället för 13 kap. 3 och 4 §§ nya lagen beträffande anläggningar som har påbörjats före ikraftträdandet. e. Förtillstånd lill förberedande undersökning enligt 15 § lagen om vissa mineralfyndigheter som gäller vid ikraftträdandet tillämpas den lagen så länge tillståndet består. Densom vid utgången av bedriver undersökning eller bearbetning för vilken tillstånd eller koncession därefter behövs enligt denna lag får, under förutsättning att ansökan om koncession görs före , fortsätta verksamhet för samma ändamål ulan koncession till dess ansökan slutligt prövats. Den som bedriver bearbetning vid utgången av skall ha företräde lill bearbetningskoncession som om han fått företrädesrätt enligt 1 kap. 8 § nya lagen. 2 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1985:620) om vissa torvfyndigheter ' Härigenomföreskrivs atl 9 och 37 §§ lagen (1985:620) om vissa torvfyndigheter skall haföljande lydelse. 9§Inom ell område som omfattas Inom ett område som omfattas av av koncession enligt lagen undersökningstillstånd eller bear-(1974:890)om vissa mineraljyndig- belningskoncession enligt lagen heter fårnågon annan än konces- (0000:000) om vissa mineraliska sionshavaren inte utan särskilda ämnen får någon annan än konces-skäl beviljaskoncession enligt den- sionshavaren inte utan särskilda na lag. Ejheller får Inom ell områ- skäl beviljas koncession enligt den-de, som omjällasav räll enligt 1 na lag. kap. 4 eller 5 § eller 14 kap. 6 § forsla stycketgruvlagen (1974:342) ef ler av ansökan om sådan rätt, koncession utansärskilda skäl meddelas någon annan än den som erhåf Ut eller ansökt om sådanrätt. 37§ Vid tvist angående fråga som av- Vid tvist angående fråga som av ses i 25 § tillämpas reglerna i 41 § ses i 25 § tillämpas 8 kap. 3 § första lagen (1974:890) om vissa mineraf stycket lagen (0000:000) om vissa Jyndigheter. Dennalag träder i kraft . Beträffandekoncessioner enligt lagen (1974:890) om vissa mineralfyndigheter ochbeträffande inmutningar och utmål gäller äldre bestämmelser. 3 Förslagtill Prop. Lag om ändring i naturvårdslagen (1964:822) Härigenomföreskrivs att 18 och 18a §§ naturvårdslagen (1964:822) skall ha följandelydelse. 18§' Takt av sten, grus, lera, jord, Täkl av sten, grus, lera, jord, torv, eller andra jordarter för an- torv, eller andra jordarter för annat nat ändamål än markinnehavarens ändamål än markinnehavarens husbehov får ej ske utan länsstyrel- husbehov fårej ske utan länsstyrel sens tillstånd. Vad nu sagts avser sens tillstånd. Vad nu sagts avser dock ej läkt i vattenområde vartill dock ej läkt i vallenområde vartill tillstånd lämnats enligt vattenlagen tillstånd lämnatsenligt vattenlagen (1983:291) eller fordras enligt lagen (1983:291)eller fordras enligt lagen (1966:314) om konlinentalsockeln (1966:314) om konlinentalsockeln eller läkt av torv vartill bearbet- eller läkt vartill tillstånd fordras en- ningsskoncession har meddelats en- ligt lagen (1985:620) om vissa torv- ligt lagen (1985:620) om vissa torv- fyndighelereller lagen (0000:000) fyndigheler. om vissa mineraliska ämnen. Länsstyrelsenfår förelägga den som söker täkttillstånd att, vid äventyr att ansökningenavvisas, lägga fram utredning som belyser behovet av takten saml en täktplan averforderlig omfattning. Tillståndet skall förenas med de villkor som behövs föratl begränsa eller motverka företagels menliga inverkan på naturmiljön. Om ejsärskilda skäl föranleder annat, skall tillstånd för sin giltighet görasberoende av att säkerhet ställs för sålunda föreskrivna villkor. Visar sigsådan säkerhet otillräcklig, får föreskriva att tillståndetskall gälla endast om ytterligare säkerhet ställs. Omfullgörandet av föreskriven åtgärd ankommer på annan än markens innehavare, ärinnehavaren skyldig tåla att åtgärden vidtages. förflutit från det täkttillstånd har vunnit laga kraft, fårlänsstyrelsen upphäva tillståndet eller helt eller delvis eller förena tillståndetmed ändrade villkor. Visar det sig att föreskrivna villkor inte i denutsträckning som behövs begränsar eller motverkar företagets menliga inverkanpå naturmiljön, får före utgången av den angivna tiden förenatillståndet med de ytterligare villkor som behövs. I8afRegeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddelaföreskrifter om skyldighet för den som driver täklverksamhet eller slen-krossrörelseall lämna de uppgifter om verksamheten som behövs som underiag för planering avnaturvården. 1 fråga om tillsyn över arbetets bedrivande och hushållningen medfyndigheter i Jäst berg gäller 5 kap. 10§ och 15 kap. 1-3§§ saml 5§ Senaste lydelse 1985:622 Senaste lydelse 1982:1097 184 ''''ctrande lydelse 'dra och tredie , , 'P- 8/89: - :. "" ')M\\ 1988. (0000:000) olnL'""'' '''Sen 'Ba 2 ä>nnen i nnärnpUaliT''''''''' Lag om ändring i vattenlagen (1983:291) Härigenom föreskrivs att 3 kap. 6 § och 22 kap. 1 § vattenlagen (1983:291) SkaUha följande lydelse. Prop.1988/89:92 Bilaga 2 6§' Bestämmelserna i 1,2 och 4 §§ gäller inte 1. vattenföretag som vid prövningav en viss anläggning eller åtgärd enligt 4 kap. lagen (00000:000) omhushållning med naturresurser m. m., har angetts som ett villkor föranläggningens eller åtgärdens utförande, 2. broar eller andra vattenföretagför väg, järnväg, tunnelbana eller spårväg, vars anläggande har prövats isärskild ordning, 3. rörledningar i vatten, vartill koncession harmeddelats enligt lagen (1978:160) om vissa rörledningar. 4. verksamhet, vartillbearbetningskoncession har meddelats enligt lagen (1985:620) om vissa torvfyndigheter. 4. verksamhet, vartill bearbetningskoneessionhar meddelats enligt lagen (1985:620) om vissa torvfyndigheter eller lagen(0000:000) om vissa mineraliska ämnen. 5. verksamhet vartillutvinningstillstånd har meddelats enligt lagen (1966:314) omkontinentalsockeln. Lagens bestämmelser om faslighet gäller också gruvor utom i fall som avses i 5 kap. 2 § tredje stycket. Lagensbestämmelser om fastig-hel gäller också områden där bearbetning av mineraliskaämnen pågår med stöd av bearbetningskoncession enligt lagen (0000:000) omvissa mineraliska ämnen. Vad som sagts gäller dock inte i fall som avses i 5kap. 2 § tredje stycket. Denna lag träder ikraft . ' Senaste lydelse 1985:621 5 Förslag till Prop. Lag om ändring i miljöskyddslagen (1969:387) ' Härigenom föreskrivs atl 2 § miljöskyddslagen (1969:387)skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Utöver bestämmelserna i denna lag gäller om miljöfarligverksamhet vad som föreskrivs i hälsoskydds-, byggnads- och naturvårdslagsstiflningeller i annan lagstiftning. I fråga om viss miljöfarlig verksamhet gällersärskilda bestämmelser enligt lagen (1971:850) med anledning av gränsälvsöverenskommelsend. 1971 mellan och . Har regeringen enligt 4 kap. lagen (0000:000) om hushållningmed naturresurser m. m. prövat frågan om tillstånd till en viss anläggningeller åtgärd eller enligt lagen (1978:160) om vissa rörledningar prövat fråganom framdragande eller begagnande av sådan ledning, är beslutet bindande vidprövning enligt denna lag. Beslut om bearbetningskoneession enligt lagen (0000:000)om vi.ssa mineraliska ämnen är bindande vid prövning enligt denna lag såvittavser tillämpning av 2 och 3 kap. lagen (0000:000) om hushållning mednaturresurser m. m. Detsamma gäller beslut om tillstånd till utvinning enligtlagen (1966:314) om kontinentalsockeln. Regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer ägermeddela särskilda bestämmelser lill förebyggande av vattenförorening genom fastavfall. Denna lag träder i kraft . Senaste lydelse 1983:656 187 Lag om ändring i lagen (1982:618) om utländska förvärv avfast egendom m.m. Härigenomföreskrivs all rubriken till 2 kap. samt 2 kap. 1 § och 3 kap. 5 § lagen(1982:618) om utländska förvärv av fast egendom m. m. skall ha följandelydelse. Inmutningsrätt och rätt till utmål Rätt enligt lagen (0000:000) omvissa mineraliska ämnen 1988/89:92 Bilaga 2 Konlrollsubjekt enligtlagen (1982:617) om utländska förvärv av svenska företag m. m. får inte utantillstånd (förvärvslillstånd) för varje särskilt fall här i landet erhållaeller i övrigt förvärva inmutningsrätl eller rätt lill utmål enligt gruvlagen(1974:342). Vadsom i denna lag sägs om räll till !/wå/skall gälla även nyttjanderätt till utmål. Vad som i denna lagsägs om rätt till bearbetningskoncession skall gälla även nytljanderätl lillsådan koncession. Kontrollsubjekt enligtlagen (1982:617) om utländska förvärv av svenska företag m. m. får inte ulantillstånd (förvärvslillstånd) för varje särskilt fall här i landet erhållaeller i övrigt förvärva undersökningstillständ eller bearbetningskoncessionenligt lagen (0000:000) om vissa mineraliska ämnen. Inmutningsrätl eller rätttill utmål. som har förvärvats genom inrop på exekutiv auktion under sådanaförhållanden att förvärvslillstånd skulle ha krävts vid ett vanligt förvärv,skall åter avyttras efter det atl auktionen har vunnit laga kraft,om inte dessa förhållanden har upphört eller inroparen har fåtttillstånd all behålla rättigheten. Regeringen får på ansökan av inroparenmedge skäligt anstånd med avyttrandet. 1fråga om tillstånd enligt JÖrsta stycket att behålla Inmutningsrätl Rätt enligt undersökningstilfslånd eller bearbetningskoncession som meddelats enligt lagen (0000:000) omvissa mineraliska ämnen och som har förvärvals genom inrop på exekutiv auktionunder sådana förhållanden all förvärvslillstånd skulle ha krävts vid ettvanligt förvärv, skall åter avyttras efler det att auktionen harvunnit laga kraft, om inte dessa förhållanden har upphört ellerinroparen har fått tillstånd att behålla rättigheten. Regeringen får påansökan av inroparen medge skäligt anstånd med avyttrandet. Ifråga om tillstånd att behålla rättigheter enligt JÖrsta stycket gäl- ellerrätt till utmål gäller i tillämpliga delar bestämmelserna i denna lag omförvärv av sådana rättigheter. Avyttrasinte rättigheten inom föreskriven tid gäller 1. beträffande inmutningsrätl.att undersökningsarbeten som inroparen företar inom det inmutade området ärutan verkan lill bevarande av inmutningsrälten. 2. beträffande utmål. alträtten till utmål är förverkad på den första Infallande dag då JÖrsvarsavgiftenligt 6 kap. 8 § gruvlagen (1974:342) skall erläggas. leri tillämpliga delar bestämmelserna i denna lag om förvärv av sådanarättigheter. Avyttras inte rättigheten inom föreskriven tid är den förverkad. Prop.1988/89:92 Biiaga 2 Dennalag träder i kraft . Beträffandeinmutningar och utmål enligt gruvlagen (1974:342) gäller äldre lagstiftning. 7 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1966:314) om kontinentalsockeln ' Härigenomföreskrivs atl 3,10 och 15 §§ lagen (1966:314) om konlinentalsockeln skall haföljande lydelse. Regeringeneller myndighet som regeringen bestämmer äger meddela tillstånd för annan änstaten att genom geofysiska mätningar, borrning eller på annat sätt utforskakontinentalsockeln och utvinna naturtillgångar från denna. Tillståndskall avse bestämt område och . Regeringenäger föreskriva att visst slag av verksamhet som avses i första stycket får ägarum utan tillstånd. Vid prövning av tillstånd till utvinning enligt denna lag skall 2 och3 kap lagen (0000:000) om hushållning med naturresurser m. tn. Inomanläggning av säkerhetszon Inom anläggning av säkerhetszon utanför territorialgränsen tilläm- utanför territorialgränsen tillämpas pas svensk lag medundantag av svensk lag med undantag av be- beslämmelserna igruvlagen (1974: stämmelserna i lagen (0000:000) lagen (1974:890)om vissa om vissa mineraliska ämnen, val- vattenlagen tenlagen (1983:291) och lagslift- (1983:291) ochlagstiftningen angå- ningen angående jakt och fiske, ende jakt och fiske.Därvid anses Därvid anses anläggningen och anläggningen och zonen belägna zonen belägna inom närmaste del inomnärmaste del av Sveriges sjö- av Sveriges sjöterritorium, territorium. Produktsom frambringats utanför territorialgränsen anses utvunnen i . 15§' Talan mot bergmästarens beslut enligt 7 § föres hos geologiskaundersökning genom besvär. Motbeslut av geologiska undersökning i ärende, som avses i 7 §, och mottillsynsmyndighetens beslut enligt 12 § föres talan hos kammarrätten genombesvär. Motannal beslut av myndighet enligt denna lag föres talan genom besvär hosregeringen. Annatbeslut än som av.ses I första Beslut gäller utan hinder av förd .stycket ländertill ejierrällelse ulan talan, om ej annorlunda förornals. Senastelydelse 1984:891 Senaste lydelse 1983:655 Senaste lydelse 1982:483 190 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. Bilaga2 hinder av förd talan, om ej annorlunda förordnas. Dennalag träder i kraft . Sammanställningav remissyttranden över Prop-1988/89:92 betänkandet(SOU 1986:53 och 54) Ny '' Betänkandet(SOU 1986:53 och 54) Ny minerallagsliflning har remissbehandlats. Efterremiss har yttranden över betänkandet avgetts av justitiekanslern (),, , kammarrätten i , kammarrätten iJönköping, , , överbefälhavaren (), överstyrelsenför civil beredskap (ÖCB), statens vägverk, , högskolan iLuleå, lantbruksstyrelsen, , statens planverk, statenslantmäteriverk (LMV), (), Sverigesgeologiska undersökning (SGU), (),domänverket, bergmästarämbetena i norra och södra distrikten, kammarkollegiet,statskontoret, (), ,, statens kärnkraftsinspeklion, länsstyrelseni , i län som bifogat yttranden från Askersundsoch kommuner , i , iVästerbottens län som bifogat yttranden från och Vilhelminakommuner samt från handelskammare i Norrbollenslän, länspolischefen i , samerätlsutredningen, ,Centralorganisationen /SR, Förelagens Uppgiftslämnar-delegation (FUD), Ingenjörsvelenskapsakademien(IVA), , i (LO), (), Norrlandsfonden, , , , , , (), , (), Svensk KärnbränslehanteringAB (SKB), (), och Bolaget . Dessutomhar yttranden inkommit från i län.Bergslagsdelegationen, , Svenska Handelskammarförbundeloch . Ettstort anlal remissinstanser inleder sina yttranden med allmänna synpunkter påden föreslagna lagstiftningen. Många remissinstanser anser att kommitténslagförslag innebär förenklingar och en rationellare och enhetligare hanteringav ärenden som rör undersökning och utvinning av mineraliska ämnen än vad dengällande lagstiftningen medger. JKhar uppfattningen att förslaget till ny minerallag i vad avser förfaran det vid lillståndsgivning och olika förrättningar, rätt till ersättning oehrätt att föra talan mot beslut inte innebär några avgörande förändringar i 192 förhållandetill gällande rätt. De förändringar som föreslås innebär snarare Prop.1988/89:92 förenklingar och mer enhetlighet när det gäller beslulsmyndighel ochfull- Bilaga 3 följdsinstanser. Liknande synpunkter framförs bl.a. av NSG,bergmästaren i norra distriktet, statskontoret och i Malmöhuslän. Ellantal remissinstanser, bl.a. , och anser all detär angeläget all så långt möjligt förenkla prövningsförfarande ochmyndighetsstyrning. Del lagda förslaget går i motsatt riktning och synesinnebära bl.a. ett tungt och omständligt prövningsförfarande. Flertaletremissinstanser anser det vara motiverat all genomföra en ny minerallagsliftningeller har inget att erinra mot att en sådan genomförs. NSG,länsstyrelserna i , och , TCO, tillstyrker huvuddragen i lagförslaget.Bergmästaren i norra distriktet tillstyrker lagförslaget under förutsättningatt ändringar görs så att ell ökat inmulningsrättsligt inslag erhålls för deämnen som är lämpade för ett inmutningssystem, medan koncessionsprincipenbibehålls oförändrad för övriga. , , bergmästaren i södra distriktet, , länsstyrelsernai och , Bergslagsdelegationen, , ,, , /SR, och avstyrkeratt kommitténs förslag läggs till grund för ny lagstiftning. IVA och SGAB ärkritiska till förslaget. Enligt SGU:s uppfattning är de skäl som kommittén anfört för enförändring av nu gällande lagsystem inte tillräckliga. Det system som finnsär modernt (från mitten av 1970-talel) och anpassat till olika fyndighetersgeologiska beskaffenhet. Kommitténs syften med förslaget kan nås genompartiella lagändringar i del befintliga lagsystemet. Liknande synpunkterframförs av bergmästaren i södra distriktet. Naturvårdsverketanser atl förslaget innebär i så väsentliga delar en försämrad ställning förmiljövården jämfört med gällande räll alt det inte bör läggas till grund för nylagstiftning. Förslaget bör omarbetas på ett sätt som bättre tillgodosermiljövårdens intressen. Planverketanser inte alt förslaget kan utgöra grund för ny lagstiftning utan väsentligaändringar på ett antal punkter, i synnerhet de som rör anknytningen lillnaturresurslagen (NRL) och möjligheter till intresseavvägningar. i har uppfattningen atl en del av de föreslagnaförändringarna strider mot decentraliseringssträvanden enligt l.ex. plan- ochbygglagen (PBL). Förslaget innebär bl.a. atl vissa av länsstyrelsernas ochkommunernas funktioner vid prövning av frågor rörande mineralutvinning hänskjutstill bergsstaten. Lagförslaget bör därför inte läggas lill grund för nylagstiftning utan orrifattande överarbetning. Liknande synpunkter framförs avlänsstyrelsen i . Bergslagsdelegationenframhåller att i dagens läge, med de problem som råder inom gruv- och mineralindustrin, föreslå en ny lagstiftning som uppenbart strider mol slalsmaklernas intentioner att skapa förutsättningar för en livskraftig industri, förefaller inte ändamålsenligt. Förslaget innebär bl.a. att det kommer att la atl få tillstånd, all del skapas 193 13 Rik.sda,i;en 1988/89. osäkerhet inför fortsatta prospekteringsinsatseroch atl det skapas en lås- Prop. 1988/89:92 ning av gruvnäringen till dagens situation. ,, , , och Terra Mininghar uppfattningen atl de reformbehov som kan föreligga på några punkter, såsomi fråga om kretsen av inmulningsbara , offentliggörande avundersökningsresultat och samordningen mellan gällande minerallagar, kanavhjälpas genom mindre ingripande ändringar i gruvlagen och minerallagen. /SRanser att gruvlag är i stort tillfyllest för att reglera förhållandenavid prospektering och bearbetning. Övrigaremissinstanser har ingen erinran mot huvuddragen i förslaget till nyminerallagstiftning. 3 Lagförslagets mineralpolitiska effekter Ettflertal remissinstanser kommenterar den föreslagna lagstiftningens mineralpoliliskaeffekter. NSGanser att förslaget medför obetydliga förändringar i hantering och tillämpningför de etablerade prospekteringsorganisationerna. Förslaget kan få en positivinverkan på prospekleringen efler industrimineral. Länsstyrelsernai och , TCO och Gruvindustriarbetareförbundetanser atl förslaget kan bidra lill all nå del övergripande mineralpolitiskamålet atl skapa förutsättningar för en livskraftig mineralinduslri. ÖCBframhåller all förslagen och motiveringarna lill dem antyder att den nya lagenrätt använd bör vara stimulerande för den prospektering som skall ge underlagför en fortsatt malm- och mineralbrytning i . RRV,SGU, bergmästarna i norra och södra disktrikten, högskolan i ,Bergslagsdelegationen, IVA, , , , ,, och menar att lagförslaget i olika avseenden kan verkahämmande eller hämmar utvecklingen av en livskraftig gruv- och mineralinduslri.Huvudskälet härför är att förslaget ytterligare minskar incitamenten för den prospekteringsverksamhetsom på lång sikt är en nödvändig förutsättning för att gruvdrift skall kunnaförekomma i vårt land även i framliden. SGUförordar all inmulningssyslemet bibehålls då del på ett bättre sätt än koncessionssystemelstimulerar till ell effektivt efterforskande och utvinnande av landets mineralfyndigheter. RRVoch Bergslagsdelegationen anser att de särskilda regler om vem som föreslås fåtillstånd att prospeklera och bearbeta kan leda lill alt antaletmöjliga aktörer begränsas lill i huvudsak de som redan nu är prospektörer och bearbelare.Begränsas antalet möjliga exploatörer kan detta i sin tur leda till attprospekteringen minskar i stället för all öka. EnligtIVA, , , och torde del föreslagna koncessionssystemet inte stimu lera riskvilligt kapital att söka sig till så riskfyllda och långsiktigainveste ringar som prospektering efter . Bergslagsdelegationen ochNorrlandsfonden anser alt lagförslaget låser Prop. 1988/89:92 gruvnäringentill dagens situation. Del uppmuntrar inte lill småföretagan- Bilaga 3 de. /SRär tveksamma till atl en övergång från ett inmutningssystem lill koncessionssyslemstimulerar till ökad prospektering och mineralhantering. Någraremissinstanser har synpunkter på behovet av ett enhetligt lagsystem. NSGanser all del är en fördel med ett enhetligt system som reglerar undersökningoch utvinning av alla för prospekteringsverksamheten aktuella mineraliskaämnen. Bergmästareni norra distriktet tycker all till lagförslagets fördelar hör det förenkladeoch enhetligare regelsystemet. Även i menar atlförslaget innebär en rationellare och enhetligare hantering avtillståndsärenden än vad gällande lagstiftning medger. Planverketanser att en reform är önskvärd inom minerallagsliftningen och att det ärvärdefullt att ett sådant förslag nu lagts till en enhetlig lagstiftning. ,domänverket och SKB har ingen erinran mot ell enhetligt system. SGU,bergmästaren i södra distriktet. , avstyrker införandet av ett enhetligt koncessionssystem ienlighet med kommitténs förslag. SGUanser att kommittén försökt förena två i sig oförenliga system, nämligeninmutningssystemet och koncessionssystemet. Kommitténs förslag med särskildakrav för olja, gas eller diamant visar att den de facto inte tror alt ellenhetligt lagsliflningssyslem för alla mineraliska ämnen är lämpligt. Enliknande synpunkt framförs av bergmästaren i södra distriktet. SGU menarvidare att samhället under nuvarande förhållanden inte har något atl tjäna på allinföra ell enhetligt lagsystem inom mineralområdel. ,och framhåller att av de som omfattas avminerallagen är endast olja och gas samt möjligen vissa leror avintresse för utvinning. Betingelserna för eftersökande och utvinning av oljaoch gas skiljer sig så väsentligt från vad som gäller för inmutningsbaramineral all några olägenheter till följd av skilda regelsystem inte gärna kanuppkomma. I den mån några nackdelar av betydelse kan befaras uppslå av sådananledning - något som inte påvisats av kommittén torde detta kunna avhjälpasmed mindre ingripande lagändringar. 5 Statlig Styrning och kontroll pp- i988/89:92 Bilaga 3 Fråganom minerallagstiftningen som ett instrument för statlig styrning ochkontroll av prospekleringen och mineralutvinningen behandlas av någraremissinstanser. I huvuddelen av de remissvar som lar upp denna fråga görs enjämförelse mellan gruvlag (inmulningssyslemet) och kommitténs förslagtill ny minerallag (koncessionssystemet). SGUdelar inte kommitténs utgångspunkter alt det bl. a. finns behov av ett ökatstatligt inflytande alt styra gruvverksamheten och atl statens möjligheter tillekonomiskt utbyte av verksamheten bör förstärkas. Statens möjligheter lillinflytande över landets gruvverksamhet via gruvlagen som bl.a. ger staien hälflenandeli eventuell fyndighet (kronoandel) och därmed brytningsvitsord (dvs. staien kansjälv om den så önskar starta gruvdrift) får anses som god. Staten hardessutom enligt gruvlagens bestämmelser räll atl ta del av resultat utan allbetala härför. ,, och Handelskammarförbundel framhåller atlgenom de koncessionära inslag som infördes gruvlag bl.a. desstidsbegränsnings-, förlängnings-och inlösenregler möjliggör gruvlagen istort sett samma samhällskontroll över ulnyitjandel av en bearbetningsrätl somde av kommittén föreslagna reglerna.