prop · GC0368 · 1988-12-31 00:00:00 — Intygen baseras på egeninspektionsverksamhet men också på den av KMÄ:s på företagets begäran utfördainternkontrollen. Denna ordning ligger väl i linje med vad som föreslagitsbeträffande övrig livsmedelskontroll rörande kontrollprogram, egentillsyn m.m. KMÄ bör naturligen även fortsättningsvis ansvara för företagensegentillsyn. Avvikelser från fastställda parametrar skall omgående rapporterastill ansvarig myndighet. En sådan ordning bör för övrigt gälla egentillsyn inomövriga livsmedelsbranscher. KMÄ bör som vara godkänt somanvisningslaboratorium av livsmedelsverket och därigenom stå under verketstillsyn. Om så krävs kan livsmedelsverket förordna att en anläggning skall ståunder särskild tillsyn (exportkontrollanläggning). En sådan ordning kan enligtlänsstyrelsens mening inte vara försvårande för export och överensstämmer medvad utredningen i övrigt anfört om exportkontroll. Runmärkningenav ägg- och mejeriprodukter, som inte omnämns av utredningen, äi* enligt mening ett bra exempel på kvalitets krav överförda till för konsumentema lättfattligt symbolspråk. Skäl för att avskaffa runmärkningen finns inte. Tvärtom bör även andra livsmedels branscher överväga liknande system som en kvalitetssymbol där måhända 12o branschensegna kvalitelsbeslämmelser ligger på en högre nivå än den av Prop.1988/89:68 myndigheten fastställda . 2.4.21Länsstyrelsen i tillstyrker utredningens förslag 2.4.24 i tillstyrker utredningens förslag 2.4.25------------------ Länsstyrelseni tillstyrker utredningens förslag. ---- vill--- betona att varken godkännande av loka ler eller den fortlöpande tillsynen bör läggas enbart på en lokal miljö- och hälsoskyddsnämnd. Ett obligatoriskt samrådsförfarande mellan lokala, regionala och centrala myndigheter bör gälla. 2.4.29Länsstyrelsernas organisationsnämnd: Enligt förslaget skall livsmedelsverketfastställa generella föreskrifter för utformningen av kontrollprogram förvissa anläggningar. Vid sådant förhållande förefaller det orationellt att som utredningen föreslår miljö- och hälsoskyddsnämnden vid fastställande avkontrollprogram skall vara skyldig att höra både länets och livsmedelsverketsexpertis. Det får anses helt tillräckligt att samråd sker med omdet inte är fråga om ett alldeles speciellt fall. Motsvarande gäller i fråga omgodkännande av lokaler för livsmedelshanteringen. 2.4.35 kommun:-- Detta är ettbra förslag 2.4.36 : Bra om detegendomliga provtagningsför-farandel som förekommit försvinner så attmiljö- och hälsoskyddsnämnden får lagligt bemyndigande att ta prover imejerierna. Positivtatt även godkännandet av mejerier som livsmedelslokal kan utföras av miljö- ochhälsoskyddsnämnden enligt utredningen. 2.4.38 : Beträffande 1 och2 finns inget att erinra. Eftersom utredningen tidigare föreslagit att alllivsmedelskontroll skall vara likartad oavsett om del gäller inhemska,importerade eller livsmedel avsedda för export torde endast första alternativetunder punkt 3 kunna komma i fråga. 2.4.39 kommun: Nämnden finnerutredningens förslag 2.4.41 kommun: förslag till mejerikontroll m. m. finns inga erinringar. 2.4.42 : Förslagetalt samla ansvaret för såväl godkännande som tillsyn, inbegripet provtagningoch undersökning, av mejerier till miljö- och hälsoskyddsnämndenöverensstämmer helt med vad nämnden tidigare anfört i sitt remissvar pålivsmedelssladgekommitténs förslag . 2.4.44 Sundsvallskommun: När det gäller mejeriprodukter har miljö- och hälsoskyddsnämnden iSundsvall bedrivit en betydligt mer omfattande kontroll ochprovtagning än KMÄ på nämndens egen bekostnad. Utredningens förslag skulleinnebära alt nämnden kan ta betalt för den tillsyn som redan förekommer. 2.4.45 kommun:-- Nämndenstöder utredningsförslaget 2.4.48 Örnsköidsvikskommun:- det är rimligt att den lokala livs- Prop. medelsmyndighetenhar en gmndlig kännedom om förhållandena samt Bilaga 3 kvalitén på mejeriprodukterna. Detta torde endast kunna uppnås när allt tillsyns-och kontrollansvar åläggs miljö-och hälsoskyddsnämnden. 2.4.52------------------------------------------------- och ägg: Kostnadsmässiglinnebär en decentralisering av provtagningen en fördy ring av verksamheten.- KMÄ:s kvalitetskontroll av mejeriproduk ter som underlag för kvalitetsbetalning kommer att fortsätta men blir dyrare om SLV-provtagningen upphör. KMÄ:sverksamhet sker på ett enhetligt, samordnat sätt och ger möjlighet till enhelhetsbild av läget vid landets alla mejerier. Halvårsvisa statistiskasammanställningar har gjorts sedan starten. Detbör---- omnämnas att 3/4 av landets alla mejerier ligger på orter,där det inte finns anvisningslaboratorium, varför huvudparten avhälsoskyddsnämnderna måste få analysdata från laboratorium på annan plats.Provtagningsutrustning måste hämtas och prov avlämnas för vidare transport,vilket medför ökad arbetsinsats. Pådirektiv av livsmedelsverket sänder KMÄ nu omgående alla analys data till berörd hälsoskyddsnämnd. KMÄ:sverksamhet kan under rådande förhållanden mer betraktas som en kostnadssänkandeservice åt hälsoskyddsnämnderna och ger dem dessutom mer tid att ägna sig åtinspektion än åt mtinbetonad tidskrävande provtagning. ---- mening har KMÄ de kvalifikationer och det kunnandesom krävs för att kunna engageras i företagens egentillsyn. Detta kunnande börsom nu också i fortsättningen tas tillvara även i den offentliga kontrollen. Vadgäller den obligatoriska exportkontrollen som lill stor del bygger på denfrekventa kvalitetskontrollen som underlag för kvalitetsbetalning har tidigareutredningar och hörande av olika intressenter visat att man önskar hakvar exportkontrollen i nuvarande omfattning. 2.4.53 anser attKMÄ:s nuvarande uppgifter i princip ej bör förändras. 2.4.54 i Sverige:En översyn av livsmedelsverkets direktiv till KMÄ borgöras. I övrigt anser LOatt KMÄ även i fortsättningen skall ombesörja provtagningen på uppdrag avlivsmedelsverket. 2.4.56Lantbrukarnas riksförbund: I till utredningen fogad reservation och särskiltyttrande har utredningens majoritetsförslag starkt kritiserats. LRF hänvisartill dessa och understryker de motiv för kritiken som anförts. Förslaget frånutredningens majoritet i fråga om mejerikontrollen kan inte godtas. Det systemsom finns överträffar det lagda förslaget ur kompetens- ochfrekvenssynpunkt och är betydligt mindre kostsamt för alla parter. Det bördärför bibehållas med de mindre justeringar som kan påkallas. 2.4.61Svenska livsmedelsarbetareförbundet anser det centralt att bevara och tatillvara den kompetens som finns uppbyggd hos KMÄ. Utredningenframhåller informationsproblem mellan KMÄ och kom munerna. En översyn av detta problem samt av SLV:s direktiv till KMÄ ,,, bör därför ske. Provtagninginom mejeriområdet bör även fortsättningsvis Prop. 1988/89:68 skötas av encentral instans. Kan de problem utredningen påpekar inte Bilaga 3 lösas påovan antytt sätt bör i stället ett utökat samhällsansvar för KMÄ:s verksamhetövervägas. 2.4.64 : Styrelsen delar utredningens uppfatt ning att miljö- och hälsoskyddsnämnden skall svara för godkännande av mejerier som livsmedelslokal. Nämnden foreslås även få ansvaret för både provtagning och inspektion vid mejerier och exporterande fiskkonservfa briker. Tillsynsansvaret vid mejerier omfattar både den allmänna offentli ga livsmedelskontrollen och pastöriseringskontrollen. Ett utökat ansvar inom mejerikontrollen behöver inte medföra några större förändringar i miljö- och hälsoskyddsnämndens inspektionsverksamhet. Detta är ett till synsområde, som många kommuner har tidigare erfarenheter av och som fortfarande ingår i vissa nämnders fortlöpande hygienkontroll. Styrelsenhar ingen principiell erinran mot förslaget att låta miljö- ochhälsoskyddsnämnden ansvara för både provtagning och inspektion vidfiskkonservfabriker som är exportanläggningar. Fördelningen av tillsyns- .ansvaret mellan livsmedelsverket och miljö- och hälsoskyddsnämnden bör dockklarläggas ytterligare. Föreslagnaändringar beträffande mejerikontroll tillstyrks, men även här fömtsätterstyrelsen att miljö- och hälsoskyddsnämndens kostnader kan täckas av den årligalivsmedelskonlrollavgiften. På liknande sätt som gäller för SMAK inompotatiskontrollen bör även KMÄ kunna utnyttjas i företagens egentillsyn. 2.4.65 fiskares riksförbundföreslår - att nuvarande organisation i fråga om kontrollen av fisk- ochfiskprodukter bibehålles. 2.4.66 : Ocksåvad gäller mejerikontrollen m. m. kan vi ansluta oss till de nämnda experternassärskilda yttrande. Vi avstyrker således förslaget att den provtagning imejerierna som på uppdrag av livsmedelsverket nu ombesörjs av och ägg (KMÄ) i fortsättningen skallskötas av miljö- och hälsoskyddsnämnden. Denobligatoriska exportkontroll av mejeriprodukter, ägg och fiskkonserver somhandhas av KMÄ har stor betydelse i företagens exportansträngningar. Detta harsärskilt påpekats av medlemsföretag inom , som arbetar medexport av livsmedel. Grossistförbundel motsätter sig därför bestämtutredningens förslag på denna punkt. 2.4.71Länsstyrelsen i län:------------ KMÄ bör fortsättnings vis svara för egenkontrollen medan däremot utfärdande av exportintyg bör ligga på myndighetsansvar..Denna ordning ligger väl i linje med vad som föreslagits beträffande övrig livsmedelskontroll. 2.4.78Statstjänstemannaförbundet: Utredningen föreslår att den provlagningsom på livsmedelsverkets uppdrag nu ombesörjs av kontroll och ägg (KMÄ) i fortsättningen skall hand has av miljö- och hälsoskyddsnämnderna. ST avstyrker förslaget. En de centralisering av pirovtagningen skulle medföra ökade kostnader. När KMÄ:s inspektörer besöker landets mejerier, vilket kontinuerligt sker, samordnas de kontroller som görs åt jordbmksnämnden och livsmedels verket. Kontrollkostnaden blir därmed låg. Hälsovårdsinspektörernas provtagning skulle däremot vara ett isolerat förhållandevis dyrt uppdrag. Vid bedömningen av kostnaderna bör även följande omständig- ,..- KMÄ:skvalitetskontroll av mejeriprodukter i samband med kvalitets- Prop.1988/89:68 betalning blir dyrare om provtagningen åt livsmedelsverket upphör Bilaea3 KMÄhar möjligheter att styra provtagningen så att serieanalys kan utföras medlägre kostnader som följd denkontroll av smör och ost som KMÄ nu utför åt livsmedelsverket bygger på sammaprover som uttagits för KMÄ:s landsomfattande kvalitetskontroll avmejeriprodukteråt jordbruksnämnden denlandsomfattande kontroll av konsumtionsmjölk som KMÄ bedrivit åtjordbruksnämnden och åt livsmedelsverket kräver serieanalys KMÄ:sverksamhet bedrivs enligt ST:s mening planmässigt och ratio nellt och den ger en helhetsbild av landets samtliga mejerier. Tilldet redan anförda kommer att huvudparten av landets mejerier ligger på orter där anvisningslaboralorium saknas. Utredningenföreslår vidare att det obligatoriska kravet på kvalitetskontroll vid exportav mejeriprodukter, ägg och fiskkonserver skall upphävas, alternativt att det ifortsättningen skall ankomma på jordbmksnämnden alt svara förkvalitetsprövningen. ST vill här peka på att frågan tidigare (1981) har prövatsav jordbruksnämnden på regeringens uppdrag. Alla intressenter förordade dåobligatorisk kontroll i den omfattning som äger mm. Skäl för annan bedömningi dag föreligger enligt ST:s mening ej. ST anser vidare att kontrollen börligga kvar hos KMÄ. Ett överförande till jordbruksnämnden skulle ställa krav påatt bygga upp nya resurser där (kompetens, administration) eller med andra ordleda till ökade kostnader. 2.5.6Konsumentverket ser positivt på att bestämmelserna om köttkontroll samlas inomen och samma lagstiftning och ger förutsättningar för en enhetlig kötlkontroll.Verket delar utredningens uppfattning att ambitionsnivån på kontrollen skallvara hög oavsett var i landet livsmedlen produceras. Det finns emellertid i dagett uttalat önskemål att förkorta avståndet mellan producent och konsument.Gårdsbutiker där produkter från den egna gården säljs har rönt storuppskattning av många konsumenter. Verket anser därför att det finns skäl attutreda hur bestämmelserna med bibehållen ambitionsnivå kan ge utrymme föralternativa produktions- och försäljningsformer. 2.5.9Statens livsmedelsverk tillstyrker utredningens förslag att föreskrifter förkötlkontrollen i fortsättningen skall meddelas med stöd av livsmedelslagen.Detta innebär att köttbesiktningslagen med följdförfattningar upphävs. Verkethar inget att erinra mot vad utredningen anför beträffandelivsmedelskontrollen vid fjäderfäslakterier och andra slakterier. 2.5.15Riksrevisionsverket delar utredningens uppfattning att det nuvarande systemetför köttbesiklning med olikartade krav på besiktningens omfattning i olikageografiska områden kan förefalla otidsenligt. RRV vill betona viktenav att man inte ställer sådana krav att en utveckling, som kan vara önskvärdfrån andra utgångspunkter, mot alternativa och ofta mer småskaliga former avköttproduktion försvåras. RRV instämmer därför i utredningens uppfattning attkraven bör anpassas till verksamhetens omfattning. 2.5.16 Sverigeslantbruksuniversitet instämmer i utredningens förslag 2.5.18 i Stockholmslän har inget att erinra i princip emot Prop. 1988/89:68 att kontrollen av kött baseras på livsmedelslagen. finner det Bilaga 3 emellertid förvånande att utredningen efter att först ha argumenterat fören samordning mellan den allmänna livsmedelslagstiflningen ochkött-besiklningslagstiflningen utan kommentarer eller förklaringar föreslåren lagändring som får det motsatta till följd, nämligen att besiktningsveterinärsbeslut skall överklagas till livsmedelsverket och inte till . Omman eftersträvar likhet mellan livsmedelslag och kötlbesiktnings-beslämmelserså bör det givetvis gälla även överklagandeproceduren, i synnerhet som detförhållandel råder utan nackdelar. Länsstyrelseninstämmer i utredningens synpunkter på hur kraven bör anpassas tillslakteriernas storlek . detbör tydligare framgå av nya köttbesiktningsbestämmelser att framlida mindre slakterier skall kunna få utvecklas utan hinder av strama konlroll- slakteriformer enligt dagens modell. ---- Motbakgrunden av att flertalet fjäderfäbesättningar är anslutna tillett salmonellakontrollprogram anser utredningen att den nuvarande statligakontrollen över fjäderfäslaklen kan övergå till att utföras som offentligtkontrollerad egentillsyn. Salmonellakontrollen omfattar endast en sjukdomsgruppav flera som kan förekomma, bl. a. den mycket utbredda men först på senare tiduppmärksammade campylobacterinfektionen. anser det därför intelämpligt att frångå den statliga fjäder-fäslakterikontrollen förränbesättningskontrollprogrammen blivit bredare och mera omfattande. 2.5.19 i Östergötlandslän tillstyrker utredningens förslag rörande inordnande avköttbesiktningslagens bestämmelser i livsmedelslagen, enhetliga regler för allköttkontroll i landet och alt livsmedelsverket med dess besiklningspersonaläven fortsättningsvis skall ansvara för livsmedelskontrollen vidboskapsslaklerierna. När del gäller fjäderfäslakterierna anser länsstyrelsenatt även dessa bör stå under livsmedelsverkets direkta kontroll. Inte minst densenaste tidens uppmärksammade problem med spridning av campylobacterinfektionerfrån kycklingar till människor motiverar en skärpning av kontrollen snarare änen nedmstning. 2.5.20 i läntillstyrker att föreskrifterna för köttkontrollen i fortsättningen meddelasmed stöd av livsmedelslagen innebärande att lagen om köttbesiktning upphävsoch att slakteritvång för vissa djurarter i princip kommer att omfatta helalandet. Viss dispensmöjlighet beträffande kraven på slakteritvång bör finnas omslakteritvång medför orimligt långa transportavstånd för slaktdjur. Möjlighetenav att tillskapa s. k. gårdsslakterier bör utredas ytterligare. Enligtlänsstyrelsens mening är det exempelvis svårt att frångå krav pålevandedjursbesiktning och sani-letsslaklavdelning. Det bör ankomma pålivsmedelsverket att utforma föreskrifter om köttbesiklning och omkontrollverksamhet vid såväl kon-Irollslakterier som gårdsslakterier. Landelsför närvarande 16 fjäderfaslakterier bör även fortsättningsvis vara underkastade offentlig statskontroll genom särskilt förordnade veteri närer som fullgör tillsyn i enlighet med av livsmedelsverket meddelade föreskrifter.--- Utredningensförslag om alt besiktningsveterinärorganisationen skall svara för all livsmedelstillsyn inom slakterier och förädlingsanläggningar i anslutning till slakterierna tillstyrkes. 2.5.21 Länsstyrelseni tillstyrker utredningens förslag med undanlag för förslaget attköttkontrollen vid fjäderfäslaklerierna skall ge- 125 nomföras som egentillsynhos företagen. 2.5.24 iÄlvsborgs län tillstyrker utredningens förslag dock Prop. 1988/89: 68 med undantag för förslaget att kontrollen vid Qäderfäslakt skall genomfö- Bilaga 3 ras som egentillsyn hosslakteriföretaget. 2.5.25 i Västmanlandslän: Enligt bedömning bör kontrollen vid fjäderfaslakterier inteändras till enbart s. k. egentillsyn. 2.5.26 i läntillstyrker utredningens förslag att det efter en övergångstid skall gällaenhetliga regler för all kötlkontroll i landet. Avsaknadenav levande-djurbesikining för del byråbesiktade köttet har medfört attdjurägare försökt smyga in svårt sjuka djur nödslaktfall som sedan kasseratssom otjänliga till människoföda via köttbesiktningsbyråerna. Av samma skäl avsaknaden av levande-djurbesiktning kan även grava djurskyddsfall undgåupptäckt. Länsstyrelsentillstyrker också att det införs föreskrifter om skyldighet för djurägare attlämna sådan uppgifter om djuren som är av betydelse för kötlkontrollen samt attföreskrifterna straffsanktioneras. Länsstyrelsenavstyrker utredningens förslag om att köttkontrollen vid fjäderfäslakteriernagenomförs som egentillsyn hos företagen. 2.5.28Länsstyrelsen i anser, att fjäderfäslakterierna lik som bör stå under offentlig statskontroll. Besväröver besiktningsveterinärs beslut bör liksom nu ske hos beroendepå att sådana ärenden ibland kräver snabba beslut. 2.5.31Eslövs kommun: Förslaget att införa enhetliga regler för köttkontroll kommeratt eliminera de problem som förekommer med handel av kött från kommunermed besiktningstvång och de med slakteritvång. besiktningspersonal fömtom köttkontrollen sva rar för hela livsmedelskontrollen inom slakterierna är rimligt sett ur effek tivitetssynpunkt. Tillsynen över produktionslokalerna bör däremot ligga på miljö-och hälsoskyddsnämnden. 2.5.35 kommun:--- Detta är ettförslag som hälsas med tillfredsställelse 2.5.36 : Vi haringet att anföra för de tre första punkterna i utredningens förslag. 1Katrineholms kommun finns två fjäderfäslakterier som är kontrollslakterier.Miljö- och hälsoskyddsnämnden har haft styckningsavdelningarna somsitt ansvarsområde. Utredningen föreslår nu att slakterierna och därmedintegrerad verksamhet såsom styckning och annan vidareförädling skall undantasfrån miljö- och hälsoskyddsnämnderna och överföras till livsmedelsverketsbesiktningspersonal. Miljö-och hälsoskyddsbyrån måste kraftigt protestera mot en sådan utveckling.--- 2.5.38Lunds kommun: Förslagen under punkterna 1, 2 och 3 tillstyrkes. Förslagetunder punkt 4 förtjänar däremot en del kritiska kommentarer. Att undanta slakterierna och därmed integrerade anläggningar (exv. char kuterifabriker, styckningscentraler etc.) från de lokala miljö- och hälso skyddsnämndernas tillsyn vore olyckligt. Förslaget under punkt 5får väl närmast betraktas som ett olycksfall i Prop. 1988/89:68 arbetet.Det är svårt att hitta någon annan förklaring till förslaget att ställa Bilaga 3 en utav våra mest bekymmersamma livsmedelshanteringarhelt utan traditionell offentlig livsmedelskontroll, nämligen fjäderfähanteringen. 2.5.39Malmö kommun:-- Förslaget-- biträdes av nämnden 2.5.42Stockholms kommun: Förvaltningen ser med tillfredsställelse på förslaget att köttkontrollen får ett för hela landet enhetligt innehåll för all kötthantering och köttbesiktning i samband med slakt 2.5.44 kommun:Livsmedelskontrollutredningen föreslår att det i fortsättningen blir enhetligaregler för all köttkontroll och alt tillsynen över slakterierna helt och fullttillfaller livsmedelsverket. En enhetlig köttkontroll medför bl. a. attköttbesiktningsbyråerna kommer att försvinna och all köttbesiklning kommer attske vid kontrollslakterierna. Vi motsätter oss däremot att besiklningsveterinärorganisationen skall fåtillsynen över charkuterifabriker som är integrerade med slakterier.------------------- 2.5.45 kommun: är-- enav landets kommuner sominte har slakteritvång. Några negativa effekter av detta har inte tormärkts.Förslaget att all slakt kommer alt ske på konlrollslak-terier kantrots goda intentioner få icke önskade bieffekter. Möjligheten att anlita enköttbesiktningsbyrå har för många mindre slakteriföretag, gårdsslaktare etc.inneburit en "ventil", en möjlighet att utanför stordriftens ramtrots allt få en besiktning av sitt eller sina djur. Intentionen hos detrafikanter som utnyttjar en köttbesiktningsbyrå är säkerligen inte att kommaundan med "en mindre ambitiös kontroll". Nämnden menar tvärtom på detta sätt har en viss kontroll över småskaligheten. En ökadformalisering av slakten som slakteritvånget innebär, kan få till följd alldelar av småskaligheten illegaliseras med en, i klartext, ökad s. k. svartslakt som följd. 2.5.49 CentralorganisationenSACO/SR anser att målsättningen bör vara alt samma krav ställs på köttkontrollen oavsett djurslag. Därför bör kött kontrollen vid fjäderfäslaklerierna så långt möjligt efterlikna den vid van liga kontrollslakterier. Föreskrifternaför kötlkontrollen bör i fortsättningen meddelas med stöd av livsmedelslagen, innebärande att lagen om köttbesiktning upphävs och att slaklerilvång för vissa djurarter i princip kommer att omfatta hela landet. Viss dispensmöjlighet beträffande kraven på slakteritvång bör, som utredningen anför, finnas bl. a. som en motvikt till den storskaliga produk tionen. Utredningensförslag om att besiktningsveterinärorganisationen skall svara för all livsmedelstillsyn inom slakterier och förädlingsanläggningar i anslutning till slakterier tillstyrkes. 2.5.50--------------------- Glesbygdsdelegationen:Det är delegationens uppfattning att de åtgärder som föreslås beträffande köttbesiktningen riskerar att ge vissa negativaeffekler i glesbygden. Enviktig del av den offensiva glesbygdspolitik som beslutat om är enökad lokal vidareförädling av bygdens råvaror. Det är angeläget att vändakoncentrationsprocessen inom bl. a. livsmedelsindustrin. riernautgör ett exempel. Utredningens förslag om slaklerilvång kan med- Prop.1988/89:68 föra att det blir svårare att behålla småslakterier och givetvis attetablera Bilaga 3 nya. Visserligen säger utredningen att föreskrifterna för deminsta slakterierna i viss mån bör anpassas till verksamhetens omfattning ioch med att de livsmedelshygieniska riskerna är begränsade om produktionen är litenoch avsätts på en närmarknad. Men huvudinriktningen tycks ändå vara att skapaen kontrollapparat som bäst passar stora slakterier, och därmed ytterligareförstärka en utveckling inom branschen som definitivt inte är önskvärd frånglesbygdssynpunkt och knappast heller från konsumentsynpunkt. Genom förslagetom generellt slaklerilvång frångår utredningen också sin princip om alldecentralisera livsmedelskontrollen. Delegationenanser att kommunerna även i fortsättningen kan avgöra om slakteritvång skallinföras. De nya bestämmelserna måste annars utformas så alt det klart framgåratt små slakterier inte motarbetas. Det bör tvärtom ligga i hela samhälletsintresse att stimulera en lokal vidareförädling av kött och andra livsmedel.Självfallet skall kraven på hög kvalitet gälla även för den småskaligalivsmedelsförädlingen. 2.5.53Kooperativa förbundet: Den nuvarande köttbesiktningslagen innebär bl. a. attdet finns vissa olikheter i köttkontrollen på olika platser i , landet. förslag skall denna lag ersättas med föreskrifter meddelade inomramen för livsmedelslagstiftningen, vilket efter en övergångstid medförenhetliga regler för all köttkontroll inom landet. KF har inget att erinra motdetta förslag.