prop · GC03144 · 1988-12-31 00:00:00 — Näringslivet därav industri m m kraftverk jordbruksnäring Prop.1988/89:144 Bilaga 1 Placeringamas fördelning på låntagargmpper under respektive år (Anskaflningsrärden, Mkr) därav industri m m Placeringamas fördelning på låntagargrupper per 31.12 respektive år (Anskaffningsvärden, Mkr) därav industri m m Tillväxt i fondkapital under respektive år, Mkr (anskaffningsvärde) 1960 1970 1980 1985 1987 Kostnadsräntor, kurskillnader m m Procentuella avgiftsuttag'! av respektive är (kronor) Den genomsnittliga direkta räntan pä de långfristiga placeringarna 'IFrän 1982 ijeräknas avgiftsuttaget på hela lönesumman, vilket sänkte uttaget . Fr o m 1984inkluderas förtiöjd ATP.avgift om (för löntagarfondernas verksamtiet) 1 Höjning till 24 500 den 1/7. Tabell 8.Värdepappersportföljen per 31.12 respektive år, Mkr Innetiavav otjligationer, parlialbevis och förlagsbevis: ATP-systemets framtid och finansiering 1988/89:144Bilaga 1 avKrister , verkställande direktör Den förväntade befolkningsutvecklingen utgör en viktigutgångspunkt för en diskussion av ATP-systemets framtid. Befolkningensfördelning mellan yrkesverksamma och pensionärer har för det första en storbetydelse för anspråken på omfördelning av de aktivas inkomster tillpensionärerna. För det andra har befolkningsutvecklingen betydelse förresurstillväxten som spelar en avgörande roll för pensionssystemetsfinansieringsproblem. Tillväxten påverkas emellertid utöverbefolkningsutvecklingen av ett antal andra faktorer förändringar iförvärvsfrekvens, immigration, sysselsättningsgrad, arbetstidens längd,produktiviteten. Undersökningen utgår i det följande från föreliggandeprognoser om befolkningsutvecklingen och från varierade antaganden om BNP:stillväxttakt utan att dessa härledes ur specificerade antaganden omutvecklingen av de produktionspåverkande faktorerna. inträffar betydelsefullatrendbrott i den svenska befolkningsutvecklingen. I absoluta tal kulminerar dåantalet personer i åldern . Vidare nås ett minimum för antaletpersoner i åldern . Den ekonomiska innebörden av denna utveckling kanillustreras med s k "försörjningskvoter" varmed avses relationenmellan antalet personer i åldern och personer i åldern 2064 år.Denna kvot återges i fö jande tabell. Personer i åldem per hundra i åldem 2064 år 30 31 29 36 38 41 1985 1995 2005 2015 2025 2035 Källa: SCB. Tabellen visar att försörjningskvoten når ett minimumomkring med 29 ålderspensionärer pä 100 i aktiv ålder. Kvoten stigersedan kraftigt. Ar 2035 går det 41 pensionärer på 100 aktiva. Belastningen på ATP-systemet kan i stort sett väntasspegla försörjningskvotens förändringar. Belastningen accentueras därutöverfv att systemet har en bit kvar till sitt fullfunktionsstadium, dvs det skededå alla pensionärer haft möjlighet att tjäna in full ATP-poängenligt 30-årsregeln. I motsatt riktning verkar "taket" på 6.5 poängför intjänandet av ATP. Den viktigaste faktorn som bestämmer ATP-systemetsutveckling är dock den ekonomiska tillväxten. Tillväxten bestämmer takten idet aktuella avgiftsunderlagets stegring och utgör därmed grunden förpensionsystemets utveckling och bärkraft. Något klart samband mellan befolkningsutvecklingoch ekonomisk tillväxt finns inte. () rapport om () baseraspå ett omfattande fakta- och kalkylmaterial. ATP-systemets inkomster ochutgifter diskuteras under olika antaganden om den ekonomiska utvecklingen istort. Viktigast bland dessa antaganden är förutsättningarna om BNP-tillväxten(ATP-systemet är i stort sett neutralt med avseende på prisförändringar).Kalkylerna har gjorts dels med bibehållande av nuvarande regler om ett tak förintjänandepoäng, dels med antagande att ATP-taket höjs i takt medett löneindex eller med den årliga reala tillväxten för BNP. För enkelhetensskull anges i fortsättningen en realindexering som "höjt tak". Följande tabell (tabell 2) visar hur ATP-ut-betalningarnamätta i procent av lönesumman på lång sikt påverkas av olika ekonomiskatillväxttakter. Ju högre tillväxttakt desto snabbare växer avgiftsunderlagetoch desto lägre blir därmed behovet av att höja det procentuellaavgiftsuttaget. ÄTPutbetalningari procent av lönesumman vid alternativa antaganden om BNP:sökningstakt. BNP:5 Nuvarande Höjt tak Källa: RFV talxll 10.1. 1987 åre nivå var 12,. Vid nolltillväxt för BNP blir utbetalningsprocentendensamma med som utan takhöjning: ATP-andelen stiger i detta alternativ års nivå på 12,lill 39,, dels beroende påatt systemet successivt når sitt fullfunktionsstadium, dels på grund av detökade antalet pensionärer. Vid ökande tillväxt bromsar taket upp stegringen avATP-procenten. Vid en så hög BNP-tillväxt som kommertakkonstruktionen till slut att sänka ATP-andelen ner under utgångsläget. Medhöjt tak är emellertid procenttalet nästan dubbelt så högt som skulleha gällt med nuvarande regler. Ar 1985 var andelen aktiva med inkomst över 7.5basbelopp . Vid 3 procents tillväxt skulle denna andel hakommit upp i . Tabell 3 visar hur ATP-utbetalningarna satta i relationtill lönesumman utvecklas . Som illustration haranvänts det alternativ, som av RFV anges representera ett"mellanläge" real tillväxt för BNP och lönesumma, realränta och inflation. Siffrorna i tabellen visar i princip vilkaavgiftsuttag, som skulle behövas för att finansiera ATP som ett rent fördelningssystem,dvs. utan att tillgodogöra sig fondens avkastning. ATPutbetalningar iprocent av lönesumman . (Årlig BNPtillväjct ). RFV tabell 10.1. är ATP-procenten densamma med som utantakhöjning. Skillnaden kommer till synes först . Vid nuvarande reglerkulminerar dä procenttalet. I fortsättningen kommer alltfler inkomsttagareöver poängtaket och utbetalningarna som andel av lönesumman sjunker för att vidslutpunkten ligga över dagens nivå. Vid takförhöjning harATP-andelen däremot mer än fördubblats jämfört med utgångsläget.Utvecklingen påminner då om de förändringar av försörjningskvoten somillustreras i tabell 1. Detoffentliga pensionssystemets totala kostnader I RFV:s rapport framhävs att kraven på avgiftshöjningar,(tabellerna 2 och 3) bör bedömas med hänsyn till kostnadsutvecklingen äveninom andra delar av det offentliga pensionssystemet, dvs till folkpensioneringen ochpensionstillskotten. Inkomsterna därifrån representerar ett grundskydd för förtids-och ålderspensionärer, som har låg ATP eller inte alls blivit delaktiga avATP-systemet. kommer emellertid alltfler personer att bli berättigadetill större ATP-pension, vilket medför att pensionstillskotten kommer attminska i betydelse med givna regler. En summering av kostnaderna för ATP - ochfolkpensionsutgifter ger därför en riktigare bild av det offentliga pensionssystemetsfinansieringsbehov och visar en mycket lugnare stegringstakt än den som gällerför enbart ATP. I tabell 4 har summan ATP - och folkpensioneringsutgifterrelaterats till lönesumman. Folkpensionsutgifterna avser de som betalas medsocialavgifter (resten finansieras över statsbudgeten). I alternativet"med höjt tak" har inte bara ATP-taket utan även pensionstillskottenhöjts i takt med ekonomins reala tillväxt. 1 tabellen har använts"mellan-alternativet" tillväxt för BNP. Tabell 4 kan jämförasmed tabell 3, som avser enbart ATP-utgifterna. Differensen mellan procenttaleni tabell 4 och tabell 3 utgör alltså folkpensionsutgifternas andel. irelation till lönesumman utgjorde dessa utgifter 9;. Procenttaletför folkpensionsutgifterna beräknas i detta alternativ falla till 7,år1995 och till vid periodens slut. Summa ATP ochfolkpensionsutbetalningar i procent av lönesumman . (Årlig BNP-tillväxtär ). RFV tabell 10.4. 22,3 22,6 23,4 28,1 29,3 29,7 Med bibehållen takkonstruktion når enligt tabellen detotala utbetalningarna ett maximum . över perioden 2015motsvarar ökningen en årlig höjning av utgiftsprocenten om 0.10,2%. Därefterfaller utgiftsprocenten tillbaka till utgångsläget. Man får alltså sammautgiftsprofil som för enbart ATP-utbetalningarna enligt tabell 3, menutvecklingen 19902015 blir mer dämpad för de totala utbetalningarna. Finansieringsproblematikenhandlar i detta fall, med bibehållen takkonstruktion, mycket om att utjämnapucklarna. 1988/89:144 Bilaga 1 Fondkapitaletsutveckling vid olika antaganden om tillväxt och avgiftshöjningar 1988 årspriser (Mdkr) 1988/89:144Bilaga 1 Fondstorlek (IHdkr) priser Tabell 3 över framtida ATP-utbetalningar visar medförutsättning av en 2-procentig BNP-tillväxt hur uttagsprocenten skulle behövaförändras i ett rent fördelningssystem. Till skulleavgiftsprocentens höjning kunna uppskjutas eller göras långsammare genom attutnyttja fonderna. Skulle man stanna vid nuvarande avgiftsnivå skulle fondernaså småningom tömmas. / diagrammet ovan åskådliggör kurvan 1 A : fondensutveckling under antagande av årlig tillväxt av BNP och kurvan 1 B utvecklingenvid BNP-tillväxt. Sistnämnda alternativ representerar som nämnts RFVis"mellanalternativ" och kan betraktas som relativt optimistiskt.Kurvorna faller ganska långsamt i början men stupar mot slutet brant nedåt.Detta sammanhänger bl a med de ökade anspråk på systemet, som uppkommer vidövergången till fullfunktionsstadium. Reala räntan är i båda alternativen tvåprocent. Skillnaden mellan kurvorna beror alltså enbart på olikheten itillväxttakt. Fonden töms omkring resp. 2010, beroende på val avtillväxttakt. En ökning i tillväxttakten är, vid oförändrade avgifter. inte tillräcklig för att lösa ATP-systemets finansiering.De i diagrammet underliggande beräkningarna avser 13:e AP-fondernasutveckling. Bilden ändras emellertid inte nämnvärt av att man också inkluderar4:e AP-fonden och löntagarfonderna. Fonden töms då ungefär ett är senare än vadsom framgår av diagrammet. Detsamma gäller även utvecklingen i alternativ 2 A. 1 detta alternativ förutsätts en avgiftshöjning med 0.33procentenheter och en procents BNP-tillväxt. Vid denna låga tillväxt hjälperdet inte med avgiftshöjningar. Fonden är tömd avgiftshöjningarna harförlängt nådatiden med jämfört med alternativ 1 A. Vid en BNP-tillväxtmed tvä procent och samma avgiftshöjning som i alternativ 2 A erhållsemellertid en kurva för fondutvecklingen som stiger brant uppåt, vilket äralternativ 2 B i diagrammet. Denna utveckling innebär alltså ä andra sidan ettbetydande överuttag av avgifter. Det behövs en strategi som mer smidigtanpassar sig till utgiftsbehovens och avgiftsunderlagets förutseddaförändringar. En sådan strategi bör innefatta upprätthållandet av enviss fondstyrka. Realräntans inverkan på fondkapitalet. Prop.1988/89; 144 Bilaga 1 . Fondstorlek (IVldkr) 1988 ärs priser 800 talningar är i det närmasteokänsliga för kortsiktiga fluktuationer i reala BNP. Dessa påverkar emellertid omgående avgifterna. För att överbrygga tillfälligaunderskott behövs sålunda en för sådana eventualiteter anpassad fond. Ett annat motiv för en buffertfond är variationerna i befolkningens sammansättning, framför allt den starka ökningen i antalet pensionärer relativt antalet förvärvsaktiva. Fr o m omkring ställshärigenom förhållandevis höga finansieringskrav på den arbetande befolkningen. Om man inte bygger uppreserver medan försörjningskvoten är relativt låg, kommer den närmasteframtidens aktiva generation att bidraga förhållandevis mindre änkommande generationer med högre försörjningskvoter.Det ligger i den förra generationens intresse attskapa goda förutsättningar för den ekonomiska tillväxt med vars hjälpderas tillkommande pensionärsförmåner skallbetalas. Balansalternativet i diagram på sid 43 ärett exempel på en sådan strategi. Tillväxten är densamma som i alternativ 2 B, dvs , men det årliga avgiftsuttaget något lägre eller 0,. Avgiftshöjningen avbryts dessutom avgiften har då kommit upp i 17,. Fram tilldenna tidpunkt föreligger ett överuttag i den meningen att den reala fondenbyggts upp till över utgångsläget.Fondstyrkan (fondstorleken dividerad med pensionsutbetalningarna) faller dockkontinuerligt. Fonduppbyggnaden säkerställer emellertid den fortsatta finansieringen utanytterligare avgiftshöjningar. Reala fonden fallervisserligen fram mot men stabiliseras sedan.Avgiftshöjningen från år1989 till 17,motsvarar ungefär den reduktion av uttaget av folkpensionsavgift sommöjliggöres till slutet av perioden genom folkpensioneringens fallandekostnader. Diagrammet ovan visar effekten av alternativa antagandenom den reala räntans nivå påfondutvecklingen. I samtliga alternativ har reala tillväxten förutsattsvara och avgiftsuttaget oförändrat. Realräntan har alternativt satts till en, . Mellanalternativet motsvarar alternativ1 B i föregående diagram. Det framgår avdiagrammet ovan att en räntehöjning med en procent bara fördröjer tidpunkten förfondens uttömning med ett eller annat år. Skälet till densvaga effekten är att en räntehöjning intekan stoppa fondminskningen som sker näravgiftsuttaget hålles oförändrat. Räntan utgåri detta fall på elt allt mindre kapital. Motslutet av perioden blir effekten av en ränteändring helt betydel- Hade dé alternativa ränteantagandena i ställetanvänts på "balansalternativet" i diagram på sid 43, så hadeskillnaderna i fondutveckling emellertid blivit betydande. Ränteavkastningenhade nämligen då utgått på en bestående fond. I ett alternativ med 3%realränta hade vid periodens slut fonden ungefär fördubblats, och vid 1%realränta ungefär halverats jämfört med utgångsläget. ATP-systemet infördes , och baserades på ettbeslutsunderlag som tillkommit . De förutsättningar som då förelåghar i viktiga avseenden ändrats. Detta gäller bl a det sätt på vilketbefolkningsutveckling, inträdet i fullfunktionsstadiet och en relativt svagekonomisk tillväxt kan förväntas komma att finansiellt belasta systemet. Detdröjer visserligen in på början av nästa sekel innan problemen blir akuta. Underdenna respittid måste det emellertid fattas en rad beslut om delar av gällanderegelsystem. En viktig fråga gäller takkonstruktionen. Av tabellerna 2 och 3 framgår att in skulle en realindexering av taket (en höjning i takt med tillväxten av BNP) le da till synbarligen orealistiskt höga avgifts uttag. Såtillvida framstår bibehållandet av taket som en förutsättning för ATP-syste mets finansiella trovärdighet. A andra sidan kan taket komma att skapa växande problemför de avtalsreglerade pensionssystemen och därmed dessas trovärdighet.Särskilt ITP-systemet kan vid snabb BNP-tillväxt utsättas för storapåfrestningar Utgående ITP-pensioner skall höjas i takt med den realatillväxten medan ATP bara ger underliggande värdesäkring. Med enbartvärdesäkring och vid snabb realtillväxt tenderar ATP-pensioneringen medunderliggande folkpension att ta karaktären av en förhöjd folkpension.Tillsammans skulle de dock ge ett grundskydd avsevärt mycket högre än detexistensminimum som ges 3V enbart folkpension med pensionstillägg. Full standardsäkring skulle innebära att utgående pensioner realindexerades. En så dan standardsäkring t ex genom uppräk ning helt eller delvis med ett löt\eindex skulle fastare knyta erlagda avgifter till ut fallande förmåner. Standardsäkring skulle ge stabila spelregler också i den meningen att avgiftsuttaget skulle kunna förutses med stor noggrannhet man skulle alltså i kal kylerna för AP-fondens framtida utveckling inte behöva laborera med olika tillväxtanta ganden. Standardsäkring kan å andra sidan ge svåraccepterade pensionsutfall. En åttio- åring skulle vid snabb uppindexering kunna få en pension, som realt sett ligger över den slutlön han hade före pensioneringen. Mot standardsäkringtalar som näinnts frainför allt kostnaden för ATP-systemet. Den ökadestabiliteten skulle därför i praktiken troligen få köpas till priset av sänktkompensationsgrad. Trettio- och femtonårsreglema för intjä nande av ATP-poäng motiverades vid sin tillkomst bl a med att kvinnorna skulle få ökade möjligheter att intjäna full pension (30-årsregeln) och få dennas nivå beräknad på ett inte alltför stort antal intjänandeår (15-årsregeln). Kvinnors arbetssituation har emellertid förskjutits i en sådan riktning att det av denna anledning i och för sig skulle kunna vara motiverat att förlänga in- tjänandeperioderna. Detta skulle innebära en besparing på ATP-systemet. 15-års och 30-årsreglerna är också fördelaktiga för den,som har relativt läng utbildningstid och vars inkomster successivt stigerunder den aktiva perioden. Såtillvida är ATP-systemet ur socialgruppssynpunktre-gressivt. Folkpensioneringen verkar emellertid progressivt omfördelande.Totalt torde det offentliga pensionssystemet i stort sett varafördelningsneutralt. ATP-avgiften fungerar som en löneskatt. Detframstår från många synpunkter som angeläget att mer ge den karaktär avförsäkringsavgift. Det betyder att den inte borde utgå på inkomster intjänadeefter , eftersom avgifter på dessa inkomster inte påverkar pensionensstorlek. Detsamma gäller avgifter som utgår på den del av inkomsten somöverstiger 7,5 basbelopp. har bl a i fondstyrelser na diskuterats frågan om den lämpliga tid punkten för inträde i ålderspensioneringen. har intresset i detta avseende främst gällt deltids- och förtidspensionering en. Med hänsyn till den förväntade utveck lingen av försörjningskvoterna har det emel lertid också blivit aktuellt alt kunna öka ar betskraften i aktiv ålder genom mobilisering av den reserv, som kan finnas bland dagens och framtidens pensionärer. Härför talar den ökade livslängden och det förbättrade hälsotillståndet hos stora pensio närsgrupper. En sådan utveckling skulle bå de minska ATP-systemets utgifter och öka dess inkomster. I praktiken är det här inte fråga om att höja den lagstadgade pensions åldern utan om förbättrade möjligheter att senarelägga utträdet ur arbetslivet för den som så kan och önskar. I mycket är detta en fråga om ändrade avtalsregler och ändrade attityder hos parterna på arbetsmarknaden. Det framgår av tabell 4 att om man serfolkpensioneringen och ATP som ett konsoliderat system kan man vara relativtoptimistisk om möjligheterna att bära det fram- Prop.1988/89:144 Bilaga 1 tida totala avgiftsuttaget under förutsättning men. att taketbibehålles i sin nuvarande form behöverf ö hela ålderspensioneringen inklu- och att tillväxttaktenhåller sig åtminstone sive den privata försäkringen sessom en Hela det offentliga pen- helhet. Det är de totala pensionsanspråken, sionssystemetbetraktas då som en helhet som bestämmer "bördan"för den aktiva ochavgiftsuttaget får inordnas i den statliga generationen i form av anspråk på en del av den löpande produktionen oavsetthur dessa Somovan antytts behövs det från "P""finansierats i ett tidigare skede. ekonomisk-politisksynpunkt en samordning nansier.ngsformen far emellertidavgörande ocksåmellan den offentliga och den avtals- betyde se for hur bördan kommer att Vid bibehållande övervältraspa olika skikt av den aktiva be- av nuvarande regelsystem är risken stor för tolkningen, ökande spänningar inom och mellan syste- Prop.1988/89:144 Bilaga 1 49 4 1988/89. 1988/89:144 Bilaga 1 Kortfattade fakta om allmän tilläggspension (ATP) Anställda och egna företagare i åldem (förpersoner födda 19111927 räknas även det ). Basbeloppetuttrycker den värdesäkring som ATP liksom flertalet sociala förmåner äruppbyggt på. Basheloppet fastställs numera för i taget och visarförändringen i kotuumentpriser-na året innan.Basbeloppet respektive år reglerar utbetalningen av ATP 25 800 27 900 Denpensionsgrundande inkomsten (PGl) redovisas på slutskattesedeln Denutgörs i princip av förvärvsinkomsten minskad med basbeloppet ijanuari. Inkomster över 7,5 basbelopp räknas inte med i den pensionsgrundandeinkomsten (=taket i ATP). Mfljcitrifl) ATPpoäng uppgår således till 6,5 för varjeår. ATPpoängen registreras och sparas för varje individ . ATPpensionensstorlek för år beräknas enligt följande: Basbeloppet X X medel-ATPpoäng' X ""'"'*' """'' '' * Genomsnittet av de 15 högsta ATP-poängen. Utgår normalt från den månad man fyller Får att få full ATP skall man arbetat (för de som ärfödda och tidigare gäller särskilda regler). Reduktion med 1/30 . Av de 30 åren räknas de 15 bästa inkomståren (= inkomstmellan 1 basbelopp och 7,5 basbelopp. Maiimalt för : 0,6 X 6.5 X 25.800 = Förtida uttag av ålderspensionen kan göras tidigast från60 års ålder. Reduktion med 0,per "förtida" månad (livsvaraktig). Uppskjutet uttag av ålderspensionen kan ske längst intill70 år Förhöjning med 0,per uppskjuten månad. har hand om uträkning och utbetalning avATP. Varaktig arbetsoförmåga eller varaktigarbetslöshet : sjukbidrag/förtidspension efter 1 ä 2 år Förtidspensionens storlek beräknas på samma sätt som förålderspension (med några undantag). Vid fullständig arbetsoförmåga ärförtidspensionen samma som ålderspensionen. Ankepension*** Den avlidne efterlämnar bam som är berättigade tillbarnpension. Ankan får av mannens ålders-ATPpension; I övriga fall fåränkan av mannens ATPpension. Barnpension*** För bam under : av den avlidnes beräknade ellerverkliga ålders- eller förtidspension. Detta gäller för första bamet. För varje ytterligare bamökas procenttalet med 20. *** Reglerna giiller fr o m är 1990. A 11 : jy J Prop. Fjärde fondstyrelsen () FjärdeAP-fonden ingår i allmänna pensionsfonden. Allmännapensionsfonden grundades efter beslutet att införa en allmäntill-läggspensionering finansierad genom obligatoriska arbetsgivaravgifter FjärdeAP-fonden tillkom 1974 med uppgift att förvalta de medel som används förförvärv av aktier och liknande värdepapper. FjärdeAP-fonden har genom riksdagsbeslut successivt tilldelats . Frånoch med utgör den maximala tilldelningen ett belopp som motsvarar1% av det sammanlagda ansk,affningsvärdet på de medel som första, andra ochtredje AP-fonderna förvaltar. FjärdeAP-fonden skall till första, andra och tredje AP-fonderna överföra enavkastning beräknad till på nuvärdet av förvaltade medel. FjärdeAP-fondens ägarandel i varje enskilt börsnoterat företag får uppgå till högst10% eller om företaget utgivit aktier med olika röstvärde till högst av dettotala rösttalet. Prop.1988/89:144 Bilaga 2 Fondens grundkapital (dvs summan av debelopp som tilldelats fonden tillkomst 1974) är oförändrat 2.350mkr. Fondens grundkapital får from01-07-1988 uppgå till högst av första-tredje fondstyrelsemas tillgångareller /89. Fondens tillgångar upptagna till marknadsvärdenuppgick till nära 17.5 mdr mot 11.7 mdr vid ingången av året. Fonden köpte värdepapperför 2.0 mdr och sålde värdepapper för 2.2 mdr. I nyemissioner placerades ,varav i icke börsnoterade företag. Fondens fem största engagemang var i ordningsföljd * , ASEA, SCA och Skånska, som med ettsammanlagt marknadsvärde på 5.4 mdr motsvarde av portföljvärdet. Fondens engagemang i onoterade företagökade med . Det totala investerade beloppet i onoteradeföretag uppgick till (av fondens tillgångar). Resultatkravet uppfylldes med bredmarginal. '- Sammanlagt sedan fondens tillkomst har fonden överträffatresultatkravet att bibehålla grundkapitalets realvärde och ge en årligutdelning på detta med över 12 mdr. Aktiekurserna steg med . Indexför fondens portfölj steg med . Prop.1988/89:144 Bilaga 2 Ytterstfå hade vid ingång kunnat förutse en kursuppgång av sammastorleksordning sorn . Den blev nu på procentenheten lika stor dvs51%. Stockholmsbörsen hade i jämförelse ined de stora börserna en mycket starkutveckling -, -och -. Man kannaturligtvis med viss rätt fråga sig om det finns sakliga underlag för en såkraftig uppvärdering av svenska börsnoterade företag i förhållande till mångautländska. Faktum kvarstår emellertid marknadlen gjorde den bedömningen år1988. Fjärde AP-fondens totalresultat 1988 på nära 5.5 mdr ärdärmed det bästa i fondens nu femtonåriga histoiia. I resultatet har dåinräknats de orealiserade kursvinster (r"-ningen av den "doldareserven" i portföljen), son- ppkommit på grund av en stark kursuppgång.När man mäter utfallet av aktieplaceringar är det nödvändigt att ta med ocksåorealiserade kursvinster och kursförlusteringen placerare köper ju akl:ierenbart för utdelningens skull utan förväntar sig också en värdestegring. Dockbör man som påpekats så i fondens årsredovisningar ochkvartals-rapporter inte fästa alltför stort avseende vid kortperiodiskaresultatmätningar.