prop · GC0355 · 1988-12-31 00:00:00 — Enligt övergångsbestämmelserna punkt 3 skall de nyareglerna vad gäller ingångsvärde och begränsning av avdragsrätten vid avyttringav yngre andelar tillämpas vid försäljning efter ,Föreningen vänder sig mot att de föreslagna ändringarna får retroaktiv verkanpå ett sätt som torde stå i strid med syftet bakom förbudet om retroaktivskattelagstiftning i regeringsformen, Retroaktiviteten slår hårt mot filmbranschen som underlång tid använt kommanditbolaget för finansiering av filmproduktioner. De såkallade dubbla avdragen som lagstiftningsförslaget i första hand vänder sigemot är ju inte någon ny företeelse utan har varit känd i litteraturen i mångaår och även bekräftats i rättspraxis. Dessutom har diskussioner om de såkallade dubbla avdragen förekommit i skattelitteraturen redan i början av1980-talet, Föreningen anser därför att det vore stötande att genom enretroaktiv lagändring helt kullkasta förutsättningen för de bolagsmän som redaninträtt i kommanditbolag genom att anskaffningsvärdet i många fall kommer attbli noll och hela försäljningssumman bli skattepliktig realisationsvinst. Föreningenanser att underskott som uppkommer i handelsbolag före ejskall påverka ingångsvärdet vid försäljning av andelar. Detta särskilt som manredan med nuvarande lagstiftning kan ingripa mot rena missbruk av reglerna, Enligt förslaget införs en löpande uppgiftsskyldighet fördelägare i handelsbolag. Uppgiftsskyldigheten innebär att delägaren årligenskall lämna de uppgifter som behövs för att beräkna det aktuella justeradeingångsvärdet. Övergångsbestämmelserna innebär att de nya bestämmelsernatillämpas i fråga om överlåtelser m m efter . Detta innebäratt man i fortsättningen vid beräkningen av ingångsvärde skall utgå från ett "deklara-tionsmässigtkapitalkonto" i stället för som bokföringens kapitalkonto. Dettakan innebära svårigheter att beräkna ett justerat ingångsvärde för andelaravseende tid före ikraftträdandet. Särskilt svårt blir det att göraberäkningarna när andelen har innehafts . Kontrollen avjusteringar för år för vilka deklarationerna inte har sparats, dvs år längretillbaka än , torde bli mycket svår (se 50 § 2 mom. taxeringslagen, TL).Denna fråga har flera länsskattemyndigheter haft synpunkter på (se yttrandenfrån F-, M-, O- och Y-län). För attundvika i det närmaste oöverstigliga praktiska svårigheter för andelsägarna att beräkna och för skattemyndigheterna att kontrollera 93 8 1988/89. justeringar av ingångsvärdet för tid längre tillbaks bör någon regel Prop. 1988/89:55 för övergången till det nya systemetinföras. En tänkbar hjälpregel är att man använder saldot på kapitalkontot sexår tillbaka i tiden som "ingående balans" i det nya systemet och justerarför insättningar/uttag och resultat för tid därefter i enlighet med deföreslagna reglerna. Den föreslagna regeln i 25 § 9) TL innebär att redan vid1989 års taxering skall delägare räkna fram det justerade ingångsvärdet. Detfinns ca 60 000 handelsbolag registrerade till moms. Antalet uppgiftsskyldigatorde vara minst dubbelt så stort. Utan en sådan komplettering avövergångsreglerna till ändringarna i KL som behandlats i föregående avsnittskulle nästan oöverstigliga problem uppkomma vid taxering för bådeskattskyldiga och granskare. Med hänsyn fill gällande arkivbestämmelser avseendegallring av allmänna självdeklarationer och bokföringslagens bestämmelserangående skyldighet att bevara räkenskapsmaterial torde det vara svårt attberäkna och kontrollera ett ingångsvärde för i vart fall tillbakaän . Det torde således vara mycket komplicerat att beräkna det justeradeingångsvärdet vid en försäljning 1990 av en andel som förvärvats t ex 1969,Lagförslaget måste därför - enligt LSKMs uppfattning - kompletteras med reglerför hur det justerade ingångsvärdet skall beräknas för "gamla"andelar fram till lagens ikraftträdande. På vilket sätt detta lämpligast skallske bör utredas vidare. En metod skulle - enligt LSKMs mening - kunna vara attberäkna ingångsvärdet utifrån det bokförda värdet på kapitalkontot vid visstidpunkt. i delar bedömningen attdet bör införas en skyldighet för delägarna att vid den årliga taxeringen lämnasådana uppgifter som behövs för att löpande kunna bedöma andelens anskaffningsvärde. Eftersom de nya reglerna om beräkning av ingångsvärdeskall tillämpas på alla avyttringar efter torde enligtlänsskattemyndighetens bedömning vissa svårigheter uppkomma vid fastställandetav ingångsvärdet på äldre andelar. En viss försiktighet bör tillämpas i krav påunderlag från de skattskyldiga, som innehar så gamla andelar att underlag intefinns bevarat för hela innehavstiden. De skattskyldigas beräkning avingångsvärde avseende äldre andelar bör därför i allmänhet godtas. Den intagna skyldigheten i 25 § taxeringslagen att årligenlämna uppgift om andelens justerade ingångsvärde kan medföra svårigheter för deskattskyldiga. Om andelen innehafts () är värdetomöjligt att fastställa för de delägare som inte bevarat sina deklarationskopior.Värdet kan ju heller inte hämtas ur bokföringen. Delägare i handelsbolag kommer knappast att anse detmeningsfullt att beräkna ingångsvärdet så länge någon avyttring av andelen inteär aktuell. Det kan därför ifrågasättas i vilken omfattning sådana uppgifterkommer att lämnas i deklarationerna. Eftersom det finns ca 60 000 handelsbolagregistrerade till mervärdeskatt eller som arbetsgivare, är antalet uppgiftsskyldigadelägare kanske så stort. Hos taxeringsmyndigheten torde lämnade uppgifter få godtasutan utred- "Top. lyöö/by.JD ning. En djupare kontroll bör anstå tilldess realisationsvinstbeskattning skall prövas. Svenska revisorsamfundet SRS avstyrker att uppgiftsskyldighetenutökas för delägare i handelsbolag eftersom bestämmelsen är av provisoriskkaraktär samfidigt som uppgiftsskyldigheten kan vara komplicerad att fullgöra, anser att förslaget omuppgiftsskyldigheten kan läggas till grund för lagstiftning. Näringslivets skattedelegation och Föreningen har inte några erinringar mot förslaget, I samband med behandlingen av uppgiftsskyldigheten harskatteförvaltningen tagit upp en processuell fråga. LSKM i F-län har påpekat att vissa processuellakomplikationer kan uppkomma i det föreslagna systemet. Om nämligen beskattningav försäljning av andel i handelsbolag sker innan någon av de taxeringar sompåverkar beräkningen av det justerade ingångsvärdet för andelen har vunnit lagakraft kan rättelse av den taxering som avser andelsförsäljningen i vissa lägenbli svår att åstadkomma. RSV anser i likhet med LSKM att en ändring av 105 § TLbör övervägas. Med hänsyn till att beskattning av försäljning av andel ihandelsbolag kan ske innan taxering avseende vunnit laga kraft,taxeringar som påverkar beräkningen av det justerade ingångsvärdet för andelen,bör någon form av rättelseinstitut tillskapas. Problemet kan ges följandeillustration. Tvist uppkommer om bolagets resultat år 1. Bolaget säljsår 2. Taxeringen år 1 vinner laga kraft år 4 eller . Det lagakraftvunnabeslutet innebär sådan ändring som skulle ha påverkat realisationsvinstberäkningenom den varit känd vid taxeringen av realisationsvinsten. Med nuvaranderegelsystem kan ändring av realisationsvinsten ske endast om parterna genomprocess förhindrar att taxeringen avseende andelsöverlåtelsen vinner lagakraft. Ett sådant förfarande framstår som onödigt betungande för såväl denenskilde som det allmänna. Fall av eftertaxeringar alternativt extraordinäraprocesser kan också i efterhand komma att påverka vad som skulle ha bestämtbeslutet om det justerade ingångsvärdet för andelen. står endast resningsinstitutet till budsför den skattskyldige. Resningsförfarandet är dock föga känt och inte heltlätt att tillämpa. En enkel lösning av problemet vore att göra 105 §taxeringslagen tillämplig på ovan beskrivna situation, Av förslaget framgår att verksamhet i handelsbolag inteskall kunna ingå i samma förvärvskälla som verksamhet som den skattskyldigebedriver i egen regi. Vidare skall sparavdraget inte komma i fråga förkapitalintäkter som redovisas i handelsbolag. i anför: Prop. Beträffande förslaget till ändring av begreppetförvärvskälla anser länsskattemyndigheten att varje handelsbolag bör betraktassom en förvärvskälla. I annat fall kan realisationsförluster i etthandelsbolag kvittas mot realisationsvinster i ett annat handelsbolag. Dettakommer att medföra att handel med förluster i handelsbolag lätt kan lägga insina egna realisationsvinster i ett annat handelsbolag. Länsskattemyndighéten i anför: Handelsbolaget är ett självständigt rättssubjekt med egnainkomster. Även om inkomsterna inte skall beskattas hos bolaget utan hosdelägarna är det rimligt att de särskiljes från de inkomster delägarnaförvärvar såsom egna rättssubjekt. Beträffande inkomstslaget rörelse har ipraxis delägarens och bolagets verksamheter bedömts som olika förvärvskälloräven där fråga varit om verksamhet av samma slag (RÅ 1982 1:7). Detsamma börgälla även beträffande andra inkomstslag. Mot bakgrund av att handelsbolaget är en juridisk persongör länsskattemyndigheten den bedömningen att det måste anses som motiveratatt varje inkomstslag hos handelsbolaget hålls skilt från delägarens övrigainkomster i respektive inkomstslag. De föreslagna reglerna bör sålunda införas. är kritisk till det framlagdaförslaget och även till den ståndpunkt som i vissa fall i praxis intagits idenna fråga. Enligt föreningen står det sålunda i bättre överensstämmelse medprinciperna för handelsbolagsbeskattningen om underskott i handelsbolag fickavräknas fullt ut mot sådana delägarens inkomster som skulle ha varithänförliga till samma förvärvskälla om verksamheterna bedrivits i ett endaföretag. I promemorian föreslås att handelsbolagsdelägarensbolagsinkomst och annan inkomst skall hänföras till olika förvärvskällor. Någranärmare motiv till förslaget lämnas ej, men avsikten anges vara att separerainkomst från handelsbolag från annan inkomst. En konsekvens av förslaget uppgesbli att realisationsförluster i ett handelsbolag får kvittas endast mot realisafions-vinsteri handelsbolag. Med hänsyn tagen till att skattesubjektet i handelsbolagär delägaren anser föreningen att det vore konsekvent med kvittning mellanvinster och förluster i samma förvärvskälla oavsett om posterna ifråga ärhänförliga till handelsbolag eller delägaren personligen. Förslaget strider mot grundprinciperna för beskattning avhandelsbolag. Det är vanligt att juridiska personer gemensamt driver verksamheti handelsbolagsform. Det börda vara möjligt att all vinst och förlust somskall deklareras av delägare får kvittas mot andra vinster och förluster hossamma delägare. Det finns ingen anledning att begränsa avdragsrätten i dettaavseende för skattskyldiga som ej är föremål för tilläggsbelopp vid denprogressiva beskattningen. anför: Prop. Förslaget att inkomster från andel i handelsbolag alltidskall behandlas som inkomst av särskild förvärvskälla drabbar hårt olika typerav samverkan i förvaltningsverksamhet. På samma sätt förhåller det sig medförslaget betr 1.600-kronorsavdraget vid inkomst av kapital samt förbudet motkvittning av realisationsförlust i handelsbolag mot delägares egenrealisationsvinst. Lantbrukarnas skattedelegation anför: Den föreslagna ändringen av förvärvskällebegreppet berörskattesystemets grundvalar. Förslaget innebär visserligen endast en utvidgningav förvärvskällebegreppet såvitt avser inkomstslagen kapital och tillfälligförvärvsverksamhet. Det är emellertid delegationens uppfattning att sådanaändringar i nuvarande läge med de pågående, stora skatteutredningarna, endastbör göras om det är oundgängligen nödvändigt. Så synes inte vara fallet omavsikten endast är att komma till rätta med de dubbla avdragen. Om någon annanavsikt ligger dold bakom förslaget bör den öppet redovisas och diskuteras. Svensk industriföreningoch anför: I fråga om handelsbolagsinkomster av rörelse, jordbruk ochannan fastighet innnebär förslaget ingen förändring av gällande rätt. Den stora förändringen är att reavinster respektivereaförluster i handelsbolag inte kan kvittas mot bolagsmannens personligareaförluster respektive reavinster. Förslaget torde ha sin udd riktad mot vissaförfaranden med handel med förlustavdrag. Såsom regeln är utformad äremellertid kvitt-ningsförbudet generellt och träffar även fullt lojalatransaktioner. Från att tidigare ha haft full kvittningsrätt införs nu totalt kvittningsförbud.Detta är att gå för långt. Den avdragsbegränsning för fysiska personer somföljer av den ändrade förvärvskälleindelningen torde vara tillräcklig för atthindra missbruk. Med hänvisning till ovanstående avstyrker organisationernadet föreslagna kvittningsförbudet. Svenska revisorsamfundet SRS avstyrker förslaget tilländrad förvärvskälleindelning eftersom en sådan ändring vore att föregripapågående utredningsarbete och då en ändring inte är nödvändig för att komma tillrätta med de aktuella missförhållandena, Vad slutligen gäller förslaget att låta inkomst av andel ihandelsbolag i samtliga avseenden utgöra en särskild förvärvskälla, villförbundet göra följande invändningar. I bl a betänkandena om staketmetod ochnya regler för företagens uppgiftslämnande har förslag framförts att sammanföraall inkomst av näringsverksamhet trfl en enda förvärvskälla. Det finns såledesen allmän strävan att slå samman alla förvärvskällor. Förbundet anser att detsaknas skäl att föregripa den kommande skattereformen på förevarande punkt. Omen ändring skall göras nu bör en sammanslagning ske av förvärvskällor och inteen ytterligare uppdelning. anför: Prop. Den förvärvskälleindelning för handelsbolag som tillämpasi nuvarande system fungerar enligt SFR:s mening tillfredsställande, och behöverej ändras . Eventuella ändringar bör i stället ankomma på URF:en.Ändringen synes inte heller vara nödvändig för att justeringar i ingångsvärdetför handelsbolag skall kunna göras vid taxeringen. En följd av förvärvskälleindelningen blir bl.a, att rätttill extra avdrag under inkomst av kapital inte skall medges förkapitalinkomster från handelsbolag. Även denna ändring får enligt SFR:s meninganses omotiverad , och medför endast att regelsystemet blirkrångligare och svårare för den enskilde att förstå. Näringslivets skatteddegatlon anför: I promemorian anförs inte några egentliga skäl förförslaget bortsett från att det med en sådan bestämmelse blir lättare attberäkna det justerade ingångsvärdet. Ur principiell synvinkel kan starkainvändningar riktas mot förslaget. Handelsbolagsbeskattningen medskattskyldighet för delägarna bygger på att skatteförmågeprincipen ansettskomma till bättre uttryck genom en sådan ordning. Delägarna beskattas därför iprincip enligt samma regler som skulle ha gällt om det varit de själva och intehandelsbolaget som bedrivit verksamheten. Mot denna bakgrund är det svårt attse något skäl till varför inkomster från handelsbolag skall utgöra särskildförvärvskälla hos delägaren. En konsekvens av förslaget blir t ex attrealisationsvinster i handelsbolaget inte alls kan kvittas mot realisationsförlusterhos delägaren och vice versa. Det vore i stället rimligt och i överensstämmelsemed principerna för handelsbolagsbeskattningen om underskott i handelsbolagfick avräknas fullt ut mot delägarens personliga inkomster förutsatt attinkomsterna skulle ha varit hänförliga till samma förvärvskälla om inkomstenförvärvats direkt av delägaren. Delegationen avstyrker förslagen om att bolagsinkomst ochannan inkomst skall hänföras till olika förvärvskällor och om att det s k sparavdragetinte skall kunna användas för kapitalinkomster i handelsbolag, I stället börregler införas om att inkomst från handelsbolag och annan inkomst skallhänföras till samma förvärvskälla. Förslagets innebörd synes något oklar. Om förslagetgenomförs bör det klarläggas om varje handelsbolag skall anses utgöra enförvärvskälla eller om innehav av andelar i flera handelsbolag skallkonstituera en förvärvskälla medan all annan inkomst skall utgöra en annanförvärvskälla, Vid en genomgång av de föreslagna ändringarna iskattereglerna finner föreningen att förslaget om uppdelning i förvärvskällorutgör det allvarligaste hotet mot kommanditbolagsformen inom sjöfartsnäringen, I promemorian föreslås att verksamhet i ett handelsbolagför delägarens del inte kan ingå i samma förvärvskälla som verksamhet som drivsav honom direkt. En sådan uppdelning i förvärvskällor skulle leda till att enandelsägare i ett kommanditbolag, vilket bedriver rederirörelse, är förhindradatt utnyttja vinster i bolaget för att göra avskrivningar på fartygskontrakteller fartyg, som bedrivs i egen regi eller partrederiform. Det är inte ovanligt inom rederinäringen att en person harägarintressen i fartyg genom såväl kommanditbolag som partrederier och attdetta förhållande ofta styrs av rena tillfälligheter. Köp och försäljning avfartyg och andelari fartyg ingår som ett naturligt inslag i rederirörelse. Dethar tidigare rått viss tveksamhet om andelar i olika partrederier utgör eneller flera förvärvskällor. Föreningen har därvid hävdat att andelar i olika partrederierutgör en enda förvärvskälla. Föreningen har framfört denna ståndpunkt viduppvaktningar i såväl som skatteutskottet och har därvidmötts av förståelse för föreningens ståndpunkt, har sedermerai betydande utsträckning anslutit sig till föreningens ståndpunkt i enlighetmed vad som framgår av bifogade rekommendation till skattemyndigheterna. Förvärvskälleproblematikeni partrederier har sålunda i allt väsentligt lösts på ett tillfredsställandesätt. Mot bakgrund härav framstår det som i högsta grad stötande och inkonsekventalt införa en motsatt ordning för handelsbolagens del. En uppdelning i olikaförvärvskällor skulle tveklöst leda till allvarliga konsekvenser förrederinäringen och motarbeta statsmakternas sjöfartspolitiska målsättningar. Föreningentar bestämt avstånd från förslaget och hemställer i stället om att reglerinförs som ger klart uttryck för att inkomst från handelsbolag och annaninkomst kan hänföras till samma förvärvskälla. Omförslaget trots allt skulle genomföras, hemställer föreningen om att de skärpningarsom infördes i reglerna för beskattning av delägare i partrederier(kommunalskattelagen 46 § 1 mom) tas bort. Lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) (delar av)' Såsom särskild förvärvskälla anses i fråga om: a) jordbruksfastighet:varje fastighet, fastighetsdel eller komplex av fastigheter, som i ägarenseller brukarens hand är att anse såsom förvaltningsenhet; b) annan fastighetvarje fastighet, fastighetsdel eller komplex av fastigheter, som är att ansesåsom förvaltningsenhet; dock att fastighet, till den del densamma ingått utiav ägaren driven rörelse, skall anses tillhöra förvärvskällan rörelse; c) rörelse: varjeförvärvsverksamhet, som är att anse såsom självständig rörelse; d) tjänst: all fill tjänst hänförlig förvärvsverksamhet,som skattskyldig utövat, ävensom alla honom tillkommande, till tjänst hänförliga inkomstgi- vande rättigheter; e) tillfäUig förvärvsverksamhet: 1. icke yrkesmässig avyttring av fast eller lösegendom samt deltagande i lotteri; 2. all övrig tillfällig förvärvsverksamhet, somskattskyldig utövat: f) kapital: 1. all skattskyldigtillhörig egendom, därav intäkten skall hänföras till intäkt av kapital, dockmed undantag av fastighet och rörelse i utlandet: 2. all fastighetoch rörelse, som skattskyldig haft i utlandet. För delägare i handelsbolag hänförs bolagsinkomst ochannan inkomst till ohka förvärvskällor. (Sevidare anvisningarna.) ' Här hartagits med 18 § och punkt 2 d av anvisningarna till 36 § KL, I övrigt är de remitteradelagförslagen, frånsett redaktionella ändringar i punkt 3 av anvisningarna till 36§ KL och övergångsbestämmelserna till KL. likalydande med de till propositionenfogade lagförslagen. Vid beräkning av realisationsvinst på grund avavyttring av andel i handelsbolag skall ingångsvärdet ökas med tillskott tillbolaget och minskas med uttag från bolaget. Ingångsvärdet skall vidare ökasmed de på delägaren belöpande skattepliktiga inkomsterna enligt lagen(1947:576) om stadig inkomstskatt och minskas med de på delägaren belöpandeavdragsgilla underskotten enligt samma lag. Blir det justerade ingångsvärdetnegativt, skall omkostnadsbeloppet anses vara noU. Ett belopp motsvarande detnegativa justerade ingångsvärdet räknas då in i vederlaget för andelen. I fråga om andel som förvärvats före utgången av deträkenskapsår för handelsbolaget som avslutats närmast före den 1 mars 1988beräknas först det justerade ingångsvärdet vid utgången av nämnda räkenskapsår (bokslutsdagen).Denna beräkning görs med utgångspunkt i andelens ingångsvärde och den ökningeller minskning i delägarens kapitalbehållning i bolaget som har inträffat framtUl bokslutsdagen. Blir saldot negativt, anses det justerade ingångsvärdet påbokslutsdagen vara noll. Det justerade ingångsvärdet på bokslutsdagen läggssedan tdi grund för justeringar enligt första stycket. Vid bestämmande av kapitalbehållningen på bokslutsdagenskatt lager, pågående arbeten, fordrings-och skuldposter tas upp ull de värdensom gäller vid inkomsttaxeringen. Sker den skattemässiga inkomstredovisningeninte enligt bokföringsmässiga grunder skall förutbetalda kostnader ochintäkter samt upplupna intäkter och kostnader inte beaktas. Justering enligtförsta stycket görs inte för skattepliktig realisationsvinst eller avdragsgillrealisationsförlust efter bokslutsdagen såvida avyttringen redovisats iräkenskaperna senast pä bokslutsdagen. Har handelsbolaget avyttrat egen- dom på vilken bestämmelserna i 35 § 2-4 mom. ärtillämpliga skaU, om egendomen anskaffats före och avyttringenskett efter bokslutsdagen men före utgången av , ökningen eller minskningenav ingångsvärdet enligt första stycket göras på grundval av det bokföringsmässigaresultatet av avyttringen och inte pä grundval av det skattemässiga utfallet.Från det bokföringsmässiga resultatet skaU i förekommande fall dras ett beloppsom svarar mot den avskrivning eller nedskrivning av egendomen som gjorts iräkenskaperna efter bokslutsdagen. I fråga om andel som förvärvats före bokslutsdagen får, omden skattskyldige yrkar det, vinstberäkningen grundas enbart på bestämmelsernai första stycket. Har andel i ett handelsbolag förvärvats på annat sätt ängenom köp, byte eller därmed jämförligt fång och har den tidigare ägarenbeskattats enligt punkt 5 andra stycket av anvisningarna till 35 §, skall detjusterade ingångsvärdet för andelen anses vara noU. Bilaga 4 Utdrag ur Protokoll vid sammanträde Närvarande: f,d. regeringsrådet ,regeringsrådet , justitierådet , Enligt protokoll vid regeringssammanträde den 20 oktober1988 har regeringen på hemställan av statsrådet beslutatinhämta lagrådets yttrande över förslag till lag om ändring ikommunalskattelagen (1928:370), m.m. Det har under föredragningen framhållits som angeläget attde delar av lagrådsremissen som avser skattereglerna för delägare ihandelsbolag kan läggas fill grund för proposition . Medhänsyn härtill har lagrådets granskningsarbete i en första etapp begränsats fillatt avse dessa delar av remissen. De förslag till lagändringar som rör dessadelar har inför lagrådet föredragits av kammarrättsassessorn . Återstående delar av lagrådsremissen kommer lagrådet attbehandla i en senare etapp. De förslag som gäller skattereglerna för delägare ihandelsbolag föranleder följande yttrande av lagrådet: Huvudtanken bakom de nu behandlade förslagen är att kommatill rätta med vissa skatteundandragande åtgärder i fråga om,andelar ihandelsbolag. De föreslagna reglerna om beskattning av andelar ihandelsbolag har utformats som reavinstregler och har i huvudsak tagits in ianvisningarna till 35 och 36 §§ kommunalskattelagen. Enligt nuvarande regleroch praxis kan en delägare i handelsbolag tillgodogöra sig dubbla avdrag vidbeskattningen för kostnader som bolaget haft. Det sker genom att kostnadernaminskar dels den skattepliktiga del av bolagets resultat som belöper på delägaren,dels den reavinst som skall beskattas vid försäljning av andelen.