prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — Jag föreslår att anslaget för uppdragsverksamheten försupp i statsbudgeten förnästa budgetår med ett formellt belopp av . Jag godtar SCB:s förslag vadgäller nivån på den rörliga krediten. Jag avser att återkomma till regeringenmed ett sådant förslag. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att tillStatistiska centralbyrån: Uppdragsverksamhet för /90anvisa ett förslagsanslag år I 000kr. 1987/88 Utgift 699000 1988/89 Anslag 720000 1989/90 Förslag 749000 har till huvudsaklig uppgiftatt främjaoch samordna sådan rationaliserings- och utvecklingsverksamhet som väsentligtkan bidra till att höja produktiviteten inom storhushållen. Institutet skall dessutom bedrivainformations- och utbildningsverksamhet inom sitt område. Institutet ärorganiserat som ett fristående organ, vars gemensammma huvudmän är staten och enför ändamålet bildad stiftelse med företrädare för , och restaurangnä ringen. Verksamheten vid institutet regleras genom avtal, som har slutits med stiftelsen. Avtalet gäller /91 efter en förläng ning fr. o.m. den Ijuli 1986. Förvarje år upprättas ett avtal mellan staten 51 ochstiftelsen om bidrag från respektive håll tillinstitutet. 1988/89:100 storhushållens rationaliseringföreslår för /90 ett statsbi- Bil. 15 drag på 763 000 kr.Jag föreslår ett bidrag på . Jag hemställer att regeringen föreslår att tillBidrag till Institutet storhushållens rationalisering för /90 anvisa ett anslag på 749 000kr. Statens person- och adressregisternämnd 1987/88 Utgift 551000 1988/89 Anslag 580000 1989/90 Förslag 615000 är huvudman för det statliga person- ochadressregistret, SPAR. bestårav högst åtta personer, varav en är ordförande. Ledamöterna utses av regeringen. Nämndens organisation m.m. framgår avförordningen (1988:1101) med instruktion för . Statskontoret utför kansligöromål åt nämnden. Nämnden beräknar sitt anslagsbehov /90 till . Jag delar nämndens bedömning av anslagsbehovet för år1989/90. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Statens person- och adressregisternämndför /90 anvisa ett förslagsanslag på . Viss information och utbildning, m. m. Nytt anslag (förslag) 25 OOOOOO Regeringen har kompletteringsproposition(prop. 1987/88:150, bil. 1.FiU 30, rskr. 394) för redovisat riktlinjer för utveckling av styrningen av den statliga verksamheten. En viktig del härav är en omlägg ningav budgetprocessen i syfte att skapa bättre förutsättningar för en långsiktig och fördjupad verksamhetsanslys. Den fördjupade prövningen avses omfatta hela myndighetens verksamhet. I höstens budgetarbete har samtliga myndigheter ochverksamheter fördelats på tre gmpper som successivt skall gå in i ett sådant systemmed återkommande fördjupad prövning . Iregeringens redovisning påtalades vikten av att ett brett informations- Prop. 1988/89:100 och utbildningsprogram genomförs för att klargöra för allaberörda dels Bil. 15 motiven till förändringen, dels de konkretaförändringarna av budgetprocessen m. m. För att möjliggöraatt den första gmppen myndigheter genomgår fördjupad prövning redaninför /92 har vissa informationsinsatser redan gjorts. Undervåren 1989 måste mer omfattande utbildning av personal inom och vidde berörda myndighetema genomföras. Insatserna kommer successivt att öka somen konsekvens av att nya myndigheter går in i den nya budgetprocessen. För att förbereda och genomföra inledandeinformations- och utbildningsinsatser samtför vissa utvecklingsinsatser i anslutning till omläggningen avbudgetprocessen bedömer jag att en ram på totalt 30 milj. kr. Av totalramen bör 5 milj. kr.anvisas på under ett nytt anslagför innevarande budgetår för att täcka utgifter . Jag avser att återkomma tiU regeringen medförslag i denna del. Jag hemställeratt regeringen föreslår att till Viss information ochutbildning, m. m. för /90anvisa ett reservationsanslag på 25 OOOOOO kr. Statlig personalpolitik m.m. C 1. Prop.1988/89:100BiL 15 1987/88Utgift 1988/89 Anslag 1989/90Förslag Anslagssparande 5 647 000 Av anslaget för /89 har . inteställts till verkets disposition till följd avtillämpandet av en utgiftsram. Statens löne- och pensionsverk (SPV) ärenligt sin instruktion (1988:113) centralförvaltningsmyndighet för ärenden som rör den statliga personalpensioneringenoch därmed sammanhängande frågor och för ärendensom rör de centrala personaladministrativa ADB-systemen hos staten, i den mån sådana ärenden inte ankommer pånågon annan myndighet. Vidarehandlägger SPV ärenden om sådan gmpplivförsäkring som meddelas avstaten, i den mån det inte ankommer på statens tjänstepensions- ochgmpplivnämnd. Chef för SPV är en generaldirektör. VidSPV finns en styrelse. Inom SPV finns en pensionsavdelning, en ADB-enhet och enadministrativ enhet. Huvuddelen avADB-enhetens verksamhet finansieras genom avgifter och redovisas under ett särskilt anslag (C 2. Statligpersonaladminislrativ informationsbehandling). Beräknad ändring 1989/90 ( + 2271000) (7 598000) Återbetalning av medel för vissa ' Av angivet belopp har inte . ställts tillverkets disposition till följd av tillämpningenav en utgiftsram. Statens löne- och pensionsverk Statens löne- och pensionsverk (SPV) anför i sinanslagsframställning bl. a. följande: Utgiftsminskningen följer det treårigahuvudförslag som fastlades inför /88 ochuppgår för /. SPV presenterar dämtöver Prop.1988/89:100 ett tilläggsalternativ. Medel bör anvisas förutbyte och komplettering av terminalutmstning för pensionsverksamheten. Medelbör också anvisas för att täcka ökade ADB-kostnader till följd av omläggning avdriften från () till DAFA. Finansieringav föreslagna kostnadsökningar kan ske bl. a. genom höjning av avgifter förMAREG och pensionsadministration. Statens löne- ochpensionsverk (SPV) medverkar i de pågående försöken med treårigabudgetramar. Medel för SPV:s förvaltningsutgifter anvisas således under ramanslag. I 1987 årsbudgetproposition (prop. 1986/87:100 bil. 15) redovisades SPV:s verksamhet förde kommande tre åren och kostnadsramarna härför. Jag godtar SPV:s förslag om enplanenlig real minskning av utgifterna för /90 enligt dettreåriga huvudförslag som fastställdes inför /88. Dämtöver harjagtagit hänsyn till ökade kostnader för SPV till följd av dels förändringen avstatens redovisningssystem fr.o.m. , dels ökadeADB-kostnader på gmnd av överföring av driften av pensionsverksamheten tillDAFA. De ökade driftkostnaderna kan finansieras bl.a. genom att vissa kostnaderfår täckas genom att tidigare överskott av SPV:s verksamhet tas i anspråk. Jag har ocksåberäknat medel för utbyte och komplettering av terminalutmstning förpensionsverksamheten. Finansieringen av utmstningen kan ske genom att SPV tar ianspråk . av intäkterna för /90. Jag har även beaktat att SPV skallåterbetala vissa medel för tidigare gjorda datainvesteringar samt att SPV ökarsina intäkter /90 med ca 4,2milj. till följd av regeringensbeslut om ersättning för verkets bestyr med ATP-ärenden. Med hänvisning till vad jag nu har anförtoch till sammanställningen hemställer jag att regeringen föreslår att till för /90 anvisa ett ramanslag på . Statlig personaladministrativinformationsbehandling Prop. Bil.15 1987/88 Utgift 1988/89 Anslag 1000 1989/90 Förslag 1000 Frånanslaget betalas utgifter för drift, underhåll och central administration av depersonaladministrativa informationssystemen SLÖR (inkl. ett för- och eftersystem benämnt ) och PI. Demyndigheter som är anslutna till systemen eriägger avgift härför enligtprincipen om full kostnadstäckning.Under anslaget redovisas även inkomsterna från uppdragsverksamheten samt inkomster och utgifter föraffärsverkens andel av aktualise-ri ngs verksamheten. Jag hemställer attregeringen föreslår att till Statlig personaladministrativinformationsbehandling för budgetåret1989/90 anvisa ett förslagsanslag på . 1987/88Utgift 29 364499 1988/89Anslag 32 545000 1989/90 Förslag 40600000 () är en central myndighetför dels förhandlingar i och samordning av frågor som rör reglering mellan offentligarbetsgivareoch arbetstagare, såvitt gäller anställnings- och arbetsvillkor som fastställs undermedverkan av regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer, delsarbetsgivarpolitiken inom statsförvaltningen. Chef för SAV är en generaldirektör. Vid SAV finns enstyrelse. Dess organisation m.m. framgår avförordningen (1988:1580) med instmktion för SAV. SAV harorganiserats så att förhandlings- och avtalsarbetet samt informationsverksamheteni största möjliga utsträckning anknyts till myndighetsspecifikaområden. Detta arbete bedrivs vid en förhandlingsavdelning under ledning av enförhandlingschef är organiserad på fem enheter, en förgemensamma avtal samt fyra sektorer för resp. civil statsförvaltning, försvaret,affärsverken och skolområdet. Genom denna organisation underlättas arbetet med att åstadkomma s.k.sektoravtal. Till varje sektorenhet ärknuten en förhandlingsdelegation som utses av . Ansvaret för det övergripande planerings-och utredningsarbetet samt utveckling ochsamordning av statens arbetsgivarpolicy åvilar avdelningen för utredningoch utveckling under ledning av en förhandlingsdirektör (utredningschef). Som stöd ochservicefunktioner åt nyssnämnda enheter inom SAV finns ett antal stabsenheter.Dessa sorterar direkt under generaldirektören och består av samhällsekonomiska enheten 56 enheten för personal och intern service Prop.1988/89:100BiL 15 () anför i sinanslagsframställning bl. a. följan de: , SAV ingår iförsöksverksamheten med treåriga budgetramar för perioden /89-1990/91. Det förslag till verksamhetsinriktning för de trebudgetåren som SAV lämnade tillregeringen har i sina huvuddragantagits av statsmakterna. SAV:s verksamhet anvisas därför under ett ramanslag som för budgetåren 1989/90och 1990/91 skall minska realt med2% vartdera året. SAV hemställer med utgångspunkt i detta att ett ramanslag på . anvisas /90. Beräknad ändring 1989/90 + 13939 800 + 518000 Ersättning från de affarsdrivande verken Ersättning från vissa icke-statliga institutioner + 2 743000 + 143000 ' Av angivet belopp har . inte ställts tillstatens arbetsgivarverks dispositiontill följd av tillämpandet av en utgiftsram ' varav 3 500000 engångsanvisning 1förra årets budgetproposition (prop. 1987/88:100 bil. 9) redovisades SAV:s verksamhetsinriktning för de kommande treåren och kostnadsramen härför. Jaggodtar SAV:s förslag om en planenlig minskning av utgifterna för /90 enligt det treårigahuvudförslag som fastställdes /89. Anslaget har prisomräknats. Jag har i mitt förslag beaktat att tjänstebrevsrätten föreslåsslopad för SAV fr. o. m. . Jag har tidigareidag i Gemensamma frågor (bil. 2, p. 12) redogjort för behovet av samordning av den centralaarbetsgivarfunktionen i statsförvaltningen.Jag förordade då att SAV i fortsättningen skulle tillföras uppgifter inom det personalpolitiska området som förnärvarande åvilar statens arbetsmarknadsnämnd (SAMN). Det innebär bl. a. attSAV fortsättningsvis även bör kunnalämna direkt stöd till myndigheterna i frågor om rekrytering, omplacering, personalrörlighet, personalutveckling,rehabili- tering, jämställdhet mellan kvinnor och män i statsförvaltningen ochstöd i Prop. 1988/89:100 sambandmed omorganisationer och andra stmkturförändringar. I dessa Bil. 15 frågorbör SAV även kunna hjälpa och dess myndigheter. Jag har beräknatSAV:s medelsbehov för de nya arbetsuppgifterna till . Avdetta belopp bör 1 milj. kr. stå till regeringens disposition för insatserinom det personalpolitiska området. Jag har vid beräkningen av medlen för SAV:s nya arbetsuppgifterockså beaktat kostnaderna förtrygghetsnämndens kansli vad gäller frågor om avgångsbidrag, årlig ersättningm.m. och kostnaderna för särskilda insatser på jämställdhetsområdet (1 milj.kr.) som nu belastar SAMN:s anslag. Medhänvisning till vad jag nu har anfört och till sammanställningen hemställer jagatt regeringen föreslår att till /90 anvisa ett ramanslag på . Lönekostnader vid viss omskolning och omplacering 1987/88Utgift 59 376000 1988/89Anslag 28000000 1989/90 Förslag 28000000 Anslaget disponeras av statens arbetsmarknadsnämnd (SAMN)för kostnader föravlöningsförmåner, utbildning m.m. för att bereda arbetshandikappade hos staten anställning och undvikasjukpensionering. Anslaget får användasendast övergångsvis till dess att frågan om anställning har lösts på ett mer slutgiltigt sätt. Därefter skallmyndighetens egna medel användas. Bestämmelser iämnet finns i rehabiliteringsförordningen (1987:221). Härutöver fåranslaget användas för kostnader för avgångsbidrag på gmnd av vilande rätt därtill (SAVFS 1984:2). I korthet innebärreglerna att anstäUningsmyndigheten skall utreda behovet avrehabiliteringsåtgärder, se till att dessa genomförs samt så långtsom möjligt bekosta rehabiliteringen. Med rehabilitering avsesundanröjande av arbetshinder för en arbetshandikappad genom frivilligayrkesinriktade åtgärder, t. ex. arbetsprövning, anpassade arbetsuppgifter,omplacering, utbildning, särskilda hjälpmedel eller arbetsbiträde. Anslaget fåranvändas till kostnader för avlöningsförmåner, utbildning m. m. En tredjedel av lönekostnaden skall dockalltid bekostas av myndigheten. SAMN:s uppgifter ärbl.a. att lämna myndigheterna råd i rehabilite ringsärenden. Kan myndigheten inte vidta de åtgärder som behövs för att hålla kvar en arbetshandikappad i anställning skall myndigheten begära SAMN:s medverkan. SAMN kandärvid lämna myndigheterna ekono- 58 misktstöd till rehabiliteringsåtgärder genom beslut om medel från anslå- Prop.1988/89:100 get. Innan medel frånanslaget beviljas prövar SAMN att rehabiliteringen är ändamålsenlig ochförebygger sjukpension och att myndigheten inte själv kan bekosta rehabiliteringen med egnamedel. SAMN begär en ökningav anslaget med 32 milj. kr. med hänsyn till att belastningenpå anslaget för /88 uppgick till drygt 59 milj. kr. SAMN bedömer attbehovet av finansiellt stöd för rehabiliteringsåtgärder kommer att vara avminst samma omfattning . m. framgår av förordningen (1988:1106) med instruktion för SAMN. En statlig kommitté (S 1985:02) har haft i uppdrag att göraen översyn av sjukförsäkringens regler i syfte att åstadkomma en mer aktiv ochrehabiliteringsinriktad försäkring. Enligt sina direktiv skulle kommittén bl.a, prövaom det finns behov av och fömtsättningar för att lämna ersättning från sjukförsäkringen i förebyggandesyfte, undersöka om det gåratt samordna rehabiliteringsinsatser på ett bättresätt än f n. och att införa enhetligare ersättningsformer under rehabiliteringenoch klarläggaansvarsfrågorna i rehabiliteringsarbetet och ta ställning till omförsäkringskassorna skall ges en mer aktiv och pådrivande roll. Kommittén antognamnet rehabiliteringsberedningen. Den har lämnat sitt betänkande Tidigoch samordnad rehabilitering - Samverkansmetoder och rehabiliteringsinriktadersättning m.m. (SOU 1988:41). Beredningen föreslårett antal åtgärder som bedöms innebära att rehabiliteringsarbeteteffektiviseras. Förslagen avser två huvudområden, dels ansvars- ochsamverkansfrågorna, dels ersättningssystemet. När det gällersamverkansfrågorna föreslår beredningen åtgärder som syftar tillatt de ansvariga samhällsorganen (, hälso- och sjukvården, , arbetsmarknadsorganenoch arbetsgivaren) arbetar mot ett gemensamt väl definierat mål och attresurserna samordnas. 1 fråga om ersättning vid rehabiliteringföreslår beredningen att det under denaktiva rehabiliteringsprocessen utges en särskild ersättning,rehabiliteringsersättning. Den föreslås bestå av två delar, en rehabiliteringspenning och ett särskilt bidrag.Rehabiliteringspenningen skall täcka den inkomstförlust som uppstår för denförsäkrade när han deltar i rehabiliteringsåtgärden medan det särskildabidraget skaU täcka vissa kostnader som uppstår i anledning av rehabiliteringen. Beredningen räknarmed att dess förslag kan träda i kraft tidigast den 1 juli1990. Föredragandens överväganden Prop. Enligt min mening bör frågan omrehabiliteringsverksamheten i statsförvaltningen behandlas samordnat med rehabiliteringsverksamhetenför övriga arbetsmarknadssektorer. Det är framför allt frågan omrehabiliterings-åtgärdemas finansiering som bör lösas i ett sammanhang så att gränsernamellanmyndigheternas anslag, förevarande anslag och medel från socialförsäkringenrenodlas. Den förändring av nu gällande regler för statsförvaltningen som jagföreslår i det följande bör därför i avvaktan på statsmakternas ställningstagande till rehabiliteringsberedningens förslag ses som en övergångslösning. Ansvaret för att rehabilitering avstatsanställda utreds och åtgärder vidtasbör liksom hittiUs ligga på anstäUningsmyndigheten. För samverkan lokalt mellan arbetsgivare och arbetstagare finnsfrämst skyddskommittéerna somnumera har tiU uppgift att även verka för att en på lämpligt sätt organiseradarbets-, anpassning- och rehabiliteringsverksamhet bedrivs på arbetsstället. () har till uppgift att främja utvecklingen av arbetsmiljöverksamheten istatsförvaltningen. Nämnden är partssammansattoch fackansvarigt organ för innehållet i den partsgemensamma utbildningen inomarbetsmiljöområdet. Vidare syftar nämndens uppgifter framför allt till att gemyndighetema och skyddskommittéerna vägledning i det förebyggandearbetsmiljöarbetet. Dess organisation m.m. framgår avförordningen (1988:1141) med instmktion för . Till myndighetensoch de anställdas förfogande finns också Statshälsan som svarar förföretagshälsovården för de statsanställda. Statshälsans hälsocentraler är medsin kompetens inom de medicinska, tekniska och psykosociala områdena samt medkännedom om arbetsplatsen och arbetstagarnasarbetssituation en viktig resurs i den yrkesinriktade rehabiliteringen. Vid bedömning av olikarehabiliteringsåtgärders ändamålsenlighet bör därför synpunkterfortsättningsvis regelmässigt inhämtas från Statshälsan. Jag har tidigare i bil. 2 Gemensammafrågor föreslagit en samordning ochförstärkning av den statliga arbetsgivarfunktionen. Härigenom skapas fömtsättningarbl. a. för att på central nivå lämna myndigheterna arbetsrättslig rådgivning, stöd i fråga omavtalstolkning och stöd i andra frågor somhar utpräglat arbetsgivarpolitisk karaktär. En konsekvens av förslaget äratt SAMN kan upphöra fr. o. m. . Mot den här bakgmnden anser jag att detfinns såväl organisation som kompetens föratt rehabiliteringen av de statsanställda skall kunna bedrivas på ettändamålsenligt sätt. En viktig fömtsättning är dock att berörda myndigheteraktivt engagerar sig i de enskilda fallen och är beredda att med stöd frånbl.a. företagshälsovården pröva olika åtgärder i syfte att anpassa arbetsuppgifter och arbetsmiljö. Det ärockså angeläget att samarbetet i dessa frågor byggs ut myndighetemaemellan. Även när det gällerfinansieringen av rehabiliteringsåtgärdema bör det som i första hand varamyndighetens ansvar. fömtses attvissa myndigheter även i fortsättningen kan behöva ekono- Prop. 1988/89:100 miskt stöd för att kunna finansiera kostnader isamband med rehabilite- Bil. I vissa fall kan det ekonomiskastödet vara en fömtsättning för att insatserna kommer till stånd. Omrehabiliteringsberedningens förslaggenomförs kan det innebära att myndigheterna till stor del kompen-semasför sina kostnader i samband med rehabilitering. I avvaktan på att statsmaktemabehandlar frågan bör följande gälla. Kostnademaför rehabilitering bör fuUt ut belasta myndighetemas reguljära anslag. fall kostnadema inte ryms inom tilldelade medel bör överskridande kunnamedges av regeringen efter hemställan från myndigheten. Sådant överskridandebör alltid medges om det inte är uppenbart onödigt med hänsyn till myndighetens ekonomiskaställning. Somen fömtsättning bör härvid gälla att rehabiliteringsåtgärden behandlats imyndighetens skyddskommitté (eUer motsv.) och att åtgärden tillstyrkts av Statshälsan frånrehabiliteringssynpunkt. Vadgäller myndigheter vars kostnader beräknas under reservationsanslag ellerobetecknade anslag bör rehabiliteringskostnaderna under motsvarande fömtsättningar belastaförevarande anslag. Motsvarandeprinciper för finansiering bör i tillämpliga delar gälla även för sådana kostnader för avgångsbidragsom kan finansieras med medel från förevarande anslag. Jag beräknaranslaget med oförändrat belopp för /90 för täckning av kostnaderför de överskridanden som kan bli aktueUa och för kostnader som hänförs tillmyndigheter med reservationsanslag eller obetecknade anslag. Med hänvisning tillvad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår att till Lönekostnader vid vissomskolning och omplacering för budgetåret1989/90 anvisa ett förslagsanslag på 28 OOOOOO kr. Vissa trygghetsåtgärder för lärare 1987/88 Utgift 1988/89 Anslag 1989/90 Förslag avtal om löner för statstjänstemän m.fl. (ALS1983) avräknade parterna 4 milj. kr. åriigen med början för särskildatrygghetsåtgärder utöver de åtgärder som följer av trygghetsavtalet (TrA-L) förlärare som inte kunnat omplaceras till annan lärartjänst. Medlen får användas till kostnader föråtgärder som underlättar för uppsagda lärareatt få ny sysselsättning. Medlen skall i första hand användas föråtgärder som sätts in efter reservlärartidens utgång, men de kan också användasunder pågående anställning. Anslaget disponerasav statens trygghetsnämnd. Den reservation som redovisas på anslaget skallstå till parternas förfogande. 1982/83:42, AU 10, rskr. Motbakgmnd bl.a. av att reservationen vid utgången av budgetåret Prop.1988/89:100 1987/88 var över 17 milj. kr. har parterna avtalsrörelse(RÄLS Bil. 15 1988) kommit överens omatt t. v. inte längre göra någon årlig avsättning. Jag föreslår därför attanslaget för /90 förs upp med endast ett formellt beloppi statsbudgeten. Med hänvisning till vad jag nu har anförthemställer jag att regeringen föreslår att till Vissatrygghetsåtgärder JÖr lärare för /90 anvisa ett reservationsanslag på . förpersonalutveckling: Bidrag till myndighetsuppgifter 1987/88Utgift 7239000 1988/89 Anslag 7 312000 1989/90 Förslag 18 587000 () är centralservicemyndighet för kompetensutveckling inom statsverksamheten. Institutet får inomsitt verksamhetsområdebiträda andra offentliga eUer privata organ. Chef för SIPU är en generaldirektör. VidSIPU finns ett råd. Dess organisation m. m.framgår av förordningen (1988:1006) med instmktion för SIPU. SIPU föreslår att bidraget höjs med 3 milj. kr. som enföljd av att SIPU fått uppgifter inom informations- och språkvårdsområdet. SIPUföreslår vidare att ett belopp på högst 8 milj. kr. anslås för investeringar iinredning och inventarier i statens kursgård Sjudarhöjden. Genom försäljning av fastigheten i Bergshamrahar hyran höjts kraftigt. SIPU föreslår därför att SIPU kompenseras förhyreshöjningen med ett belopp på högst 2 milj. kr. Jag har beräknat anslaget enligt sedvanliga gmnder förbidragsanslag. Jag har dämtöver beräknat en engångsanvisning på 8 milj. kr.för anskaffning av inventarier och inredning till statens kursgårdSjudarhöjden med en amorteringstid . Jag har vidare beaktat atttjänstebrevsrätten föreslås slopad för SIPU fr.o.m. samt attRC-organisationen avvecklas. Slutligen harjag räknat med en kompensation på1,5 milj. kr. för hyreshöjning till följd av försäljningen av fastigheten i Bergs-hamra. Med hänvisning tillvad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår att tillStatens insUtut JÖr personalutveckling: Bidrag till myndig hetsuppgifter för /90anvisa ett anslag på . : Prop.1988/89:100 1988/89 Anslag 1000 1989/90 Förslag 1000 Under anslaget redovisas inkomster och utgifter för produktionoch distribution m.m. avSlPU:s konsulttjänster och personalutbildning, utbildningsmaterial, utvecklingsarbete som bedrivs på uppdrag av annan myndighet, bokningsservice och bistånd tillmyndigheterna vid planering och utformning av deras personalutbildningsamt driften av statens kursgård Sjudarhöjden.I uppdragsverksamheten ingår även internationell konsult-ochutbildningsverksamhet samt (Stil). Omslutningen beräknas komma att uppgå till75000000 kr. under /89 och . under budgetåret1989/90. Under budgetåret1987/88 har kurs- och seminarieverksamheten mätt i antal deltagardagarökat.