prop · GC03151 · 1988-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1988/89:151 om höjning av den allmänna löneavgiften intill utgången avår 1990 Regeringenföreslår att anta det förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Propositioneninnehåller förslag om höjning underen begränsad tid av den allmännalöneavgiften till . För verksamhet i annan kommun iStockholms län än föreslås en höjning till 5,34 %.Höjningen 'gäller - . 1Riksdagen 1988189.1 sami Nr 151 Förslag till Prop. Lag om höjning av den allmänna löneavgiften intillutgången avår 1990 1 §Allmän löneavgift skall, i stället för vad som sägs i 3 § första stycket lagen (1982:423) om allmän löneavgift, las ut av avgiftsunderla get i fråga om 1. ersättningsom omfattas av 15 nämnda lag och som utges samt 2. inkomstav annat förvärvsarbete som avsesi 11 kap. 3 § lagen (1962:381) om allmän försäkring och som hänför sig till . Omersättningen eller inkomsten avser verksamhet i annan kommun i länän skall allmän löneavgift tas ut av avgiftsunderlaget.I fråga om ersättning som utges av kommun, landstingskommun eller kyrkligkommun skaU dock löneavgift tas ut . 2 § Omfattar beskattningsåret tid såväl före somefter utgången av , skall - om den avgiftsskyldige inte visar annat- så stor del av beskattningsårets inkomst anses hänföriig till tiden efterutgången av som svarar mot förhållandet mellan den del avbeskattningsåret som infaller och hela beskattningsåret. Enuppdelning skall på motsvarande sätt göras, om beskattningsåret omfattar tidsåväl före som efter utgången av . 3 § I årsuppgift som avses i 11 § lagen (1984:668) omuppbörd av socialavgifter från arbetsgivare skall en avgiftsskyldig -utöver de uppgifter som skall lämnas enligt 12 § förstastycket nämnda lag -uppge hur stor andel av beloppen som avser tid förerespektive efter utgången av . Enavgiftsskyldig skall i uppbördsdeklaration respektive allmän självdeklarationuppge i vad mån lönesumman och avgifterna respektive avgiftsunderlaget hänförsig till verksamhet i annan kommun i än . Dennalag träder i kraft . Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , S. ,, , R. , , , , ,G. , , ,.Nordberg, , , , Proposition om höjning av den allmänna löneavgiften intillutgången av Regeringenhar I prop. 1988/89:150 med förslag till slutlig reglering av statsbudgeten /90, m.m. (kompletteringspropositionen) föreslagh vissaåtstramningar på det ekonomisk-politiska området. I samband därmed har regeringentillkännagivit sin avsikt att lämna förslag om en tidsbegränsad höjning av denallmänna löneavgiften enligt lagen (1982:423) om allmän löneavgift. Vidberedningen av lagstiftningsärendet har synpunkter inhämtats frånriksförsäkringsverket och . De synpunkter som har framförts harvarit av tekniskt slag och har med någon avvikelse beaktats i det fortsattaarbetet. Regeringen beslutade att inhämta lagrådets yttrandeöver förslag till lag om höjning av den allmänna löneavgiften intill utgångenav . Förslaget var frånsett redaktionella ändringar likalydande med dettill propositionen fogade lagförslaget. Lagrådet har lämnat förslaget utan erinran.Lagrådets yttrande bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga. Jagavser nu att ta upp frågan om en tidsbegränsad höjning av den allmännalöneavgiften. 2 Höjning av den allmänna löneavgiften Mittförslag: Den allmänna löneavgiften höjs tiU . Förverksamhet i annan kommun i än ()höjs den allmänna löneavgiften till . Höjningen ärbegränsad tifl ersättningar och inkomster under liden den 1 september 1989-den31 . Den särskilda höjningen för omfattar inteersättningar som utges av kommun, landstingskommun eller kyrklig kommun. Bakgrunden till mittförslag: Lagen om allmän löneavgift tillämpas på löner Prop. 1988/89:151 m.m.som utges efter utgången av och på egenföretagares inkomster som skalltas upp till beskattning vid 1984 och senare års taxeringar (prop. 1981/82:197,SkU 60). Löneavgiften var urspmngligen . Syftet med avgiften var attfinansiera första steget inkomstskattereform. Avgiftenhöjdes tfllfälllgt tlll för tiden (SkU 1982/83:55, SFS1983:581).' utgår den,allmänna löneavgiften med 0,34.%(prop. 1987/88:60, FiU 10, SFS 1987:1320). För gäller särskildabestämmelser om nedsättning av löneavgiften som regionalpolitiskt stöd i lagen(1983:1055) om nedsättning av socialavgifter och allmän löneavgift iNorrbottens län (prop. 1983/84:38, AU 9). Lagen ersatte tidigare bestämmelserom nedsättning av socialavgifter (prop. 1981/82:113, AU 23, SFS 1982:695).Nämnas kan också att den allmänna arbetsgivaravgiften under åren 1976 och 1977var differentierad så alt avgiften var nedsatt inom det inre stödområdet. Teknisktär löneavgiften inordnad i det system som gäller för arbetsgivaravgifter ochför egenavgifter. Löneavgiften tillfaller staten. Skyldiga att betalalöneavgift är arbetsgivare och egenförelagare. Medarbetsgivare avses i första hand fysiska eller juridiska personer som haranställda I sin verksamhet. Med arbetsgivare Ukställs också den som anlitat enuppdragstagare i den mån ersättnihgeh för arbetet inte utgör inkomst av rörelseeller jordbruksfastighet för mottagaren. Även stat och kommun betalar allmänlöneavgift. Avgiftsunderlaget är utgiven bruttolön, skattepliktiganaturaförmåner eller i uppdragsförhållanden annan ersättning för ulfört arbete.Avgiften är avdragsgill vid inkomsttaxeringen. Enförutsättning för egenföretagares avglftsskyldlghet är I princip att han harinkomst av rörelse eller jordbruksfastighet. Grunden för avgiftsuttaget är nettoinkomsten(exkl. avgifter) av förvärvskällan. Sjukpenning ingår inte i avgiftsunderlaget. Uppbördenav den allmänna löneavgiften och arbetsgivaravgifterna regleras i lagen(1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare, . Uppbördenknyter an till de.löpande löneutbetalningarna och är samordnad med det systemsom gäller för uppbörd av preliminär A-skatt enligt uppbördslagen (1953:272), UBL. Enarbetsgivare redovisar den. under föregående månad faktiskt utgivnalönen m.m. och räknar ut den avgift (månadsavgift) som belöper på lönesumman.Arbetsgivaren lämnar redovisningen i en uppbördsdeklaration som Innefattarsåväl innehållen skatt som avgifter. Redovisningen lämnas regelmässigt förhela företaget, på s.k. företagsnivå. Skattebeloppet och månadsavgiftenbetalas till länsskattemyndigheten som redovisningen lämnas.Uppbördsdeklarationen avges på inbetalningskortets baksida. Inbetalningfrån.kommun,sker,i stället genom avräkning mot fordran enligt 4 § lagen(1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighetsutdebitering ay skatt, m.rn. Någon faststäUelse avmånadsavgiften sker normalt inte. Efter anmaning av skattemyndighet är arbetsgivare också, skyldig att, avge årsuppgift. Årsavgift (summan av de arbetsgivaravgifter som belöper på utgiftsåret) skall fastställas endast i vissa I USAL särskilt angivna fall. Uppbördenav arbetsgivaravgifter som staten skall betala regleras inte av Prop.1988/89:151 USAL. Sådana avgifter påförs och redovisas enligt bestämmelser somregeringen meddelar. Regler härom finns i förordningen (1984:674) om uppbörd avvissa arbetsgivaravgifter från staten. fastställeravgiftsunderlag och uppbär avgifterna. Föregenföretagarnas del debiteras och uppbärs den allmänna löneavgiften liksom egenavgifternasom skatt enligt UBL. Det innebär att avgifterna beräknas preliminärt av denlokala skattemyndigheten för att ingå i den preliminära debiteringen av B-skatt.Den slutliga avräkningen sker genom skattemyndighetens försorg medatt den slutliga skatten fastställs. Skälenför mitt förslag: I den reviderade finansplanen (prop. 1988/89:150, bil. 1)redovisas regeringens syn på den svenska ekonomin. Därkonstateras bl.a. följande. Kapacitetsutnyttjandet är högt och bristen påarbetskraft är utbredd inom stora delar av ekonomin. Pris- och löneökningarnaär snabbare här än i våra konkurrentländer. Bytesbalansen uppvisar stigandeunderskott. Tendensernatill överhettning i ekonomin har förstärkts . Detsammanhänger delvis med att den internationella konjunkturen har varit stark.Svenska företags expansion av exporten har hållits tillbaka av brist påproduktionsresurser. Företagen har höjt priserna och förlorat marknadsandelar.Även på hemmamarknaden har industriföretagens prishöjningar varit omfattande.Producentpriserna på bearbetade varor har stigit med ca 10 %medan motsvarande importpriser stigit med . Sysselsättningen har desenaste månaderna fortsatt alt öka snabbt och bristen på arbetskraft ärpåtaglig. Två tredjedelar av Industriföretagen uppger sig ha brist på yrkesutbildadarbetskraft. Timlönerna har ökat snabbare än i vårakonkurrentländer. Löneavtalen kan befaras leda till för stora löneökningar äveni år. Överhettningstendensernaoch bristen på arbetskraft är särskilt påtagliga och allvarliga iStockholmsområdet. med fullt kapacitetsutnyttjande ochmed brist på yrkesarbetare är där högre än i resten av landet. Efterfrågan påarbetskraft har fortsatt att växa ytterligare under första kvartalet i år.Länsarbetsnämnden i bedömer att den stärka efterfrågan och bristen påarbetskraft kommer att bestå. Arbetskraftsbristen har nått en sådan omfattningatt också centrala välfärdsfunktioner inom vård och omsorg kan komma att hotas. Denekonomiska politiken måste därför stramas åt för att dämpa tendenserna tillöverhettning och hålla nere pris- och kostnadsstegringarna. Syftet är attmildra trycket på produktionsresurserna och frigöra utrymme för ökad export ochökade investeringar. Dessutom underlättas personalförsörjningen inom viktigaoffentliga vård- och servicesektorer. Åtgärdernabör inriktas på att dämpa såväl den privata konsumtionen som löneglidningen. Enåtgärd som bör vidtas är att höja den allmännalöneavgiften. Med hänsyn till de särskilda förhållandena i ärdet motiverat att differentiera avgiften och låta en högre avgift tas ut där äni övriga landet. Differentieringen syftar till att motverka regionalaskillnader i den ekonomiska utvecklingen. Detområde som skall träffas av det förhöjda avgiftsuttaget bör avgränsas så att det träffarverksamhet inom ett område som kan anses utgöra en Prop. 1988/89:151integrerad arbetsmarknad runt . Den högre avgiften bör därför gälla iden s.k. /A-regionen, som omfattar utomNorrtälje kommun. Detär angelägel att höjningen genomförs möjligt. Med hänsyn till de administrativa olägenheter som en höjning medför både för avgiftsskyldl- ga och myndigheter bör emellertid de högre avgifterna gälla först för -; ersättningarsom betalas ut och Inkomster som hänförs tfll tid efter den 31 ; augusti 1989.Höjningen bör avse tiden fram till utgången av . Höjningenbör vara 1 Stocknoimsområdet och I övrigalandet. Den allmänna löneavgiften kommer således att uppgå till 5,34 resp. 2,av avgiftsunderlaget. Med hänsyn tifl bl.a. de åtgärder rörande kommunernasekonomi som redovisas i kompletterings-propositionen bör den särskildahöjningen i inte avse kommun eller landstingskommun. Ävenkyrklig kommun bör undantas från den förhöjda avgiften I Stockholmsområdet.Kommunala bolag skall givetvis behandlas på samma sätt som andra bolag. Denföreslagna differentieringen av löneavgiften innebär att det blir nödvändigtatt avgöra om en avgiftspliktig verksamhet är alt hänföra till Stockholmsområdeteller till övriga landet, jfr lagen (1983:1055) om . nedsättning avsocialavgifter och allmän löneavgift i . I flertalet fall avserverksamheten rörelse. Vid tillämpningen bör man därför kunna anknyta tillbestämmelserna om fast driftställe i punkt 3 av anvisningarna till 53 §kommunalskattelagen, 1928:370, (prop. 1986/87:30, SkU 5, SFS 1986:1113).Reglerna om fast driftställe bör kunna ge ledning även om verksamheten avserannat än rörelse, t. ex. jordbruk eller fastighetsförvaltning. Det kan tänkasatt det i något undantagsfall inte finns någon plats från vilken verksamhetenkan anses vara bedriven. I sådant fall bör verksamheten kunna hänföras till denavgiftsskyldiges hemort. Utgångspunktenför avgränsningen av verksamhet som skall träffas av den högre löneavgiften böralltså vara om verksamhet bedrivs från fast driftställe inom Stockholmsområdet.Det saknar därvid betydelse om en del av arbetet faktiskt utförs utanförStockholmsområdet. I många fall bedriver en arbetsgivare verksamhet från fastdriftställe såväl inom som utom detta område. Det kan gälla även en egenförelagare.I sådana fall måste en uppdelning av avgiftsunderlaget göras vid redovisningen. Enhöjning av löneavgiften fr.o.m. medför dessutom alt egenföretagarna,utom den girupp som har räkenskapsår , - , måstedela upp sin avgiftsgrundande inkomst i självdeklarationen. För egenförelagaremed brutna räkenskapsår kommer en uppdelning av inkomsten alt behöva göras ävennär den tidsbegränsade höjningen upphör. Motsvarande problem uppkomdels när den allmänna löneavgiften infördes, dels vid den tillfälliga höjningen av löneavgiften . Den metod som användes för att dela upp inkomsten var en fördelning av inkomsten i förhållande till när under inkomståret höjningen inträffade. Samma teknik bör användas även vid den nu föreslagna höjning en. För det stora flertalet egenförelagare vars räkenskapsår sammanfaller 6 med kalenderår Innebär ensådan fördelning att löneavgiften avseende år Prop. 1988/89:151 1989 för8/12 av inkomsten är och för 4/12 av inkomsten (resp. ). mån egenföretagaren kan visa att en sådan inkomsluppdelning ger ett högreavgiftsuttag än vad som svarar mot verkliga förhållanden bör proportioneringsregelnkunna frångås. Reglernaom en tidsbegränsad höjning av den allmänna löneavgiften bör tas in i ensärskild lag. Den föreslagna höjningen av löneavgiften föranleder attarbetsgivarens och egenföretagäréns uppgiftsskyldighet utvidgas. Även bestämmelserom detta bör tas in i den särskilda lagen. Bruttointäkternaav höjningen av den allmänna löneavgiften beräknas till . förår 1989 och . Ienlighet med vad jag nu' anfört har inom upprättats ' förslagtill lagom höjning av den allmänna löneavgiften,intill utgången av . Jaghemställer att regeringen föreslår att anta förslaget. Regeringenansluter sig tfll föredragandens öveiA'äganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta det förslag som föredraganden har lagtfram. BilagaUtdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande:f.d. regeringsrådet , regeringsrådet Ufla , justitierådetStaffan . Enligtprotokoll vid regeringssammanträde har regeringen påhemställan av statsrådet beslutat inhämta lagrådets yttrandeöver förslag tfll lag om höjning av den allmänna löneavgiften intill utgångenav . Förslagethar inför lagrådet föredragits av kammarrättsassessorn . Förslagetföranleder följande yttrande av lagrådet: Ilagstiftningsärendet uppkommer frågan om det är förenligt med det allmännakravet på lagars generella giltighet att differentiera uttaget av den allmännalöneavgiften på det sätt som har skett i det remitterade lagförslaget, dvs. haen högre avgiftssats för verksamhet i och angränsande kommuner. Detär att märka att det har genomförts lagstiftning sominnebär att olika avgifter sätts ned i vissa delar av landet (se t.ex. lagen1983:1055 om nedsättning av socialavgifter och allmän löneavgift i Norrbottenslän). Frågan är om situationen bör bedömas på ett annat sätt när det gäller atthöja en avgift för ett visst område. Lagrådetkan för sin del inte finna att det föreligger en sådan principiell skillnadmellan de olika situationerna att det remitterade lagförslaget av denanledningen bör avstyrkas. Enligt lagrådets mening strider lagförslaget inte hellerI övrigt mot principerna på lagstiftningsområdet (se härom bl.a. Holmberg-Stjernquistskommentar till grundlagarna s. 240 ff.). Lagrådetlämnar lagförslaget utan erinran. gotab 88716, 1989