prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — 8svarar länsstyrelsema för , försäkringsbolagen för , polisen för , TSV för och övriga intressenter för 9 %.Vidare ingår som delar i systemet , som centralmyndighet för vägtrafikskatt, ,kronofogdemyndigheterna samt Aktiebolaget som harrapportskyldighet till TSV vad gäller besiklningsutfall. TSV förbereder i samrådmed statskontoret ett förslag till enlångsiktig ADB-slrategi för TSV:s samlade verksamhet. En samlad strategiberäknas kunna presenteras till den Ijuli 1989. De budgeteradekostnadema för verksamhetsområdet är för /90402 milj.kr., varav ca 142 milj. kr. avser kostnader vid länsstyrelserna. Antalet årsarbetskrafter uppgår till sammanlagt 178 hos TSV i och samt till ca 550 vid länsstyrelserna. Från den 1 januari1989 är det möjligt för bilhandlare och deras kunder att direkt tillTSV, i stället för omvägen via länsstyrelserna, göra vissa registreringar i bilregistret. Registreringarnasker via terminal och avser uppgifter om ägarbyten och avslällningar. Vidare pågårutvecklingsarbete tillsammans med Aktiebolaget somsyftar till alt besiklningsresultaten skall kunna rapporteras direkt till TSVgenom datakommunikation. Samtal förs också med postverket om möjlighetema atllåta fordonsägama utföra vissa bilregi-slerärendenpå vissa postkontor. TSV hemställer att av egna medel fåanskaffa viss ADB-utmstning underbudgetperioden. Övriga ADB-investeringar sker över trettonde huvudtitelns reservationsanslag B 2. Anskaffningarnaav egna medel för /90 avser utmstning i presiandamätning,linjeövervakningssystem, system för produktionsplanering, utmstning förefterbehandlingsteknik, inköp av basdatorer, allt för en sammanlagdsumma om 8,3 milj. kr. Som mål för sitt arbete inom verksamhetsområdet att verketsinformationssystem skall tjäna som administrativt stöd för i första handstatens styrning och kontroll av vägtrafiken samt för uppbörd av medel.Registerverksamheten skall inriktas på att informationssystemens användbarhet fortlöpande skallförbättras som planeringsunderlag för trafiksäkerhetsarbetet. Det mål som TSV föreslagit för verksamhetsområdet utgören god gmnd för all styra verksamheten. Jag avser all återkomma till regeringen medförslag lill hur målet för verksamhetsområdet kan utvecklas vidare. Anskaffning av basdatorer föradministrativa mtiner om ca 2,8 milj. kr. skall tillsammans med kostnader förutbyggnad av linjeövervakningssy stem om 0,95 milj. kr. finansieras över trettonde huvudtitelns reserva- 69 lionsanslag B 2. Anskaffning av ADB-utrustning. 1 denna fråga har jag samrått med chefenför . Utrustning för ny efterbehandlingsteknik om 2 milj.kr. får dock finansieras med egna medel. Resterandeinvesteringar får anstå tills vidare. Regeringen har beslutat om vissavgiftshöjning rörande främst körkort fr.o. Budgeten för /90 kan utifrån dessa avgifter och de förutsättningar jag tidigare angettberäknas enligt nedan. Resultatet kan därvid beräknas bli -t- 37,6 milj.kr. Prop.1988/89:100Bil. 1989/90 milj.kr. Resultat -1-37,6 (/89 beräknasresultatet till + 31,5milj. (bankkonton hosriksgäldskontoret) Jag hemställer att regeringen föreslår all 1. lill : Bil- ochkörkortsregisler m.m. för /90anvisa ett förslagsanslag på . 2. godkänna den av migförordade inriktningen av verksamheten inomverksamhetsområdet . Bidrag till nationalföreningen för trafiksäkerhetensfrämjande 1987/88 Utgift 1988/89 Anslag 1989/90 Förslag 29100000 28 200000 29400000 NTF hemställer om 30,2 milj. kr. i bidragför verksamheten under Prop. 1988/89:100 /90. NTF har budgeteratkostnader för sin verksamhet om 51,8 milj. kr. Kostnaderna utgörs av särskilda aktiviteter, kampanjer o.d.17,. saml basverksamhet 34,5 milj.kr. varav 11,7 milj. kr. avser regional och lokal verksamhet. Vidare ingår kostnader för försäljningsverksamhet om 9,4 milj. kr. NTF har budgeterat intäkter om 51,8milj. Dessa utgörs av 30,2 milj. kr. i statsbidrag och 8,6 milj. kr. Resterande intäkter avser medlemsavgifter ochinkomster från försälj-ningsverksamhel. Det frivilliga arbetet utgör en viktig del iIrafiksäkerhetsarbetet. NTF:s ansvar som riksorganisation för del frivilliga arbetet ärstort. NTF:s arbete för en aktivering av det centrala kansliet för en starkareoffensiv verksamhet på fältet ser jag som en riklig satsning. Den översyn avresursanvändningen som inleddes /88 har pågått under år 1988.Jag har erfarit attstyrelsens inriktning är att påskynda översynen och besluta om nödvändiga åtgärder för atteffektivisera verksamheten. Därmedskulle översynen vara avslutad strax efler /89. NTF:s anslag bör räknas upp med 4 procenitill 29,4 milj. kr. för /90. Jag hemställer atl regeringen föreslår all lillBidrag för trafiksäkerhetens främjande för budgetåret1989/90 anvisa ett anslag på . Bidrag tillreningsutrustning på nya lastbilar och bussar 1989/90 Förslag 112 500000 Regeringen föreslog i prop. 1987/88:50 omtrafikpolitiken inför 1990-talel atl 450 milj. kr. skulle anvisas som bidrag till köpareav nya lastbilar och bussar som uppfyller kommande obligatoriskaavgaskrav. lämnade regeringens förslag ulan erinran (/88:23, rskr.324).. Bidragssystemet förlätta bussar och lastbilar bör enligt propositionen träda i kraft den 1 juli1989 modeller och . För tunga fordon bör bidrag utgå för1992 års modeller och . Jag föreslår atl112,5 milj. kr. anvisas för /90 för bidrag till köpare av lätta bussar och lätta lastbilar som uppfyller kommande obligatoriskaavgaskrav. Bidraget bör administreras av TSV. nåderför administration av bidraget och Aktiebolaget /89:100 nings kostnader i sammanhanget bör betalasfrån anslaget. Jag och chefen förmiljö- och avser alt återkomma till regeringen medförslag om föreskrifter om skärpta avgaskrav för lastbilar och bussar,bidragets omfattning i tiden, årsmodeller samt bidragens storlek för olika fordon m. m. Jag hemställer atl regeringen föreslår att tillBidrag till reningsutrustning på nya lastbilar och bussar för /90 anvisa ett förslagsanslag på112 . Bidrag tillreningsutrustning på äldre personbilar 1989/90Förslag 50000000 beslutade med anledning av regeringensproposition om miljöpolitikeninför 1990-lalel (1987/88:85, JoU 1987/88:23, rskr. 373) att uppdra åt regeringen atl införa ett bidrag tillpersoner som installerar avgasrenandeutmstning på äldre bilar. Bidrag bör lämnas för avgasrenande utrustning lill sådana bilar som inte uppfyllerde avgaskrav som gäller obligatorisktfrån och med bilmodeller och frivilligt fr. o. m. För att bidrag skall utbetalasskall installationen medföra att utsläppen minskar med . Regeringen haruppdragit åt atl utarbeta föreskrifter för godkännande m.m. avinstallationer av sådan avgasrenande utrustning.Verket skall lämna förslag till sådana föreskrifter i sådan tid att dekan börja tillämpas . I huvudsak är delendast bilar som redan kan köras på blyfri bensin som blir aktuella för installation av nyreningsutrustning. Bidraget kommer bara till en del att täcka den totalakostnaden för bilägaren. Antalet bilägaresom bestämmelserna tillämpas kommer att installerany utrustning kan mot den bakgrunden bedömas bli omkring 50000. Kostnaden för bidraget kan därför beräknas till 50milj. för /90. TSV:s kostnader föradministration av bidraget och Aktiebolaget i sammanhanget bör betalas från anslaget. Jag och chefen förmiljö- och avser att återkomma lillregeringen med förslag lill de författningsändringar m. m. som behövs. Ril 8 Jag hemställer all regeringen föreslårriksdagen atl lill Bidragtill reningsutrustning på äldre personbilar för /90 anvisaett förslagsanslag på . D. Järnvägstrafik Prop. Genom trafikpolitiska beslut och införandet avden s.k. vägtrafikmodellenhar delats i ett affärsverk för trafiken, SJ, och i enmyndighet för infrastmkturen, . I del följande behandlar jag samt anslagen förjärnvägens infrastmktur. Därefter följer en redogörelse för statens järnvägaroch därmed sammanhängande frågor. Medhänvisning lill de avgörande förändringar som den nya trafikpolitikeninnebär för järnvägens fömtsätlningar inleder jag med alt först allmänt redovisa vissa viktigare konsekvenser ochåtgärder som vidtagits med anledning av riksdagsbeslutet. Under avsnittet Kollektivtrafik m.m.(littera H) återkommer jag till frågan omsamhällets köp av regionalpolitiskt viktig inlerregional tågtrafik liksom ersättning för trafikhuvudmännens trafikpå länsjärnvägar. Beträffandeinvesteringar i länsjärnvägar vill jag erinra om de medel som jag tidigare vidbehandlingen av Vägväsendet (littera B) inräknat i anslaget för länstrafikanläggningar. 2 En ny järn vägspolitik Som förberedelse inför ställningslagande tillden nya järn-vägspolilikentillsatte regeringen en organisationskommitté som skulle lämna förslag till organisation för det planerade . Vidare avsågs kommittén medverka i förberedelsearbetet och,under förutsättning av godkännande, genomföra den nyaorganisationen. En av utgångspunkterna för kommitténsarbete var att sträva efter organisatoriskaoch ekonomiska former som skulle stimulera till affärsmässighet ocheffektivitet i förhållandel mellan å ena sidan och SJ och andratrafikutövare å den andra. Vidare gavs kommittén bl. a. i uppdrag att utreda hur en järnvägsinspektion medsjälvständigt tillsynsansvar förtrafiksäkerhetsfrågor skulle utformas inom ramen för . Ett led iorganisationskommitténs arbete var atl lämna förslag om gränsdragning mellan delnya och SJ. En av grundtankarna bakom prop. 1987/88:50 omtrafikpolitiken inför 1990-talet är atl skilja mellan samhällets ansvar för infrastmkturen ochirafikförelagens roll att driva trafik påmarknadsmässiga villkor under företagsekonomiskt ansvar. På gmndval avorganisationskommitténs förslag beslutade regeringen atl till infrastrukturen, och därmed tillbanverkets ansvarsområde, skulle hänföras: Järnvägslinjer: spår- och signalanläggningar,feldetektorer i banan, eldriftsanläggningar. Trafikplatser: tågspår, vissa avlastningsspår,plattformar för av- och påstigning, belysning nödvändig från säkerhels- ochtillgänglighetssynpunkt samt vissa större rangerbangårdar. - Anläggningar för trafikledning. Trafiksäkerhet: järnvägsinspektionen. 8 Vissa anläggningar kommerdock trafikutövaren att svara för även i framtiden;exempelvis stationshus, godsterminaler (utom större rangerbangårdar),kombiterminaler, industrispår samt verkstäder för lok och vagnar. Befintlig markkommer vanligen alt förvallas av SJ och disponeras av förinfrastrukturändamål i den utsträckning som behövs. Inom pågår förnärvarande en översyn i fråga om behovet avkompletterande lagstiftning avseende mark för nya järnvägslinjer. I detta sammanhang vill jag även nämnaall del inom harpåbörjats överväganden om hur nya järnvägsprojekt på ett ändamålsenligt sättskall kunna bli föremål för prövning med hänsyn till konsekvenserna för miljönoch hushållningen med naturresurser. Frågan omansvarsfördelningen avseende trafikledningen behandlade regeringen iförordningen (1988:1379) om statens spåranläggningar som träder i kraft den1 . Enligt förordningen är det SJ som svarar för trafikledningen.SJ:s beslut i fråga om trafikledning kan överklagas tillbanverket. lämnade frågan omansvaret för järnvägens telenät öppen förvidare utredning och senare överenskommelse mellan och SJ. gav regeringenbanverket och SJ i uppdrag att genomförauppdelningen av jäm vägens telenät i enlighet med ett förslag som televerketutarbetat på uppdrag av regeringen. Regeringen har isitt beslut meddelat sin avsikt att utvärdera avgränsningenav infrastmkturen samt fördelningen av befogenheter och ansvar mellan SJ och . Som tidigare nämnts, skulle banverkelsorganisationskommitté ägna särskild uppmärksamhet åt säkerhetsfrågomas integrering iden nya järnvägsorganisationen. SJ var tidigare sin egen säkerhetsmyndighetoch utfärdade normer och föreskrifter, utövade tillsyn och utredde olyckor ochincidenter. Det kunde dock på principiella gmnder riktas invändningar mot attett Irafikföretagvar sin egen säkerhetsmyndighet. I enlighet med organisationskommitténsförslag inrättades den en särskild järnvägsinspektion efter modell av luftfarts- ochsjöfartsinspektionerna. Inspektionen är administrativt placerad inombanverket. För inspektionen gäller förordningen(1988:707) med instmktion för . Järnvägsinspektionenär i sin myndighetsutövning fristående från såväl trafikutövare som spårägareoch fattar beslut om säkerhetssystem och säkerhetsföreskrifter för spårtrafik och tillsynen överdenna. Vidare beslutar inspektionen om undersökning av olyckor ocholyckstillbud i spårtrafiken och av sådana driftstörningar som berör säkerheten. 2.3 Järnvägslagstiftningen anpassas Prop. Ril 8 På gmnd av att ansvaret för järnvägensinfrastmktur och ansvaret för själva järnvägstrafiken har delals upp sesbestämmelserna om skadeståndsansvar i järnvägslrafiklagen (1985:192) över.Vidare torde det bli aktuellt med ändringar i bl.a. förordningen (1957:601) omelektriska starkslrömsanläggningar och kungörelsen (1958:558) om elektrisk svag-strömsledningsanordnande i förhållande till starkslrömsledning, förordningen (1979:769)med bemyndigande för statens vägverk att pröva vissa frågorom enskildajärnvägar, förordning om ändring i avskrivningskungörelsen (1965:921) och förordningen(1971:727) om försäljning av staten tillhörig fast egendom, m. m. samt visslagstiftning inom försvarsområdet. Bestämmelserom säkerhet vid järnvägar och om tillsyn över dessa finns, förutom i banverketsinstmktion, i förordningen (1967:604) om enskilda järnvägar, tunnelbanor ochspårvägar samt i förordningen (1988:1379) omstatens spåranläggningar. För alt jämvägsinspektionen effektivt skall kunna fullgöra sina uppgifter medde resurser som står till buds, bör reglerna för inspektionens verksamhetssättförfinas ytterligare. En sådan utredning har påbörjats inomdepartementet. 2.4 Avgifter tas ut för banutnyttjandet Med den s. k. vägtrafikmodellen skall företag som drivertrafik på statliga järnvägar betala fasta och rörliga avgifter för all deutnyttjar infrastrukturen. De rörliga avgifterna skall anpassas till deberäknade kortsiktiga samhällsekonomiska marginalkostnaderna förjärnvägstrafiken, medan de fastaavgiftema skall beräknas för varje fordon i trafik på liknande sätt somfordonsskatten för den tunga landsvägstrafiken. Mot bakgmnd avförslag från har regeringen beslutat omavgifter för trafik på statens spåranläggningar. Inom ramen förriksdagens tidigare beslutade riktlinjer för avgiftssällningen har en anpassningdärvid skett av vissa avgifter. Bland förändringarna kan nämnas alt dentidigare planerade difFerentieringen av den s. k. olycksav-giften efter bannätets tekniska standardhar slopats och ersatts av ett enhetligtbelopp för hela bannätet. Detta innebär all bättre fömtsättningar gesför trafik i glesbygden. För att uppnå likställighet medvägtrafiksidans avställningsinslmment vidberäkningen av fordonsskatter har vidare en möjlighet öppnats för att minskaden fasta avgiften för järnvägsvagnar som inte utnyttjas . Med hänsyn till den beslutadeavgränsningen av järnvägens infrastmktur har vidare några smärreavgifter införts för dels rangering vidvissa bangårdar av godsvagnar, dels användning av elanläggningar.Intäkterna från dessa båda avgifter tillfaller . Övriga avgifterinlevereras till statsbudgeten. beräknas intäkterna från dessaavgifter uppgå till drygt 800 milj. kr. I enlighet med beslut kommerbanverket fortsättningsvis noga alt följa konsekvenserna av den beslutade avgiftssättningen och föreslå de korrigeringar som kan behövas. 2.5 Trafikupphandling på stomnätet I stomnätet ingår bandelar där en kommersiellt utbyggdpersontrafik inte kan erbjudas. Staten skall därför enligt del trafikpolitiska beslutetfortsättningsvis trygga sådan inlerregional persontrafik på järnväg som intekan upprätthållas på affärsmässiga grunder men som har en klar regionalpolitisk betydelse. Regeringen uppdrog åt transportrådet attlämna förslag till principerför statens upphandling av tågtrafik. Transportrådel har därefter i sin redovisning till regeringen lämnat förslag lill planeringsprocesssamt analyserat vilka kostnads- och inläktskomponenter som bör beaktas vid upphandlingen. En bedömning har ocksåredovisats över vilka olika faktorer som bör ligga lill grund för samhällets köp av lågtrafik. För planeringsprocessen hartransportrådet sökt ta fasta på behovet av endialog mellan olika intressenter på såväl den nationella som den regionala nivån. Arbetet skall så långt möjligt ske isamverkan mellan berörda länsstyrelser, trafikhuvudmän och SJ:s afl!arsområden.Därefter ges genom affärsområdesvisaeller bandelsvisa konferenser olika intressenter möjligheter att utveckla sinasynpunkter. SJ skall lägga synpunkter på behovet utifrån tidtabellstekniska och tekniskt-ekonomiska förutsättningar.Länsstyrelsen har att lägga synpunkter av regionalpolitiskkaraktär och allmänt bedöma behovet avinterregionala förbindelser medan länshuvudmänneni första hand har att bedöma samordningen med sin lokala/ regionalatrafik. Prop.1988/89:100Bil. pr|majiJun|JLil|3uq|seD|okt |noi/|dec jan 1 Feb |mar |apr | j | jun] jui jaug | sep jakt | no,.' jan|feC|.ar|apr|j|jur|j ul Jauqpep [oWL inpu |dec jan|reP|t"ar| Det på detta visframtagna underiagsmalerialet läggs lill grund för förhandlingar mellan statensjärnvägar och transportrådel om statens köp av trafiktjänsler. Det förslag somslutligt framkommit skall remitteras tilllänsstyrelser och trafikhuvudmän. Synpunkter som därvid framkommer behandlas sedan av SJ och transportrådet vareftertågplanerna och tidtabellerna fastställs. För den närmastetågplanen har transportrådet med hänsyn till tidsskäl tillämpat en förenklad handläggningsprocess som inte genomlöpt hela den beskrivna hanteringen. Planeringsprocessenframgår schematiskt av följande figur. Prop.1988/89:100Bil. Transportrådethar förutsatt att kostnader och intäkter skall beräknas efter förutsättningen att SJ:s affärsmässiga tågtrafik är ettsammanhängande nät. Matartrafik, som isolerat sett kan vara olönsam, kan varaav stor betydelse för SJ:s totalaekonomiska resultat. En annan nyckelfråga som transportrådel sökt bedömaär hur samkoslnaderna för trafiken skall betraktas. 1 diskussionen omvilka turer som transportrådet anser att det kan bli aktuellt att köpahar en betoning skett av bl. a. kravet på en systemsyn. Det innebär alttrafikupphandlingen skall främja en samordning mellan inlerregional trafik samtlokal och regional kollektivtrafik på väg och järnväg. i ett längre tidsperspektiv hariransportrådet också väckt tanken på mer detaljerade beräkningar över nyttanoch kostnaden för olika linjer utifrån ett mer samhällsekonomiskt perspektiv. Regeringen hargenom beslut uppdragit åt transportrådel att i huvudsak utifrån deangivna riktlinjerna upphandla tågtrafik. Iregeringens uppdrag betonas särskilt att upphandlingen skall ske i samrådmed berörda intressenter och främja Irafiklösningar i samarbete medtrafikhuvudmännen. Transportrådelhar därefter kommit överens med Prop. 1988/89:100 SJom den framtida utformningen av personlågstrafiken. Avtalet innebär Bil. 8alt en basbeställning för närmare 600 milj. kr. gjorts med regionalpolitiskviktig trafik på följande slomjärnvägar. I Iransportrådetsupphandling ingår vidare köp av nattåg på övre , personlågstrafik påinlandsbanan, och i princip dagens persontrafik på länsjärnvägar därinte Irafikhuvudmännen ännu övertagit ansvaret. Därutöver harIransportrådet och SJ kommit överens om en rådrumsbeställning att somen övergångsåtgärd under /90 bibehålla viss lågtrafik iavvaktan på trafikhuvudmännens ställningstagande till framtida trafik. Kostnaden för trafiken på dessa banorryms inte i de medel som transportrådettilldelats enligt tidigare riksdagsbeslut. De tillkommande kostnaderna på 120 milj. kr. avses enligtöverenskommelsen i stället finansieras genom all SJ gör en avräkning mot denavkastning som skall inlevererastill staten för . Det framstår emellertid som helt klart enligt SJ alt del för trafikårel 1990/91 måstevidtas inskränkningar i det nuvarande trafikulbudet, alternativtöverföringar lill länsjärnvägstrafik, om SJskall kunna uppfylla de ekonomiska krav på resultatförbättring som riksdagenangett i samband med trafikpolitiska beslut. 2.6 Länsjärnvägar for lokal och regional trafik Efler riksdagsbeslutet om den nya trafikpolitiken harregeringen genom beslut godkänt principöverenskommelsen om lokal och regionalkollektivtrafik på järnväg m. m. Regeringen har också uppdragit åltransportrådet all för slalens räkning teckna överenskommelser medtrafikhuvudmännen om övertagande av ansvaret för viss persontrafik pålänsjärnvägarna. har därefter genom beslut ocksårekommenderat trafikhuvudmännen all sluta avtal om Irafikövertagandel. Enligt dettrafikpolitiska beslutet skall irafikhuvudmännen fåtrafikeringsrätten för persontrafiken på länsjärnvägarna. I flera län diskuteras dockett tidigare övertagande av trafikeringsansvarel. I kommer också som ellförsta län redan från den 9 januari 1989trafikhuvudmannen att överta lokal och regional persontrafik på bl.a.sträckan . Den trafik som kommer atl erbjudas innebär all resenärerna bl. a. ges fler förbindelser, kortarerestid och bekvämare resemöjligheter. I sammanhanget kan vidare nämnas att, genom det nyainvesteringssy- 79 slemel förlänslrafikanläggningar, ökade anslag har kunnat anvisas för Prop.1988/89:100 lokala och regionalajärnvägsutbyggnader. Som exempel på större investe- Bil. 8 ringsprojeklsom därmed möjliggjorts på länsjärnvägarna kan nämnas sträckorna MalmöYstad, (Bergslagspendeln), , , Vagge-ryd och . 2.7 Ekonomisk rekonstruktion påbörjad Enligt trafikpolitiska beslut har riksdagenförutsatt en årlig redovisning av hur medgivna bemyndiganden för denekonomiska rekonstmk-tionen har utnyttjats och vilken effekt de haft på SJ:sresultat. Som framgår av denföljande redovisningen av har ett omfattande särskilt ålgärdsprogram tagitsfram för att SJ skall kunna uppnå de uppställda ekonomiska målen. Med hänsyntill den begränsade tid som förflutit av rekonstmktionsperioden har hittillsinga ekonomiska åtgärder vidtagits som direkt berör medgivnabemyndigande fömtom vad gäller den ekonomiskaredovisningen. Regeringen har sålundagenom godkännande av SJ:s bokslut för möjliggjort en betydande nedskrivning. SJ:s balansräkning kan därmedmer korrekt avspegla verkligheten med hänsyn till de fömtsättningar somnumera gäller. och vagnar som intebehövs i rörelsen har sålunda skrivits bort. En översyn har också gjorts av den ekonomiska livslängden somresulterat i ökade avskrivningar.För vissa anläggningar har därvid en engångsnedskrivning bedömts varanödvändig för att uppnå en överensstämmelse med ett verkligt värde. Medel haräven avsatts som pensionsreserv liksom för en del andra kostnader föranledda avomstmktureringen. Enligt beslut om trafikpolitiken inför1990-talet bör turisttrafiken på utvecklas. Regeringen har därföri tillkallat en särskild förhandlingsman med uppdrag alt pröva hurtrafiken på kan utvecklas i former som främjar en ökadturisttrafik. Enligt uppdraget skall förhandlingsmannen eftersträva enorganisation för trafik-ansvaretsom medger ett ökat regionalt engagemang som trafiken läggs upp imer marknadsmässiga former. Som exempel anges att lokala och regionalaintressenter samt turistorganisationer bör kunna erbjudas trafikeringsrätten för persontrafiken. Förhandlingsmannen verkarmed dessa utgångspunkter för att enöverenskommelse kan ingås mellan berörda parter. För haren gemensam svensk-norsk malmbanedelegation tillsatts. Delegationensuppgift är i första hand atl underlätta rationalise ringsarbelet genom atl så snart som möjligtkartlägga vilka åtgärder som är nödvändiga för att trygga enfortsatt verksamhet vid , , Ofotenbanan och hamn. Utgångspunkten är att det positiva eko nomiska täckningsbidrag som malmtransporterna bidrar till i NSB:s och SJ:s driflresullal inte förringas i förhållande lill dagens nivå. ägarförhållandet för Ofotenbanan och förtransportförelaget på den norska Prop. sidaningår inte heller i mandatet. Delegationen skall successivt avrappor- Bil.8 lera sitt arbetetill de norska och svenska regeringarna och därvid föreslå