prop · GC0396 · 1988-12-31 00:00:00 — anser att en annan förklaring är atf debesvär dessa människor uppvisar inte lämpar sig för manipulafionsbehandling.Åtgärder i arbetsmiljön är viktigare för dessa patienter än behandling hos kiropraktorn,även om den vore gratis. Kommitlénanser all kiropraktorns anslutning till socialförsäkringssyste met bör ske inom ramen för sjukvårdshuvudmännens nuvarande ersätt- 47 LO anser inte del vara möjligt. Hälso- och Prop.1988/89:96 sjukvården är hårt ansträngd. Skall hälso- och sjukvårdenklara nya uppgifter måste också nödvändiga medel för detta anvisas. ställer sig avvisande till att sjukvårdshuvudmännenkan sluta vårdavtal med legifimerade kiropraktorer inom ramen för en oförändradersättning från sjukförsäkringen. Det kan ju inte vara så att en ökadanslutning lill sjukförsäkringen, som inte sjukvårdshuvudmännen kompenserasför, leder till både resursförstärkningar och möjliga besparingar. Tron på ettautomatiskt samband meUan "nya" behandlingsalternativ och reduceradekostnader på annat håll inom hälso- och sjukvården är för enkel. Det bordenärmast vara en självklarhet att nya och utökade uppgifter också följdes avnödvändiga medel härför. Detta i synnerhet som hälso- och sjukvården redan ärhårt ansträngd. för ortopedisk medicin anför: Utredningen anger att legi-fimering avcirka 70 kiropraktorer skulle tillföra mer vård för den vårdsökandeallmänheten än . Då dessa kiropraktorer torde arbeta förfullt är det svårt atl förstå hur en legifimering i sig skulle tillföra störresjukvårdsproduktion. Iutredningen anges alt kiropraktorerna skulle kunna bidraga med förändringarinom "monotona och fysiskt belastande yrken". Detta är ett påståendebyggt utan hänvisning till prövad erfarenhet. Möjligen kan del hänsyfta tillamerikanska förhållanden. I är dock företagshälsovården sällsynt välutvecklad och genomförd. Inom företagshälsovården bedrives omfattandebiomekaniska och ergonomiska insatser. Sjukvården riktar sig inom företagshälsovårdentill mycket stor del mot rörelseorganens sjukdomar och flera svenskaföretagsläkare och sjukgymnaster har gjort aktningsvärda insatser inomkunskapsområdet rörelseorganens sjukdomar Att kiropraktor skulle kunna tillföranågon nämnvärd ny kunskap inom detta område återstår därför först att visainnan sådant argument får ligga till grund för lagstiftning. Föreningen inte heller ekonomiska skäl kan anföras för föreslagenlegitimation. Malmöhusläns landsting anser att hela frågan om kiropraktorers legitimation ochanslutning lill försäkringssystemet är komplicerad och förordar atl frågan blirföremål för ytterligare överväganden. Flertaletremissinstanser har inte närmare kommenterat kommitténs förslag alt kiropraktorer ej bör ha rätt alt utfärda sjukintyg. Några instanser har dock anmält en avvikande synpunkt: anser atl kiropraktor som legitimeras även bör få rätt alt utfärda sjukintyg. En sådan rätt kan villkoras med en maximitid för varje sjukskrivningstillfälle som motsvaras av en normal behandlingstid pä tvä lill . Utredningen bygger sitt förslag att inte utöka sjukin- tygsrätlen pä alt kiropraklorerna saknar en kortare utbildning i försäkrings medicin. Denna brist torde med relativt små insatser kunna åtgärdas. Det finns å andra sidan ett större samhällsintresse att intygsrätten medges 48 förandra grupper av sjukvårdspersonal. Landsfingel föreslår därför aU frå- Prop.1988/89:96 gan om sjukintyg prövas i ett vidare sammanhang. Försäkringskasseförbundetmenar att del inte kan anses motiverat att skjuta beslut om kiropraktorernasrätt att utfärda sjukintyg . Attavstyrka förlaget p.g.a. avsaknad av försäkringsmedicinska kunskaper kan enligtförbundets uppfattning inte anses motiverat. Den kompletterande försäkringsmedicinskautbildning som anses nödvändig kan erhållas genom försäkringskassornas försorg. Försäkringskasseförbundetdelar inte heller uppfaUningen alt rätten att utfärda sjukintyg skulle försvåramöjligheterna att skapa förtroende mellan de olika vårdgivarkategorierna.Förtroendet i dessa sammanhang måste baseras på kompetens. Om det finnskompetens och utbildning bör man även kunna medges rätt att utfärda sjukinlyg. Omlegitimalionsfrågan resulterar i en positiv lösning för kiropraktorerna ochanslutning sker till den allmänna försäkringen vill förbundet föreslå att enförsöksverksamhet om räU till sjukskrivning av patienter påbörjas i något län.Eftersom någon remiss ej fordras för behandling hos kiropraktorer anserförbundet att denna grupp själv bör kunna sjukskriva patienterna. Förbundetföreslår därför att dessa erhåller begränsad räll atl utfärda sjukinlyg. Rättenbör inte omfatta än en behandlingsperiod, dvs. anser all en legitimering av Dr's of Chiropractic ocksåborde medföra en rätt alt vid behov sjukskriva patienten under behandlingsperioden.Delta motiveras med atl kiropraktorn har en kontinuerlig kontakt med patientenoch därmed har bäst förutsättningar all bedöma sjukdomsbilden och behovet avsjukskrivning. kan påpekas att ett sådant förfarande skulle minskabelastningen på primärvården och därmed kostnaden för byråkratin. Del skullealltså bli samhällsekonomiskt gynnsamt eftersom patienten inte behöver uppsökatvä vårdinstanser parallellt. för ortopedisk medicin anser att sjukskrivning är ett politisktkontrollinstrument som ålagts läkare. I konsekvens med att kiropraktorerskulle tillerkännas särskilt kunnande beträffande ryggsjukdomar och derasbehandling som legitimerad kiropraktor, borde de även tillerkännas rätten tillsjukskrivning för ryggens sjukdomar. Försäkringsmedicinska kunskaper måstedärför vara en förutsättning för legitimation. Utredningens förslag att läkareskulle sjukskriva patient som går på kiropraktorbehandling bäddar fördjupgripande konflikt mellan läkare och kiropraktor Läkare kan självklartendast sjukskriva en patienten efter läkarens egen undersökning och värdering.I den mån behandling sker på remiss från läkare är det naturiigt att denne tarställning till arbetsförmåga. Skulle kiropraktorbehandling dock ske utanremiss, som utredningen föreslagit, kan läkare inte gripa in eller la ställninglill den vårdsökandes sjukskrivningsbehov ulan personlig bedömning. Dellaförutsätter läkarbesök som i dessa fall mer skulle dikteras av försäkringstekniskabehov än värdbehov. I den mån kiropraktorn och läkaren kommer till olikaslutsatser kan patienten komma i en obehaglig situation. läkarförbundfinner det märkligt alt kommitlén har gjort vissa ut talanden om samarbetet mellan kiropraktorn och sjukvården vad gäller fill- gångenfill rönlgendiagnostiska resurser eftersom frågan om "remissrätl"el- Prop. 1988/89:96 ler möjligheter till annal samarbete med offentligsjukvård inte för någon annan legitimerad yrkesgrupp kopplats tilllegitimationen. Frånsettdetta har man ifrågasatt värdet av röntgenundersökning förospecifika ländryggsbesvär. En medveten minskning av högt dosbelastandemeningslösa ryggradsundersökningar har glädjande nog kunnat nås. En remissrätlför kiropraktorer under dessa förhållanden och när rönlgendiagnosliken ändåbefinner sig i en resurskris kan inte vara riklig. Motsvarighetfill den behandling som Dr's of Chiropractic ger finns redan inom denetablerade hälso- och sjukvården. Om resurser motsvarande kostnaden förlegitimation och inlemmande i försäkringssystemet av kiropraktorer i ställetsatsades på bevisat effektiva vårdprogram skulle delta otvivelaktigt leda lillstörre vinster för ryggpatienter. Manmåste också slutligen ställa sig ytterst frågande till förslagen om handleddtjänstgöring inom hälso- och sjukvärden för kiropraktorer när handledningsresursernaredan idag är helt otillräckliga för de etablerade yrkesgrupperna. Konsumentverketanser atl befintlig dokumentation lyder pä alt manipulafionsbehandling liksommånga andra behandlingar kan vara effektiv pä kort sikt vid smärlfillstånd inedre delen av ryggen. Bevisningen för effekt är inte övertygande och detföreligger behov av ylleriigare vetenskapliga undersökningar för att klarläggabehandlingens ställning inom terapin. Konsumentverketpekar på att huvudindikation för kiropraktisk behandling är lokaliseradrörelseinskränkning i kotpelaren eller i perifer led förenad med smärta somrimligen kan antas ha samband med rörelseinskränkningar. Beträffanderiskerna vid manipulationsbehandling har utredningen kommit fram lill allskaderisken vid nackbehandling är större än man räknat med. Lynöe och Bygrenkom lill samma resultat. Utredningen vill inte falla något beslut på dennapunkt och menar all ell generellt förbud för den här typen avmanipulationsbehandling vore alt gä för långt. Istället föreslår man atl fär i uppdrag all utfärda erforderligaföreskrifter eller allmänna råd om manipulation av halskolpelaren. Dellamotiverar man med all även läkare och sjukgymnaster använder denna metod varfördet skulle vara angelägel med generella rekommendationer. serallvarligt på denna risk. Del bör vara ett absolut krav att den bakomliggande orsaken till smärta och rörelseinskränkning i halsryggraden är fastställd innan man vidtar manipulationsbehandling. Om orsaken är en sjukdom som gör sådan behandling kontraindicerad skall ma nipulation inte användas. För diagnos torde krävas undersök ning av specialist i t.ex. ortopedi eller reumatologi. Eftersom möjligheterna all ställa en korrekt diagnos inte är helt tillfredsställande för dem som arbe tar utanför den offentliga sjukvården anser atl risken för skador när kiropraktorer behandlar besvär i halsryggen är alltför stor, varför 50 sådan behandling förnärvarande inte bör ges. Omett sådant förbud införs föreligger dock risk för alt icke legitimerade kiropraktorerm.fl. behandlar halskotpelaren med manipulation. föreslårdärför alt förbud för sådan behandling införs i den s.k. kvacksalverilagen.Först därefter kan förbud för de legitimerade kiropraktorerna blir aktuellt. Omman väljer lösningen med föreskrifter eller allmänna råd från socialstyrelsenkvarstår behovet av förbud i kvacksalverilagen eftersom dessa yrkesutövareinte står under tillsyn. har enbart yttrat sig i fråga om finansieringen av studieri samband med kiropraktorutbUdning och anför: Somframgår av delbetänkandet kap 5:2 är antagningskraven för svenskar som villpåbörja utländsk kiropraktorutbildning i stort sett jämförbara med vad somkrävs för antagning lill t.ex. läkarlinjen i , dvs. 3-årig naturvetenskapliglinje med bra betyg i matematik, fysik, kemi och biologi. Kiropraktorutbildningbedöms därför ligga på eftergymnasial nivå. Medhänsyn fill den ändrade inställning liU utövande av kiropraktoryrket som kommertill uttryck i betänkandet anser CSN i linje med alternativmedicinkommitténsförslag att studiemedel bör kunna beviljas för utbildning till "Dr's of Chiropractic"vid sådana skolor i och som är godkända av "European Councilof Chiropractic Education (ECCE)" samt /schoolof Chiropractic, . Möjligheten att erhålla studiemedel för "Dr'sof Chiropractic"-utbildning utanför ovannämnda länder bör begränsasenbart lill sådana skolor som godkänts av eller rekommenderas av . gotab 86192,19B9