prop · GC0386 · 1988-12-31 00:00:00 — Tillstånd att inrätta och föra personregister som innehåller uppgift om att någon misstänks eller har dömts för brott eller har avtjänat straff eller undergått annan påföljd för brott eller har varit föremål för tvångsingripande enligt lagen (1980:621) med särskilda bestämmelser om vård av unga, lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall, lagen (1966:293) om beredande av sluten psykiatrisk vård i vissa fall, lagen (1967:940) angående omsorger om vissa psykiskt utvecklingsstörda eller utlänningslagen (1980:376) får endast om synnerliga skäl föreligger meddelas annan än myndighet som enligt lag eller annan författning har att föra förteckning över sådana uppgifter. Tillståndatt inrätta och föra personregister som innehåller uppgift om att någonmisstänks eller har dömts för brott eller har avtjänat straff eller undergåttannan påföljd för brott eller har varit föremål för tvångsingripande enligtlagen (1980:621) med särskilda bestämmelser om vård av unga, lagen (1988:870)om vård av missbrukare i vissa fall, lagen (1966:293) om beredande av slutenpsykiatrisk vård i vissa fall, lagen (1967:940) angående omsorger om vissa psykisktutvecklingsstörda eller utlänningslagen (1989:000) får endast om synnerligaskäl föreligger meddelas annan än myndighet som enligt lag eller annanförfattning har att föra förteckning över sådana uppgifter. Tillståndatt inrätta och föra personregister som i övrigt innehåller uppgift om någonssjukdom, hälsotillstånd eller sexualliv eller uppgift om att någon fåttekonomisk hjälp eller vård inom eller varit föremål för åtgärdenligt utlänningslagen får endast om särskilda skäl föreligger meddelas annanän myndighet som enligt lag eller annan författning har att föra förteckningöver sådana uppgifter. Tillstånd att inrätta ochföra personregister som innehåller uppgift om någons ras, politiskauppfattning, religiösa tro eller övertygelse i övrigt får meddelas endast omsärskilda skäl föreligger. Denna lag träder ikraft den . ' Lagen omtryckt 1982:446.- Senaste lydelse 1988:1485. 12 Förslag till Prop. Lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenomföreskrivs att 20§ kommunalskattelagen (1928:370) skall ha följande lydelse. Vidberäkningen av inkomsten från särskild förvärvskälla skall alla omkostnaderunder beskattningsåret för intäkternas förvärvande och bibehållande avräknasfrån samtliga intäkter i pengar eller pengars värde (bruttointäkt) som harinflutit i förvärvskällan under beskattningsåret. Avdragfår inte göras för: denskatlskyldiges levnadskostnader och därtill hänförliga utgifter, såsom vadskallskyldig utgett som gåva eller som periodiskt understöd eller därmedjämförlig periodisk utbetalning till person i sitt hushåll; sådanakostnader för hälsovård, sjukvård samt företagshälsovård som anges ianvisningarna; kostnaderi samband med plockning av vilt växande bär och svampar eller kottar till dendel kostnaderna inte överstiger de intäkter som är skattefria enligt 19§; värdetav arbete, som i den skattskyldiges förvärvsverksamhet utförts av denskattskyldige själv eller andre maken eller av den skattskyldiges bam som ejfyllt ; räntapå den skattskyldiges eget kapital som har nedlagts i hans förvärvsverksamhet; räntaenligt 8 kap. I § studiestödslagen (1973:349); avgiftenligt lagen (1972:435) om överlastavgift; avgiftenligt 10 kap. (1987:10); avgift enligt 99a§ utlännings- avgift enligt 10 kap. 7§ utlän- lagen (1980:3 76); ningslagen (1989:000f avgiftenligt 26 § arbetstidslagen (1982:673); skadestånd,som gmndas på lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet eller annan lagsom gäller förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare, när skadeståndetavser annat än ekonomisk skada; företagsbotenligt 36 kap. ; straffavgift enligt 8 kap. 7 § tredje stycketrättegångsbalken; beloppför vilket arbetsgivare är betalningsskyldig enligt 75 § uppbördslagen(1953:272) eller för vilket betalningsskyldighet föreligger på grund avunderlåtenhet att göra avdrag enligt lagen (1982:1006) om avdrags- ochuppgiftsskyldighet beträffande vissa uppdragsersättningar; avgiftenligt lagen (1976:206) om felparkeringsavgift; kontrollavgiftenligt lagen (1984:318) om kontrollavgift vid olovlig parkering; överförbrukningsavgiftenligt ransoneringslagen (1978:268); vatlenföroreningsavgiftenligt lagen (1980:424) om åtgärder mot vattenförorening från fartyg; avgiftenhgt 3§ lagen (1975:85) med bemyndigande att meddela föreskrifterom in- ellerutförsel av varor; 'Senaste lydelse 1988:1530. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. lagringsavgiftenligt lagen (1984:1049) om beredskapslagring av olja och kol eller lagen(1985:635) om försörjningsberedskap på naturgasområdet; avgiftenligt 18§ lagen (1902:71 s. 1), innefattande vissa bestämmelser om elektriskaanläggningar; räntapå lånat kapital till den del räntan täcks av sådant statligt bidrag som avsesi punkt 7 av anvisningama tifl 24 §; m. i vidare mån än som får ske enligt 36 §. (Se vidare anvisningama.) Dennalag träder i kraft den Ijuli 1989. Äldre bestämmelser skafl fortfarandetillämpas i fråga om avgift enligt 99 a § utlänningslagen (1980:376). Lagom ändring av kreditupplysningslagen (1973:1173) Härigenomföreskrivs att 6 § kreditupplysningslagen (1973:1173)' skafl ha följandelydelse. Uppgift om någonspolitiska efler religiösa uppfattning, ras eller hudfärg får icke insamlas,lagras eller vidarebefordras i kreditupplysningsverksamhet. Uppgift om att någonmisstänks eller har dömts för brott eller har avtjänat straff eller undergåttannan påföljd för brott eller har varit föremål för åtgärd enligt socialtjänstlagen(1980:620), lagen (1980:621) med särskilda bestämmelser om vård av unga, lagen(1988:870) om vård av missbmkare i vissa fall, lagen (1966:293) om beredandeav sluten psykiatrisk vård i vissa fafl, lagen (1967:940) angående omsorger omvissa psykiskt utvecklingsstörda, 11 14§§ polislagen (1984:387), lagen(1976:511) om omhändertagande av bemsade personer m. m. eller utlänningslagen(1980:376) får ej utan medgivande av datainspektionen insamlas, lagras ellervidarebefordras i kreditupplysningsverksamhet . Detsamma gäller uppgift-omsjukdom, hälsotillstånd eller liknande. Uppgift om att någonmisstänks eller har dömts för brott eller har avtjänat straff eller undergåttannan påföljd för brott eller har varit föremål för åtgärd enligt socialtjänstlagen(1980:620), lagen (1980:621) med särskilda bestämmelser om vård av unga, lagen(1988:870) om vård av missbmkare i vissa fafl, lagen (1966:293) om beredandeav sluten psykiatrisk vård i vissa fafl, lagen (1967:940) angående omsorger omvissa psykiskt utvecklingsstörda, 11-14 §§ polislagen (1984:387), lagen(1976:511) om omhändertagande av bemsande personer m.m. eller utlänningslagen(1989:000) får ej utan medgivande av datainspek-, tionen insamlas, lagras ellervidarebefordras i kreditupplysningsverksamhet . Detsamma gäller uppgift-omsjukdom, hälsotillstånd eller liknande. Medgivandesom avses i andra stycket får lämnas endast om synnerliga skäl föreligger. Vadsom anges i andra stycket utgör ej hinder för att uppgift om näringsförbudinsamlas, lagras eller vidarebefordras i kreditupplysningsverksamhet. Denna lag träder i kraftden . ' Lagenomtryckt 1981:737.- Senaste lydelse 1988:1478. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde S. , ordförande, och statsråden , , , , , , , G. , ,, , , , , Proposition med förslag till utlänningslag m. m. Medstöd av regeringens bemyndigande tillkallades tvåsärskilda utredare. Den ene utredaren (1987:01), fortsättningsvis kalladlagutredningen, fick lill uppgift att göra en i första hand teknisk översyn avutlänningslagstiftningen. Framför allt skulle förslag lämnas tifl ändringar somleder lill kortare handläggningstider i asylärenden. Till särskild utredareförordnades f. d. justitierådet . Denandre utredaren (1987:02), fortsättningsvis kallad asylärendeutredningen,fick till uppgift att se över organisation och mtiner för handläggningen avasylärenden. Uppdraget var att föreslå de organisatoriska och administrativaförändringar som behövs för att förkorta handläggningstiderna i asylärenden.Till särskild utredare förordnades generaldirektören . Utredarnaöverlämnade var sitt belänkande (SOU 1988:1) Översyn avutlänningslagen resp. (SOU 1988:2) Kortare väntan. Medstöd av regeringens bemyndigande tillkallades ytterligareen särskild utredare. Denna utredare (1987:07) fick i uppgift att lämnaförslag till en ny organisation vid statens invandrarverk. Till särskildutredare förordnades generaldirektören . Utredningen,fortsättningsvis kallad organisationsutredningen (89), överlämnade i juli1988 en slutrapport organisation för statens invandrarverk. Enannan utredning som bör nämnas i detta sammanhang hade i uppdrag alt bl.a.utreda asylförfarandel vid gränserna (A 1984:01). Denna utredning, ifortsättningen kallad asylutredningen, överlämnade sittslutbetänkande (SOU 1986:48) Rättssäkerheten vid direktavvis-ningar.Betänkandet har remissbehandlats. En sammanställning över remissyttrandena harupprättats inom och finns riilgänglig i ärende dnrR 5315/86. Genombeslut uppdrog regeringen åt statens invandrar verk att utreda och lämna förslag rörande den framtida utformningen för mottagande av flyktingar under kriser och i krig. Verket överlämnade i 46 sina övervägandenoch förslag (R 2801/87) Mottagande och Prop. 1988/89:86 omhändertagande avflyktingar under kriser och i krig. Förslagen har remissbehandlats. Ensammanställning över remissyttrandena har upprättats inomarbetsmarknadsdepartementet och finns tillgänglig i ärendet. Iärendet har vidare förekommit vissa skrivelser till regeringen. Hämtöverhar tifl regeringen inkommit ett stort antalskrifter från enskilda personer och organisationer, vilka berör frågor medanknytning till utlänningslagstiftningen. sammanfattning av sitt betänkande och dess lagförslagbör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 1 och 2 och asylärendeutredningenssammanfattning av sitt betänkande som bilaga 3. Betänkandena har remissbehandlats. Förteckningar över remissinstansernaoch två inom upprättade sammanställningar överremissyttrandena bör fogas till protokollet som bilaga 4 och 5. Regeringenbeslutade att inhämta lagrådets yttrande över bl. a.förslag till ny utlänningslag, förslag till lag om åtgärder för att förebyggavåldsdåd med internationell bakgmnd (tertoristlagen), förslag till lag omtillstånd för anställning på fartyg samt förslag till ändringar irättshjälpslagen (1972:429) och sekretesslagen (1980:100). Förslagen hadeupprättats i på gmndval av lagutredningensbetänkande. De lagförslag som remitterats till lagrådet bör fogas til]protokollet i detta ärende som bilaga 6. I den mån förslagen rör lagstiftningsom hör till andra departement har jag samrått med berörda statsråd. Lagrådethar i allt väsentligt godtagit förslagen. Lagrådet anser att förslaget till nyutlänningslag väl tillgodoser syftet att den skall vara mer överskådlig ocherbjuda mer rationella handläggningsregler. Lagrådets yttrande bör fogas tillprotokollet som bilaga 7. Som kommer att framgå godtar jag i huvudsak lagrådetsförslag till ändringar i de remitterade förslagen. I samband med att jagbehandlar de olika sakfrågorna och de enskilda paragrafema i mitt förslag kommerjag att gå in på lagrådets synpunkter. Lagrådets granskning har också lett tillomformuleringar och omredigeringar av lagförslagen i remissen. Ipropositionen föreslås flera lagändringar som inte har granskats av lagrådet.Samtliga är följdändringar med anledning av den nya utlänningslagstiftningen.Ändringarna får anses vara av sådan beskaffenhet att lagrådets granskning intebehövs. Förslagen har utarbetats inom . Vissa avdem rör "dock lagstiftning som hör till andra departement. Jag har ävenbeträffande dessa ändringsförslag samrått med berörda statsråd. Någraav huvudproblemen inom invandrings- och flyktingpolitiken kan sammanfattas itre punkter: - Det tar attutreda, handlägga och fatta beslut i utlänningsärenden; beslut om avlägsnandeverkställs inte tiflräckligt snabbt. - Det tar innan densom fått tillstånd att stanna i landet kan tas emot i en kommun. - Det tar efterbosättningen innan invandrare och flyktingar kan få ett arbete och en egenförsörjning. Problemenkan inte lösas enbart med statliga åtgärder. En framgångsrik invandrings- ochflyktingpolitik är en angelägenhet för många: riksdag och regering, centralaämbetsverk och deras regionala och lokala företrädare, de tillståndssökandesrättsliga ombud, kommunema, frivilliga organisationer, afla de som blirnyanlända flyktingars och invandrares medmänniskor. Det krävs målmedvetenhet,förändringsvilja, engagemang och tålamod. Statsmakternas bidrag till att lösade problem som jag nu sammanfattat i de tre punkterna är flera. Efterförslag av regeringen i 1987/kompletteringsproposition (prop.1987/88:150) beslöt att ge statens invandrarverk vidgade och delvisnya möjligheter att åstadkomma ytterligare mottagningserbjudanden frånkommunema. 1 samma proposition föreslog regeringen flera särskilda insatserinom arbetsmarknadspolitiken i syfte att underlätta invandrares och flyktingarsväg in i arbetslivet. beslöt i enlighet med regeringens förslag.Arbetet med att förmå kommunerna att ta emot fler flyktingar och med att hävdaarbetslinjen även för flyktingar och invandrare fortsätter. Senast har dettakommit tifl uttryck i regeringens proposition (1988/89:47) om vissaekonomisk-politiska åtgärder. Den generösa och aktiva flyktingpolitik somregeringen vill föra är starkt beroende av att vidtagna åtgärder ger påtagligaresultat. Åtgärderför kortare väntetider i asylärenden Förmånga asylsökande är det oerhört påfrestande att få vänta påbeslut. De långa väntetiderna går knappast att förena med kravet pårättssäkerhet. Nuvarande kostnader för uppehälle, sjukvård och andra åtgärderför asylsökande kan minskas avsevärt med kortare väntetider. Långa väntetidermotverkar och fördröjer en framgångsrik integration för de asylsökande som fårstanna i landet. Detöversynsarbete av invandrar- och flyktingpolitiken som inleddes syftarprimärt till att radikalt förkorta handläggningstidema i utlänningsärenden.Arbetet har varit uppdelat i fyra delar: Enhuvudsakligen teknisk översyn av utlänningslagstiftningen (lagut redningen). - Utredningom nya mtiner för handläggningen av asylärenden (asylären deutredningen). översynav organisationen vid statens invandrarverk (organisationsut- Prop.1988/89:86 redningen 89). Nyordning för bistånd åt asylsökande . Densistnämnda delen av arbetet resulterade i riksdagsbeslut och ny lagstiftning(jfr. 1987/88:80, SfU 17, rskr. 1 övriga tre delar har regeringennu haft alt ta ställning till tre sinsemellan sammanhängande betänkanden: omreviderad utlänningslagstiftning, om nya mtiner för hanteringen av asylärendenoch om en ny organisation för statens invandrarverk. Jagvill redan här konstatera att kortare handläggningstider inte kan nås utansamverkande åtgärder på flera plan. Det krävs bl. eneffektivare ärendeprocess som tidigt skiljer ut mindre komplicerade ärendenfrån de svåra, så att de senare inte blockerar för snabba beslut i deförstnämnda; enlämplig organisation som främjar smidiga utredningar, snabba beslut ocheffektiv verkställighet; ettsmidigt samspel mellan myndigheter och andra berörda utanför myndighetsvärlden(advokater, frivilligorganisationer etc); enstärkt administrativ kontroll av ärendehanteteringen; entillräcklig försörjning av information och dokumentation av betydelse försnabba och riktiga beslut. Regeringensställningstagande till de tre nu aktuella betänkandena sker mot bakgmnd bl.a.av det beslut som fattade med anledning avregeringens förslag rörande principerna för en ny organisation för statensinvandrarverk (prop. 1987/88:158, SfU 28, rskr. har där upphävtsitt beslut (prop. 1975:26, InU 6, rskr. 160) om invandrarverketsnuvarande organisation och ställt sig bakom principerna för en ny,regionaliserad verksorganisation. beslöt att korrigeravissa delar av gällande riktlinjer för flyktingmottagandet. Mot denna bakgmndoch med beaktande av verksledningsbeslutet (prop. 1986/87:99, KU 29, rskr.226) bedömer jag alt varken förslagen om nya mtiner för asylärenden ellerdetaljorganisationen för invandrarverket som sådan behöver underställasriksdagen. När det gäller resursema för och inriktningen av arbetet i den nyaverksorganisationen, vill jag hänvisa till den proposition (1988/89:105) somregeringen beslutat om. Jagvill innan jag går in på själva lagförslaget ge en översiktlig beskrivningav mtin- och organisationsfrågorna. Alla de åtgärder, som det beskrivnaöversynsarbetet omfattar, avses träda i kraft . Nyarutiner i asylärenden; ny organisation för invandrarverket Medutgångspunkt i asylärendeutredningens förslag och utifrån målsätt ningen all liden från en ansökan tifl ett slutligt beslut från regeringen vanligtvis inte skall behöva överstiga skall asylsökande i fortsättningen normalt hänvisas till en s. k. utredningssluss där asylutred ningen görs. Till dessa utredningsslussar, där de sökande normalt bor 49 4 1988/89. under utredningen,koncentreras polisens utredningsresurser så att utred- Prop. 1988/89:86ningen skall kunna genomföras . Personal från invandrarverketbör i direkt anslutning till polisens utredning kunna göra en uppdelning iklara ärenden och andra ärenden samt fatta beslut i de klara ärendena omgående. Iärenden som inte är så klara att det är möjligt att direkt avvisa eller all getillstånd redan vid utredningsslussarna, skall invandrarverket kunna fattabeslut från det att polisens utredning är slutförd. Dettafömtsätter att det offentliga biträdet, om sådant har förordnats, utan dröjsmålkommer in med yttrande. Överklagadeärenden, som fömtsätts gå vidare till regeringen, skall normalt kunna avgörasinom totalt från det handläggningen inleddes. Enasylsökande som inte har en bostad ordnad hos någon nära anhörig eller inte harandra synnerliga skäl bör inkvarteras på förläggning till dess att frågan omhan eller hon får stanna i landet är slutgiltigt avgjord. Huvuddrageni den nya organisationen är följande. a. för att åstadkomma en effektivarehandläggning av utlänningsärenden. Härigenom skall man uppnå också ett bättreflyktingmottagande och en förbättrad samverkan mellan verket, andra berördamyndigheter och kommunema. Fyra utredningsslussar inrättas i olika delar avlandet för utredningar och beslut i asylärenden. Utgångspunkten är alt så mångabeslut som möjligt bör tas ute på slussarna. Invandrarverketsfunktioner för mottagande av asylsökande och flyktingar och för samordning ochbevakning av invandrarpolitiska åtgärder organiseras i fyra regioner. Inomvarje region bör finnas ett kontor som svarar för det direkta samarbetet medkommunerna inkl. utplacering av flyktingar i kommunerna samt för ledningen avförläggningsverksamheten m.m. Verketsresurser för planering, ledning och kontroll av verksamheten föreslås bliförstärkta liksom insatserna för utbildning av personalen. 2.2Förslaget till ny utlänningslag 2.2.1Varför en ny utlänningslag? Min bedömning: Dennuvarande utlänningslagen behöver göras mer överskådlig och erbjuda merrationella handläggningsregler i syfte främst att främja kortarehandläggningstider i utlänningsärenden. Vissa förändringar bör som ett led idessa strävanden vidtas i fråga om vilka bestämmelser som bör tas in i lag och vilkasom bör framgå av förordning. Reglema om anställningstillstånd för utländskasjömän på svenska fartyg och de s.k. terroristbestämmelserna i den nuvarandelagen saknar egentligt samband med flykting- och invandringspolitik och bördärför återfinnas utanför den egentliga utlänningslagstiftningen. Dessaförhållanden sammantagna leder till att en ny utlänningslag behövs. Utredningensbedömning: Överensstämmer med min. Remissinstanserna:Bedömningen att en ny lag behövs tillstyrks eller lämnas utan erinran av enmajoritet av remissinstansema. Flera remissinstanser anser att lagstiftningengenom lagutredningens förslag blir mer överskådlig och ändamålsenlig.Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO) anser att utredningens förslag ochöverväganden allmänt sett är väl ägnade att läggas till gmnd för lagstiftning.JO ifrågasätter lösningen att mönstra ut en del bestämmelser frånutlänningslagen och placera dem i särskild lagstiftning. Enligt JO kan ocksåförslaget att i lag ange kraven på olika tillstånd uppfattas som en förändringav den gmndläggande samhälleliga attityden till utlänningar. Kammarrätten iJönköping är kritisk till den lagtekniska utformningen av förslaget ochföreslår att de ändringar i sak som anses påkallade vidtas inom ramen förgällande lagtext. Skälenför min bedömning: Utlänningslagen(1980:376, UtlL) har varit i kraft (prop. 1979/80:96, AU27, rskr. Den har ändrats vid flera tillfäflen; de mest omfattandeändringama företogs (SFS 1984:595). UtlL överensstämmer i stora delarmed utlänningslag, med de ändringar som gjordes i denna framför alltunder 1970-talel. När1954 års lag antogs utgick lagstiftaren från att olika restriktionerför inresa och vistelse skulle kunna komma att upphöra. Reglema byggdes mot denbakgmnden upp så att regeringen i stället fick rätt att förordna om sådanainskränkningar. Samma principiella fördelning mellan lag och förordningåterfinns utlänningslag. Till sin uppbyggnad är denna lag en ramlag,och utfyllande bestämmelser finns i utlänningsförordningen (1980:377; UtlF).Beträffande innehållet i lagstiftningen och bakgmnden till denna vill jagfrämst hänvisa till invandrarpolitiska kommitténs betänkanden (SOU 1982:49)Invandringspolitiken Bakgmnd och (SOU 1983:29) Invandringspolitiken Förslagsamt prop. 1983/84:144. RikUinjernaför den nuvarande invandringspolitiken fram- Prop. 1988/89:86 går av prop.1985/86:98. Dethar från olika håll gjorts gällande att den nuvarandeutlänningslagens regelsystem i sig bidrar till att handläggningen av utlänningsärendenatar alltför . Delta gäller t. ex. de ganska kompliceradebestämmelserna om hur ärenden överklagas och om överlämnande av ärenden i vissafall från en myndighet till en annan. Kritikenhar även riktats mot de detaljerade reglerna för hur beslut om avvisning ellerutvisning skall verkställas. Reglerna medför i praktiken att många ärendenprövas i två eller tre instanser i två olika omgångar. Detta system kan ocksåleda till att omständigheter som i och för sig skulle ha kunnat åberopas tillstöd för en ansökan om uppehållstillstånd inte förs fram förrän i samband medatt ett beslut om avlägsnande skall verkställas. Kritiken på denna punkt harförstärkts efter en lagändring som genomfördes och som vidlogs i syfteatt uppfylla de krav på en räll till överklagande som finns i artikel 13 i deneuropeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna och de grundläggandefriheterna (). Lagändringen innebar bl. a. att en utlänninggavs rätt att överklaga även ett beslut av polismyndigheten alt inte överlämnaett s. k. verkställighetsärende till invandrarverket. Delhar vidare hävdats att vissa bestämmelser inte är tiflräckligt tydliga och attdetta har medfört svårigheter för en asylsökande att veta vilka rättigheter ochskyldigheter han eller hon har. Besluten i utlänningsärendena har ocksåkritiserats för att vara alltför knapphändigt motiverade. Såvälberörda myndigheter som enskilda och olika organisationer har uttryckt oro överatt numera ett myckel stort antal av dem som söker asyl saknaridentitetshandlingar och inte heller har biljetter och annat som kan visavarifrån de kommer. Detta medför dels att man inte vet vem den asylsökandeegentligen är, dels att det blir svårare att göra en riktig bedömning avasylskälen. Dessa faktorer kan också bidra till att handläggningstidernaförlängs. Behovetav en ny utlänningslag Denöversyn av utlänningslagen som lagulredningen har gjort har tagit sikte på attåstadkomma en mer överskådlig lagstiftning och mer rationellahandläggningsregler än de nuvarande. Översynen har främst syftat till attförkorta handläggningstiderna utan att berättigade anspråk på rättssäkerhetefterges.