prop · GC0325 · 1988-12-31 00:00:00 — framhålleratt studiet av journalistikens uttrycksformer och villkor är avtvärvetenskaplig karaktär och bedrivs inom såväl samhällsvetenskapliga somhumanistiska forskningsmiljöer. Frontlinjen i den internationella forskningenpräglas dock av en allt klarare humanistisk inriktning. Jagfinner frågan om ändrad flakultetstillhörighet för proflessuren i jour nalistik vara omsorgsfullt beredd och biträder förslaget. Det är angeläget '" att professuren ledigförklaras.Medlen för tjänsten har beräknats Prop. 1988/89:25 under anslaget D 19.Samhällsvetenskapliga fakulteterna m.m. Medlen Bilaga 5 bör överföras flråndetta anslag till anslaget D. 16 Humanistiska flakulteter-na anslagspostenUniversitetet i . Medlen bör av reserveras för kostnaderi anslutning till proflessuren. Medhänvisning till vad jag nu anfört hemställerjag att regeringen föreslår riksdagenatt 1. godkänna vad jag anfört iflråga om överföring av proflessuren i journalistiktill Humanistisk flakultet, 2. godkänna vad jag anfört i flråga om överföring av300000 kr från Samhällsvetenskapliga fakulteterna m. m. till Humanistiska fakulteterna. F. Kulturverksamhet m. m. Ersättning åt författare m. fl. för utlåning av derasverk genom bibliotek m. m. Underdenna rubrik har i statsbudgeten för innevarande budgetår anvisats ettförslagsanslag av . (KrU 12, rskr 221). Från anslaget utgår s. k.biblioteksersättning till litterära upphovsmän för att deras verk lånas utgenom folk- och skolbibliotek. Ersättningen, som tillförs förflattarflond,beräknas på grundval av vissa belopp per hemlån och reflerensexemplar. Förnärvarande uppgår grundbeloppen till per hemlån och . per reflerensexemplarav originalverk och till häften av nämnda belopp per hemlån resp.referensexemplar av verk i svensk översättning. Iårets budgetproposition (prop. 1987/88: 100, bil. 10, s. 382) beräknadesmedelsbehovet för biblioteksersättningen med utgångspunkt i nyssnämndagrundbelopp i avvaktan på att förhandlingar med upphovsman-naorganisationernaom nya grundbelopp skulle slutföras. Det preliminärt beräknade beloppet förbiblioteksersättningen var . Regeringenhar godkänt en av statsrådet eflter medlingsförflarandeträffad överenskommelse med . Föreningen och om biblioteksersättningensgrundbelopp för budgetåren 1988/89 och 1989/90. Enligt överenskommelsen skallregeringen föreslå att grundbeloppet för hemlån av originalverk skallvara för /89 och för /90. Regeringenbör således föreslå att för innevarande budgetår räkna upp grundbeloppet för hemlån av originalverk med . Övriga grundbelopp bör höjas i motsvarande mån. Biblioteksersättningen för innevarande budgetår blir i enlighet härmed för hemlån och . för referensexemplar av originalverk samt för hemlån och 17 förreferensexemplar av översatta verk. På grundval av dessa Prop. 1988/89: 25belopp och samma biblioteksstatistiska underlag som redovisats Bilaga 5 budgetproposition beräknar jag medelsbehovet förbiblioteksersättningen till , d.v.s. . utöver vad sompreliminärt har beräknats för /89. Vadgäller grundbelopp för /90 bör regeringen återkomma tillriksdagen med förslag i nästa budgetproposition. Därvid har regeringen självfalletatt beakta den träflfade överenskommelsen med berörda organisationer. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. godkänna vad jag har föreslagit ombiblioteksersättningens grundbelopp för /89, 2. till Ersättning åt författare m. fl. för utlåningav deras verk genom bibliotek m. m. på tilläggsbudget I till statsbudgeten /89 anvisa ett förslagsanslag på . Massmedier m. m. Ibörjan av inträflfade ett haveri på den masten förradio- och TV-sändning i . I samband med kraftig nedisning brötsmasten av och störtade till marken varvid antennanläggningarna för FM och TVförstördes. Televerkethar i skrivelse redogjort för den uppkomna situationen ochvilka åtgärder som vidtagits eller behöver vidtas. För att minska risken föratt haverier liknande det i skall inträflfa, har verket infört nyametoder för avisning av och även förbättrat en del högmasterskonstruktion. Vadbeträffar Solleflteå ligger den inom ett område där mottagningsförhållandenaär besvärliga och där så många som 30 mindre kompletterande FM-TV-stationerdärför har byggts. Inom täckningsområdet finns ca 50000 hushåll. För attersätta den havererade Solleflteåmasten har en rad provisoriska åtgärder bl.a. uppförandet av en mast vidtagits. Dessa har på ett godtagbartsätt med hänsyn till den uppkomna situationen kunnat återställa FM- och TV-täckningeninom huvuddelen av området. Inom stora områden är dock mottagningen av TV 2besvärlig. För att tillfälligt förbättra mottagningsförhållandena används nu enflrekvens för som endast kan disponeras . Föratt återställa mottagningen till i stort sett den kvalitet som erhölls före haveriet behöver en ny högmast uppföras. bedömer dock att dess höjd kan begränsas till 260 m. Vid en sådan begränsning kan 18 högmasten behövakompletteras med ytteriigare några mindre stationer Prop. 1988/89:25 omtäckningen skall bli tillflredsställande. Behovet därav kan dock inte Bilaga5 bedömas förrän den nya högmasten tagits i bruk. Televerketsinsamling och distribution av Radio-koncernens program bekostas med mottagaravgifter.De nyssnämnda provisoriska åtgärderna har bekostats inom ramen för redananvisade sådana medel. För att kunna uppföra den nya högmasten krävs enligtteleverket ytterligare 23,8 milj. kr. För enkomplettering med mindre stationer erfordras ca 3 milj. kr. Högmasternaberäknas kunna tas i bruk . De mindre stationer som eventuelltbehövs bör uppföras . Televerkethemställer nu om ytteriigare investeringsmedel om 18 milj. kr. för och för att kunna påbörja uppförandet av högmasten. Jagförordar att 18 milj. kr. får tas i anspråk för ändamålet . Jaghemställer att regeringen föreslår att får användas för investeringar underår 1989. G 24 Utbyte av TV-sändningar mellan och Någotanslag för detta ändamål finns inte upptaget i statsbudgeten för innevarandebudgetår. 1987/88 Beräknadändring for tekniska kostnader m.m. -H2745000 Bidrag till Riksförbundet Finska Föreningar iSverige för sändningsverksamhet - -1-1311000 Sändningarav finländska TV-program över har pågått sedan den 1 juli1986. Tillståndet för sändningarna innehas av Riksförbundet Finska föreningari . För verksamheten finns en särskild lag som gäller till utgången avår 1989. tekniska kostnader för sändningarna betalas av medel somanvisats under anslaget G 23. Sändningar av finländska televisionsprogram. överenskommelse mellan statsrådet 19 och den finländsketrafikministern behandlades frågan Prop. 1988/89:25 om att, iavvaktan på ett bredare nordiskt TV-samarbete, utvidga det Bilaga 5 nuvarandeutbytet mellan och så att ett svenskt TV-program kan sändasöver till . Överenskommelsen innebar att detta samarbete bör bekostas pålikställda villkor. Vardera staten bör svara dels för redigering ochöversändning av ett TV-program till det andra landet, dels för kostnader för ruiidradiosändningenav det andra landets TV-program i det egna landet. I överenskommelsenfastslogs slutligen att de svenska åtagandena bör inträda fr.o.m. den tidpunktdå sändningarna av ett svenskt program startar i . Televerketkonstaterar att det är möjligt att överföra ett svenskt TV-program tillFinland och där sända ut det över TV-sändare. Sändningar skulle kunna startaden . Televerketskostnader för tillhandahållande och överföring av ett TV-program flrånStockholm till beräknas uppgå till totalt . per år.Kostnaderna avser dels ersättning till för redigeringoch koordinering av programmet, dels förhyrning av radiolänkkapacitet. Härvidförutsätts att svarar för de kostnader som uppkommer för att överföraprogrammet inom till den finska kopplingscentralen samt den flortsattaöverföringen inom till berörda sändare. Televerketbegär medel för täckande av kostnaderna för överföring av ett svenskt TV-programtill . För innevarande budgetår behövs , varav 640000 kr.avser kostnader för radiolänkförbindelsen och 2 105000 kr.televerkets ersättning till för kostnader för teknik, driftoch administration. Sedanden har de boende i haft tillgång till ettfinländskt TV-program vid sidan av sändningar. Dettautbyte mellan och över marksändare började som försök iavvaktan på ett bredare nordiskt TV-samarbete via satellit. Den lag somreglerar verksamheten har förlängts med i taget. Avde nära 1 600000 invånare som bor inom det område som sändningarna täcker ärca 80000 födda i . Mycket tyder på att en stor del av de finsktalandebåde kan ta emot programmet och regelbundet tittar på sändningarna.Möjligheterna att se finska TV-program är värdefulla både för finländare som villfölja utvecklingen i sitt hemland och för dem som vill förbättra ellerupprätthålla sina finska språkkunskaper. Erfarenheterna av detta utbyte mellanSverige och är således goda. Från finsk sida har detuttryckts önskemål om att de svensktalande i bör ges förbättrade möjligheter att ta del av svenska TV-program. bör därför ställa ett TV-program till förfogande för utsändning i 20 Den övefehskommdse somtidigare träflfades mellan företrädare för Prop. 1988/89: 25 regeringarnai och syfltade till att utvidga det nuvarande Bilaga 5 utbytetså att sändningarna av en finländsk TV-kanal över TV-sändarna i ochSödertälje flår en motsvarighet i florm av sändningar av en svensk TV-kanäl iFinland. Enligt de finländska planerna skall programmen sändas ut över flyra TV-sändarei sydvästra . Den första sändaren som skäll täs i bruk täcker Helsingforsområdet.Under förutsättning av erforderliga beslut torde sändningarna över Hdsingflorskunna börja den . Iöverenskommelsen bestämdes också att utbytet i denna försöksverksamhet bordebekostas på likställda villkor mellan länderna. Åtagandet torde emellertid flåprövas på nytt om det blir aktuellt att överväga förslag om ett vidgat TV-utbyte. Förriksdagens inflormation vill jag nämna att det enligt nu aktuella planer är enprogramkanal bestående av innehåll ur båda kanaler somskall sändas över till , har beräknat kostnaderna för atttillhandahålla och överföra ett TV-program till till . Jagförordar att verket anvisas detta belopp. Tillståndetför de finländska sändningarna i innehas av Riksförbundet FinskaFöreningar i , vilket även svarar för förhandlingar medupphovsrättsorganisationerna samt för de kostnader som följer av sådana avtal.Jag har förståelse för att kan ha problem med att klarafinansieringen av sådana kostnader och förordar därför ett stöd till förbundetför kostnader avseende utsändningen av det finländska programmet iStorstockholm. Jag beräknar bidraget till I . anvisas under ett nytt förslagsanslag benämnt Utbyte av TV-sändningarmellan och . Isamband med den tidigare nämnda överenskommelsen har med den finländsketrafikministern diskuterats möjligheterna att ytteriigare utvidga TV-utbytet.Den pågående utredningen om ökat TV-utbyte mellan och (U1987:02)prövar bl.a. tänkbara sätt att vidga de finska sändningarna till områdenutanför . Utredningen undersöker exempelvis vilka möjligheter somsatellittekniken kan erbjuda. Medhänsyn till att mina förslag främst rör förhållanden mellan och Finlandsamt önskemål från finländsk sida om tidpunkten för verksamhetens start, börregeringen vidare föreslå att besluta förkorta motionstiden till sjudagar. Medhänvisning till det anförda och till sammanställningen hemställerjag attregeringen föreslår att tillUtbyte av TV-sändningar mellan och på till-läggsbudget I tillstatsbudgeten för /89 anvisa ett förslagsanslag på . Bilaga6 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde . Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1988/89 [1] D 1. Påstatsbudgeten för /89 har under denna anslagsrubrik anvisats ettförslagsanslag av , varav . avser tillfälliga medel tillstatens invandrarverk inför övergången till ny organisation . Invandrarverkethar, bl.a. i anslutning till anslagsframställningen för /90,beskrivit hur tillströmningen av antalet asylsökande utvecklats och hur verketsärendebalanser ökar. Verket har vidare i en särskild framställning hemställt omökade resurser i syfte att dels kunna klara hanteringen av tillståndsärendenför nytillkommande asylsökande under /89, dels kunna avarbetabefintliga balansärenden så att dessa bringas ned till acceptabel nivå till denI , när den nya organisationen skall börja verka. Avde uppgifter från invandrarverket som jag tagit del av, framgår att tillströmningenav asylsökande under /88 var 17600 personer. Under innevarandebudgetår väntas ca 19000 asylsökande komma till och under budgetåret1989/90 ca 20000 sådana personer. Mängdenav s.k. specialärenden (avlägsnandeärenden, överklaganden, verkställighetsärendenm.fl.) hos verket inger oro. Under budgetåren 1986/87 och 1987/88 var antaletinkommande sådana ärenden 24000 resp. 29000. avgjorde samtidigt22 700 resp. 26 100 ärenden. Vid utgången av /88 fanns enbalans av 8400 öppna ärenden. Antalet nya ärenden har därefter fortsatt att ökaoch balansen har den växt till drygt 9000. Invandrarverketräknar med att behöva handlägga 33000 inkommande nya specialärenden innevarande budgetår. Därutöver behöver verket ta hand om ca 3000 ärenden som följer av att polismyndigheterna forcerar avarbetningen av sina balanser. Vidare räknar verket med en ökning av överklagande- och verkställighetsärenden som uppgår till 2 100. Den sist nämnda ökningen är en följd av den ökade mängden avgjorda "grundären den". Mot bakgrund häravförordar jag att regeringen föreslår att Prop. 1988/89:25ytterligare 25,8 milj. kr. tillfälligt tillförs anslaget underbudgetåret Bilaga 6 1988/89. Denna förstärkning som också inkluderar andraområden än rena tillståndsfrågor gör det möjligt för verket att avarbeta ca36000 37000 specialärenden. Jaghemställer att regeringen föreslår att tillStatens invandrarverk på tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1988/89 anvisa ett förslagsanslag av . [2] D 2. Påstatsbudgeten för /89 har under denna anslagsrubrik anvisats10,3 milj. kr. som ordinarie statsbidrag till . Invandrartidningenhar till /89 delvis fått en ny inriktning. Det har tidigarebehandlats i prop. 1987/88: 110, SfU 24, rskr. Av propositionen framgår bl.a.att tidningen inte fortsättningsvis skall kunna utnyttja den s.k.tjänstebrevsrätten och att kompensation för de merkostnader tidningen fårvidkännas avsågs beräknas i tilläggsbudget I förbudgetård 1988/89. Jaghar flrån erfarit att tjänstebrevsrättenuppbörden . Jag beräknar den nödvändiga kompensationen förperioden till , vilket belopp jagförordar att regeringen föreslår att tillföra anslaget. Jaghemställer att regeringen föreslår att tillInfbrmallon.sverksamhet på tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1988/89 anvisa ett reservationsanslag av . Bilaga 7 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde R. Carisson i frågor under punkterna 2 och 3; statsrådet i flrågorunder punkt I Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1988/89 [1] C 2. Underdenna rubrik har i statsbudgeten för /89 anvisats ett reservationsanslagav 362 milj. kr. Över detta anslag anvisas medel till följande ändamål: lokaliseringsbidragbeviljade av statens industriverk eller av regeringen efter , låntill privata regionala investmentbolag, kapitaltillskottm.m.till Stiftelsen Industricentra, vissadministration av regionalpolitiskt stöd, eventuellamedel för ombyggnad av outnyttjade bostadslägenheter i . Iproposition 1984/85: 115 om regional utveckling och utjämning anmäldeindustriministern beträflfande den regionalpolitiska stödverksamheten att hanräknade med att den skulle bedrivas med samma inriktning och i samma omflattningunder flyraårsperioden /86-1988/89. För de ändamål vartill medel anvisasöver anslaget C 2. Lokaliseringsbidrag m.m.räknade industriministern med ettårligt medelsbehov av 362 milj. kr. har sedermera, med anledning avregeringens förslag i budgetpropositionen för resp. budgetår, beslutat anslådetta belopp för vart och ett av dessa budgetår. Eflterfråganpå lokaliseringsbidrag har bl. a. på grund av det goda konjunkturläget varitstor . a. därför har på förslag avregeringen i särskilda propositioner beslutat om ytterligare medel för nämndaändamål. Såledesbeslöt att till Lokaliseringsbidrag m. m. på tilläggsbud get II till statsbudgeten för /86 anvisaytterligare 100 milj. kr. 1985/86: 101 bil. 7, AU 9, rskr. Dessa 100 milj. kr. har dock, eftersom genomförandet av ett antal av de projekt till vilka medlen skulle utnyttjas försköts framåt i tiden, efter godkännande, använts till vissa andra regionalpolitiska åtgärder i och Väster bottens läns inland som normalt inte kan stödjas med medel från detta 24 anslag (prop. 1986/87:25bil. 9, AU 9, rskr. 80, prop. 1987/88:25 bil. 8, Prop. 1988/89:25 AU 12, rskr. 92 och prop. 1987/88:64 bil. Härutöverhar på anslaget anvisat dels ytterligare 20 milj. kr. i samband medatt företag i kommun t.o.m.utgången av skall kunna erhålla regionalpolitisktstöd (prop. 1987/88:64 bil. 5, AU 14, rskr. 147), dels ytterligare 440 milj.kr., varav högst 125 milj. kr. för aktuella projekt i , isamband med förslag till särskilda regionalpolitiska insatser i Norrbottenslän m.m. (prop. 1987/88:86 bil. 8, AU 19, rskr. Denstora efterfrågan på regionalpolitiskt företagsstöd består fortfarande. /88 beviljades sålunda 780 projekt stöd med sammanlagt 1309milj. kr., varav 1032,9 milj. kr. i lokaliseringsbidrag, oflfertstöd,investeringsbidrag och regionalpolitiskt utvecklingskapital samt 276,1 milj.kr. Den beräknade syssdsättningseflfek-ten uppgår till 3904 personer. Av nämnda belopp belastades detta anslag med 741,9 milj.kr.,anslaget C 4. Regionala utvecklingsinsatser m.m., det s.k.länsanslaget, med259,5 milj.kr., anslaget för /86 C 11. Särskilda utvecklingsinsatseri Bergslagen med 31,5 milj, kr. och anslaget C 3. Lokaliseringslån med 276,1milj, kr. Underinnevarande budgetår har regeringen och statens industriverk beslutatom lokaliseringsbidrag och offertstöd för ca 250 milj. kr. Regeringenhar vidare förklarat sig beredd att med bl.a.lokaliseringsbidrag på sammanlagt314 milj.kr. medverka i finansieringen av vissa stora investeringsprojekt iBoliden AB:s gruvverksamhet. Härav har 215 milj.kr. beslutats /88, Förflortsatt medverkan i finansieringen av AB:s gruvprojektbedömer jag att ytterligare 35 milj-kr. bör tillföras anslaget under budgdåret1988/89. Jaghemställer att regeringen föreslår att tillLokaliseringsbidrag m. m. på tilläggsbudget till statsbudgeten för budgetåret1988/89 anvisa ett reservationsanslag av 35OO0OOO kr. D. Mineralförsörjning m. m. [2] D 2. geologiska undersökning: Utrustning Underdenna rubrik har i statsbudgeten för /89 anvisats ett reservationsanslagav . geologiskaundersökning (SGU) har till uppgiflt bl. a. att vara central förvaUningsmyndighet för flrågpr om landets geologiska beskaflfen het. SGU har därigenom bl. a. ansvar för att ta fram, utveckla och tillhan dahålla information om landets geologi med avseende på såväl landområ den som omgivande kust- och havsområden. För att tillgodose samhällets 25 behovav underlag för planering av våra kust- och havsområdens utnytt- Prop.1988/89:25 jande och skydd bedriver SGU en maringeologisk kartläggning. Riksdagenhar uttalat (NU 1987/88: 21, rskr. 152) att det är angeläget attregeringen skyndsamt undersöker möjligheterna att flå till stånd en snabbare maringeologiskkartering och att en plan härför bör presenteras senast . Medanledning av beslut gav regeringen SGU i uppdrag attutarbeta ett underlag för en snabbare maringeologisk kartering. SGU har eftersamråd med berörda myndigheter redovisat resultatet avuppdraget till industridepartementet. SGUanser att den maringeologiska karteringen av svensk kontinentalsockel är enför samhället angelägen verksamhet. Som motiv härför anför SGU i huvudsakföljande. Intressetför våra omgivande kust- och havsområdens utnyttjande och skydd har ökat undersenare år. Denna utveckling kommer att fortsätta . Ettutnyttjande av havets resurser kräver såväl planering som hushållning ochåtgärder för att skydda den miljön. Detta är enligt SGU inte möjligt attgenomföra på ett optimalt sätt om kunskaperna om havsbottnen är bristfälligaeller saknas. Ett av de viktigaste underlagen i detta sammanhang är denmaringeologiska kartan. Denna belyser inte enbart geologin utan den ger ocksåsvar på frågor om de bottendynamiska förhållandena, mineralresurser flramförallt sand och grus möjligheter till recipientutnyttjande ochmiljöövervakning. Den maringeologiska kartan är betyddseflull som underlag vidprövningen av täkttillstånd enligt lagen (1966: 314) om kontinentalsockeln. Förförsvarsmakten har maringeologisk information intresse vid bl. a. ubåtsskydd.En maringeologisk karta utgör även ett väsentligt underlag för fiskerinäringen,biologiska inventeringar och vattenbruk. Av stor vikt i dagens miljödebatt ärvidare sedimentens betydelse som mottagare av föroreningar och den roll de recentasedimenten kan spela som potentiella föroreningskällor långt efter det attutsläppen av en specifik substans upphört. Samhällsnyttanav maringeologiska produkter och tjänster kan enligt SGU sammanfattas på följandesätt: samhällsplanering(havsbottenförhållanden) bättre utnyttjande av kust- och havsområden bättrelokalisering av anläggningar bättrelokalisering och planering av miljöfarlig verksamhet Kunskapenom den svenska kontinentalsockelns lösa avlagringar och havsbottnen i allmänhet är mycket begränsad. Endast av det svenska kontinentalsockdområdet har flram karterats av SGU. Produktionstakten av maringeologiska kartor är den " att ett kartblad i skala1:100000 blir klart . Med denna Prop. 1988/89:25 karteringstakt,konstaterar SGU, tar det ytteriigare innan hela Bilaga 7 densvenska kontinentalsockeln är kartlagd. Ettstort antal myndigheter med ansvar för havsrdaterad verksamhet, bl.a. fiskeristyrdsen,, delegationen för samordning av havsresursverksamheten,och ftera länsstyrelser, uppger i skrivelser till SGU att detär ytterst angeläget att den maringeologiska karteringen florceras. Flertaletav de tillflrågade myndigheterna anser att den dåliga täckningen av maringeologisktkartmaterial är besvärande i såväl miljöskyddsarbetet som arbetet med kust- ochhavsplaneringen. Som ett bland flera exempel nämns behovet av maringeologiskbasinformation som underiag för att kunna ta ställning till lokalisering avvindkraftverk till havs (se vindkraftsutredningens betänkande, SOU 1988:32,Läge för vindkraft). Medhänvisning till den stora betydelse som de maringeologiska kartorna har ochkommer att få, såväl i miljöskyddssammanhang som i kust- och havsplaneringen,är det enligt SGU angeläget att takten i kartläggningen kan ökas till i nivåmed samhällets behov av maringeologisk basinflorma-tion. För att möta det ökadebehovet av maringeologiska kartor och sedimentologisk inflormation föreslår SGUen snabbare kartering, ett miljökemiskt analysprogram kopplat till denmaringeologiska karteringen samt ett interdisciplinärt mätprogram av nykarteradepotentiellt exploar-terbara mineralresurser. SGU flramhåller att en utökningenligt dessa tre punkter överensstämmer med de förslag som naturvårdsverketvåren 1987 lade flram för regeringen i samband med förslaget om åtgärdsprogrammot havsföroreningar. SGUflramhåller vidare i sin rapport till regeringen att en grundläggande förutsättningför en snabbare maringeologisk kartering är att myndigheten flår tillgång tillett för verksamheten anpassat och väderstabilt fartyg. Det fartyg som SGU i dagförfogar över kan inte användas för undersökningar vid blåsigt väder. Dettamedför att 40 av tillgänglig fältarbetstid faller bort. Med ettnytt specialanpassat fartyg skulle av fältarbetssäsongenkunna utnyttjas, som verksamheten skulle kunna bedrivas säkrare ochmer rationellt än vad nuvarande otillräckliga arbetsdäck medger. Kostnaden förinköp av ett sådant fartyg uppskattar SGU till 30 milj. kr. Statskontoretframhåller i sitt yttrande till SGU att om karteringstakten skall kunna ökakrävs antingen en nyanskaffning av ett flartyg eller modifiering av ett avkustbevakningens flartyg samt ersättning för detta och en omdisponering avkustbevakningens övriga flartyg.