prop · GC03152 · 1988-12-31 00:00:00 — Förevarandestycke innebär all de nu angivna reglema i lagen om skuldebrev tillämpas ävenvid kontobaserad hantering av skuldförbindelser. Någonmotsvarande lagregel finns inte för aktier vare sig i det pappersbaseradeeller kontobaserade systemet (jfr Kedner m. fl.. Aktiebolagslagen, , 1982, s.68). Styckethar motsvarighet i 10 § lagen om skuldebrev. Enutfardare av skuldförbindelser har rätt att på begäran få följande uppgifterfrån värdepapperscentralen om varje konto som ingår i avslämningsregistret: 1. borgenärensnamn, personnummer eller annat identifieringsnummer samt postadress, 2. skuldbeloppoch lånevillkor saml, i förekommande fall, antalet skuld förbindelser och dessas nominella belopp. (Jfr34 och 35 §§ i arbetsgmppens förslag) Paragrafenavser atl tillgodose en emillents intresse av all få kännedom om borgenärernasidentitet samt omfattningen av ulelöpande skuldförbindelser i ell visst lån. Utövervad som anges i paragrafen har emitlenten inte räll lill insyn i deförhållanden som noteras på kontona i ett avstämningsregister. Han har såledesinte räll all från värdepapperscenlralen få uppgifter om t.ex. panlsällningarav skuldförbindelserna. Paragrafenavser endast ägarregistrerade skuldförbindelser. Värdepapperscentralens och emittentensrätt till insyn i fråga om förvaltarregistrerade skuldförbindelser regleras i10 §. Påbegäran av värdepapperscenlralen skall en auktoriserad förvaltare lämnauppgifter lill värdepapperscenlralen om de borgenärer vars skuldför- Uppgifterna skall avse borgenärernas namn, per- Prop.1988/89:152 sonnummer eller annal idenlifieringsnummer saml postadress.Förvaltaren skall dessutom för varje borgenär uppge skuldbelopp ochlånevillkor saml, i förekommande fall, antalet skuldförbindelser och dessasnominella belopp. Uppgiftema skall avse förhållandena somvärdepapperscentralen bestämmer. Värdepapperscentralenskall på begäran av en utfardare av skuldförbindelser kräva in sådanauppgifter beträffande utfärdarens borgenärer som avses i första stycket. Utfardareav skuldförbindelser har rätt atl hos värdepapperscentralen få tillgång lill deuppgifter som har lämnats beträffande utfärdarens borgenärer. Densom åsidosätter bestämmelsema i denna paragraf skall dömas till böter. (Jfr35 och 60 §§ i arbetsgruppens förslag) Bestämmelsernai paragrafen överensstämmer i huvudsak med dem som enligt 8 kap. 8 § och 10 §andra stycket gäller för.en auktoriserad förvaltares uppgiftsskyldighel ifråga om aktier. Bestämmelsernai detta kapitel saknar motsvarighet i arbetsgmppens förslag. bygger på frivillig medverkan från parternas sida. Ingenkan således mot sin vilja tvingas atl medverka i förfarandet inför nämnden.Inte heller kan nämndens beslut verkstäflas tvångsvis. Det torde mot denbakgrunden inte vara nödvändigt all nämndverksamhelen regleras i lag (se 8 kap.3 § regeringsformen, jfr SOU 1978:40 S. 207 0- Hosvärdepapperscenlralen skall finnas en särskild nämnd, akliekonlonämnden, varsreglemente godkänns av regeringen. Nämndens uppgift är all pröva tvister medanledning av beslut som värdepapperscenlralen eller ett kontoförande instituthar fattat med slöd av denna lag. Nämnden skall ge rekommendationer om hurtvisterna bör lösas. skall finnas hos värdepapperscentralen innebär att denbekostas av värdepapperscenlralen och i administrativt hänseende kan varaknuten lill denna. Nämnden kommer all utgöra ett privat organ som inte ingår iden statliga organisationen. Del ankommer på värdepapperscentralen att anta ellreglemente med föreskrifter om antalet ledamöter och hur de utses samt omnämndens arbetsformer. Reglementet skall som framgår av bestämmelsen iförevarande stycke godkännas av regeringen. Istycket anges del slag av tvister som aktiekonlonämndens prövnings rätt begränsas till. Stadgandet avser i första hand tvister som gäller anspråk som riktar sig mot det rättssubjekt (värdepapperscentralen eller kontofö- 129 9 1988/89. 1 sa.l Nr 152 rande institut) som harfattat del omtvistade beslutet. Som framgår av Prop. 1988/89:152 7 kap. kanemellertid elt beslul ge upphov lill ersättningsanspråk gentemot värdepapperscenlralentrots atl beslutet har faltals av ett konloförande institut. Också tvister omsådana anspråk faller in under nämndens prövningsrätt. Som framgår av 2 § kannämnden dock inte pröva tvister som gäller anspråk som riktar sig mot någonannan än värdepapperscentralen eller ell konloförande institut. Avstycket framgår all aktiekonlonämndens beslul har karaktären av rekommendationtifl parterna om hur tvisten bör lösas. Avgörandena är alltså inte exigibla,dvs. de kan inte verkställas tvångsvis med hjälp av exekutiv myndighet. Vidarekan vem som helsl av parterna föra saken till domstol ulan hinder av allnämnden försl har prövat tvisten. En tvisl får prövas avnämnden endast om del anspråk som tvisten avser riktar sig mol värdepapperscenlraleneller ett konloförande inslilul. Paragrafeninnebär all nämnden främst kommer all pröva tvister i vilka placerare görgällande anspråk mot värdepapperscenlralen eller ett kontoförande institut. Värdepapperscenlralenhar dock laleräll mol ett konloförande inslilul liksom ell sådant institut harlaleräll mol värdepapperscentralen eller något annal kontoförande institut. Denomständigheten att värdepiäpperscentralen och konloförande institut inte har lalerällmol placerarna innebär inte alt värdepapperscenlralen och konloförande institututesluts från möjligheten alt göra gällande mot-fordran mot en placerare.Nämnden bör kunna pröva ett kvittningsvis framställt yrkande i den mån denpåstådda motfordringen har samband med placerarens yrkande i ärendet. avvisa självständiga yrkanden mot placeraren somvärdepapperscentralen eller konloförande institut gör kvittningsvis. 4.2 Förslaget till lag om införande av aktiekontolagen Aktiekontolagen(1989:000) träder i kraft den dag regeringen bestämmer. Regeringen får bestämmaalt lagen skall träda i kraft för olika emillenter ochrättigheter. (Jfrpunkl 1 i övergångsbestämmelserna i arbetsgruppens förslag) Dettekniska syslem som krävs för den kontobaserade hanteringen är f n. underuppbyggnad. Del går ännu inte all med säkerhet ange när systemet kan tas ibruk. Tidpunkten för den nya lagstiftningens ikraftträdande bör därförbestämmas . Delkan visa sig lämpligt all ikraftträdandet får bestämmas till olika tidpunkterför t. ex. aktier och skuldförbindelser saml all lagstiftningen tifl en börjanendast får avse vissa särskilt angivna emillenter. Bestämmelserna i andrameningen möjliggör ell sådant successivt ikraftträdande. Bestämmelseri lag eller annan författning om rättigheter som representeras av värdepapperskall tillämpas även i fråga om rättigheter som registreras enligt aktiekontolagen(1989:000). 1åtskilliga författningar finns bestämmelser om rättigheter som innefattas i akliebrev,skuldebrev eller andra värdepapper. Förevarande paragraf innebär att dessabestämmelser skall tillämpas även om en rättighet registreras enligt aktiekontolageni stället för att representeras av ell värdepapper. Aktiekontolagen(1989:000) tillämpas även beträffande aktiebolag som harblivit avstämningsbolag före ikraftträdandet. Delhar ansetts olämpligt alt ha principiellt olika reglerför akliehanlering-enberoende på om elt avstämningsbolag har kommit till före eller efter aktiekontolagensikraftträdande. Som framgår av denna paragraf gäller därför aktiekontolagenäven för aktiebolag som har blivit avstämningsbolag före ikraftträdandet.Enligt 4 § gäller emellertid vissa särskilda övergångsbestämmelser i fråga omaktier som har utfärdats före ikraftträdandet. Näraktiekontolagen (1989:000) blir tillämplig på ett befintligt avstämningsbolagskall de uppgifter om bolagelsaklier som enligt den nämnda lagen skall finnaspå aktiekonto vara införda på sådana konton genom Värdepapperscenlralen VPCAktiebolags (värdepapperscentralen) försorg. Beträffande överlåtelse av enaktie som har ägt mm före ikraftträdandet av aktiekontolagen och som då vargällande mol tredje man tillämpas 6 kap. 2 § i den lagen trots att någonanmälan om förvärvet inte har registrerats. tillämpas på motsvarande sätti fråga om pantsättning. (Jfrpunkt 3 i arbetsgruppens förslag till ändring i ABL) Styckethar behandlats i avsnitt 2.9 i den allmänna motiveringen. Reglerna innebär all värdepapperscentralen vid ikraftträdandet av den nya lagstift ningen skall föra in ägaruppgifter m. m. om aktier i befintliga avstämnings bolag på de nya akliekonlona. behöver inte i dessa fall företes och makuleras för alt införing skall få ske. Del nu sagda gäller oavsett om det är fråga om ell av värdepapperscentralen utsänt aktiebrev eller ett ännu inte utbytt kupongakliebrev (jfr bilaga 1). Den som genom värdepap perscentralens försorg har förts in som ägare lill en aklie på ell aktiekonlo blir därefter behörig alt förfoga över aktien (se 6 kap. 1 § aktiekontolagen). Till gmnd för värdepapperscentralens införingar på kontona ligger främst uppgifter i aklieböcker, aktiebrevsregister, förteckningar enligt 3 kap. 12 § ABL och sådana icke lagreglerade förteckningar som upptar aktieförbehåll som avses i 3 kap. 4 § andra stycket femte meningen ABL. Värdepapperscentralen ansvarar emellertid för all införingarna återger de 131 riktigarättsförhållandena vid ridpunkten för den nya lagstiftningens Prop.1988/89:152 ikraftträdande. Omen införing är oriklig kan ersättningsskyldighet inträda för värdepapperscentralenenligt bestämmelsema i 7 kap. aktiekontolagen. Främst kommer en sådanersättningsskyldighet all bli aktuell i de fall då en giltig överlåtelse ellerpantsättning har skett före ikraftträdandet ulan all bli registrerad på ett aktiekonlooch den som enligt akliekontol kan förfoga över aktiema obehörigen gör dettatill skada för ägaren eller panthavaren. Att ersättning skall utgå om denunderlåtna registreringen är all tillskriva något förhållande inom värdepapiperscenlralenskontrollsfar framstår som självklart. Men även den som i okunnighet om de nya reglemaunderlåtit atl anmäla förvärv eller pantinnehav bör vara tillförsäkradersättning. Dennes rätt lill ersättning följer av 6 kap. 4 § och 7 kap. 1 § aktiekontolagen.Om skada har inträtt, bör jämkning i princip kunna ske endast om del kan hållasför visst atl den som underlåtit all göra anmälan tifl skydd för sin rätt intebara nåtts av information om de nya reglema utan också tillgodogjort sig derasinnebörd. Endast i extrema undantagsfall bör jämkning kunna ske tifl noll. Densom lider skada genom exempelvis bedrägeri, bestående i all han eflerikraftträdandet luras köpa ett lill synes giltigt men i realiteten ogihigl akliebrev,bör dock ej rimligen ha ersättningsanspråk gentemot värdepapperscenlralen. Av3 § i förevarande lag framgår att aktiekontolagens bestämmelser däribland reglemai 6 kap. om rättsverkan av registrering skall tillämpas även beträffande vidikraftträdandet befintliga aktier i avstämningsbolag. Iförevarande stycke har emellertid i enlighet med vad som har föreslagits ibilaga 1 en särskild bestämmelse införts som innebär att en förvärvare i den ilagtexten angivna situationen åtnjuter skydd mol överlålarens respektive panträttsupplåtarensborgenärer trots att förvärvet inte har registrerats på elt aktiekonlo enligt reglemai 6 kap. 2 § aktiekontolagen. Att förvärvet i del angivna läget behåller singiltighet mot överlålaren respektive panlrättsupplåtaren själv har ansettsfölja av allmänna rättsprinciper (jfr bilaga 1). AkUeri bolag som övergår lill att bli avstämningsbolag Ifråga om ett aktiebolag som efler ikraftträdandet av aktiekontolagen (1989:000)övergår lill alt bli ett avslämningsbolag gäller följande. Behörighet attförsta gången antecknas som aktieägare eller förvaltare enligt 8 kap. aktiekontolagenpå elt aktiekonlo enligt nämnda lagtillkommer den som visar upp ett akliebrevoch enligt 3 kap. 6 § aktiebolagslagen (1975:1385), 3 kap. 6§försäkringsrörelselagen (1982:713) respektive 3 kap. 6§ bankaktiebolagslagen(1987:618) eller på annat sätt styrker sitt förvärv. Akliebrevel skallmakuleras på betryggande sätt av det kontoförande inslilul som vidtar registreringsålgärden. Paragrafenreglerar vem som är behörig all antecknas som innehavare eller förvaltare av enaktie på ett aktiekonlo, om del bolag som har utfärdat aktienblir avslämningsbolag försl efter den nya lagstiftningens ikraftträ- Prop.1988/89: 152 dande men akliebrev har utfärdats innan bolaget blir avstämningsbolag. (Jfr avsnitt 2.9 i den allmänna motiveringen.) Legilimalionskravenför anteckning av en aktieägare eller förvaltare på ett aktiekonlo är enligtdenna paragraf desamma som i det pappersbaserade systemet uppställs för all enny aktieägare skall få föras in i aktieboken (se 3 kap. 7 § tredje stycket ABL).Enligt förevarande paragraf krävs alltså lill en början innehav av ellaktiebrev för alt någon skall anses behörig all antecknas som aktieägare ellerförvaltare på ell aktiekonlo enligt aktiekontolagen. Hänvisningen till 3 kap.6 § ABL m. fl. lagmm innebär alt innehavaren dessutom till stöd för sinåtkomst måste kunna åberopa lydelsen av sammanhängande, till honom fortgåendeskriftliga överlåtelser. innehavare är legitimerad även om densista överiålelsen i kedjan är in . införing i aktieboken läkereventuella brott i överlåtelsekedjan. Om förvärvaren inte kan åberopa enöverlåtelsekedja enligt det nu sagda måste han lägga fram andra bevis för sittförvärv, något som i praktiken blir vanligast vid familjerättsliga fång. 1motsats lill de fall som behandlas i 3 § skall akliebrevel makuleras i desituationer som avses i förevarande paragraf Interimsbevisoch emissionsbevis m. m. Omelt interimsbevis eller emissionsbevis har utfärdats av ett aktiebolag innan aktiekontolagen(1989:000) blev tiflämplig på bolaget, gäller följande i fråga om denrättighet som beviset representerar. Behörighet att första gången antecknas sominnehavare eller förvaltare enligt 8 kap. aktiekontolagen av rättigheten påett aktiekonlo enligt nämnda lag tillkommer den som visar upp beviset ochenligt 3 kap. 6 § aktiebolagslagen (1975:1385), 3 kap. 6 § försäkringsrörelselagen(1982:713) respektive 3 kap. 6 § bankaktiebolagslagen (1987:618) eller påannat sätt styrker sitt förvärv. Beviset skall makuleras på betryggande sätt avdel kontoförande institut som vidtar registreringsåtgärden. Omdet i annal fall än som anges i första stycket är fråga om en rättighet enligt1 kap. 2 § andra stycket aktiekontolagen som har utfärdats av ett aktiebolaginnan den nämnda lagen blev tillämplig på bolaget, är den som styrker sillförvärv behörig all första gången antecknas som innehavare eller förvaltareenligt 8 k,ap. aktiekontolagen av rättigheten på elt aktiekonto. Paragrafenreglerar vem som är behörig all antecknas på ett aktiekonto som innehavare eller förvaltare av en rättighet som representeras av ett interimsbevis eller som avses i 1 kap. 2 § andra stycket aktiekontolagen, om rättigheten har utfärdats innan aktiekontolagen blev tillämplig på det utfärdande bolaget. Här avses till en början del fallet att rättigheten har utfärdats innan aktiekontolagen trädde i kraft av elt bolag som var avstäm ningsbolag vid ikraftträdandet. Vidare tillämpas paragrafen om efler ikraftträdandet ett avstämningsförbehåfl har införts genom ändring av bolagsordningen, men den rättighet som det är fråga om har tillkommit innan avslämningsförbehållel infördes. Första stycket Prop. Stycket innebär alt legitimationsreglermotsvarande dem som enligt 5 § gäller i fråga om vissaaktier skall gälla för en aklierätt som representeras av ell interimsbevis (jfr3 kap. 5 § ABL) och för en företrädesrätt all delta i emission som avses i 4kap. ABL, om ett emissionsbevis har utfärdats för 1motsats till ell akliebrev eller ett interimsbevis kan ell emissionsbevisställas lill innehavaren (se 3 kap. 6 § andra stycket ABL). 1 sådana fallbehöver naturligtvis inte någon överlålelsekedja åberopas ulan del räcker medsjälva innehavet av emissicmsbeviset för all bli antecknad på akliekontol. Idetta stycke avses del fallet all en företrädesrätt alt delta i en emissioninte har knutils till något emissionsbevis. Vidare avses den räll somföreligger när aktier tecknats enligt 4 eller 5 kap. ABL men tilldelning ännuinte skett. ABL saknar bestämmelser om skriftliga dokument i fråga om densistnämnda rätten. I praktiken utfärdas dock i dessa fall ofta s.k. leckningsbevis(jfr 35 § andra stycket aktiebolagslag). Förekommer teckningsbevisfår naturligtvis innehavet av ell sådant betydelse när del gäller all bedöma omnågon har styrkt sitt förvärv av en rättighet som avses i beviset. Omelt skuldebrev har utfärdats för en skuldförbindelse innan aktiekontolagen(1989:000) blev tillämplig på förbindelsen gäller följande. Behörighet allförsta gången antecknas som borgenär eller förvaltare enligt 8 kap. aktiekontolagenav förbindelsen på ett konto för skuldförbindelser enligt nämnda lag tillkommerden sorn enligt reglerna i lagen (1936:81) om skuldebrev är behörig all somägare förfoga över skuldebrevet. skall makuleras på betryggandesätt av det kontoförande inslilul som vidtar registreringsålgärden. Omell emissionsbevis efler oplionsbevis har utfärdats för en rätiighel som avsesi 9 kap. 1 § andra stycket 1 eller 2 aktiekontolagen innan nämnda lag blevtillämplig på rättigheten gäller följande. Behörighet att första gångenantecknas som innehavare eller förvaltare enligt 8 kap. aktiekontolagen avrättigheten på ell konto för skuldförbindelser enligt nämnda lag tillkommer densom företer beviset och enligt 3 kap. 6 § aktiebolagslagen (1975:1385) respekrive3 kap. 6§ bankaktiebolagslagen (1987:618) eller på annal sätt styrker sillförvärv. Beviset skafl makuleras på betryggande sätt av det konloförandeinstitut som vidtar registreringsålgärden. Omdet i annat fall än som anges i första och andra styckena är fråga om enrättighet som avses i 9 kap. 1 § aktiekontolagen, är den som styrker sittförvärv behörig atl första gången antecknas som innehavare eller förvaltareenligt 8 kap. aktiekontolagen av rättigheten på konto för skuldförbindelser. (Jfr punkterna 5 och6 i övergångsbestämmelsema i arbetsgmppens förslag) Av9 kap. 1 § aktiekontolagen framgår all befintliga pappersbaseradeskuldförbindelser och därmed jämställda utfästelser på begäran av emit- tenlenkan övergå till att bli hanterade enligt aktiekontolagen. För sådana Prop.1988/89:152 fallbehövs regler om vem som skall vara behörig atl bli antecknad som innehavareav rättigheten i fråga på ett konto för skuldförbindelser enligt Regler omdelta finns i förevarande paragraf Reglema överensstämmer i sak meddem som enligt 5 och 6 §§ gäller i fråga om vissa aktier och andrarättigheter i avstämningsbolag. Innehavarenav ett skuldebrev som har utfärdals innan aktiekontolagen (1989:000) blevtillämplig på skuldförbindelsen har inte, när det gäller därefter förfallenbetalning, räll till betalning förrän innehavet har registrerats på konto förskuldförbindelser. Bestämmelsemaom skuldebrev i första stycket gäller även då det är fråga om ett bevis omaktieägares rätt gentemot den som för hans räkning förvarar aktier i ellutländskt bolag (depåbevis). Med betalning jämställs därvid utdelning och andraekonomiska rättigheter som följer med de utländska akliema. (Jfrpunkt 4 i övergångsbestämmelserna i arbetsgmppens förslag) Omen emittent övergår från pappersbaserad till kontobaserad hantering av elt lånupphör inte därmed redan utfärdade skuldebrev att vara gihiga (jfr 1 kap. 3 § aktiekontolagen).För all förmå skuldebrevsinnehavama att medverka till övergången till den kontobaseradehanteringen föreskrivs emellertid i förevarande stycke att en långivare intehar räll lill betalning förrän han låtit registrera skuldförbindelsen på kontoenligt aktiekontolagen. Av 7 § första stycket i förevarande lag framgår atlskuldebrevet skall makuleras av det kontoförande inslilul som vidtar registreringsålgärden. Endastsådana ekonomiska prestationer kan innehållas som den som utfärdat depåbevisel(vanligtvis en bank) är skyldig all fullgöra försl efler det att värdepapperscentalenhar beslutat om övergång till kontobaserad hantering av de rättigheter somrepresenteras av depåbeviset. Enpanthavare är behörig att påkalla att bestämmelsema i 5 - 7 §§ tillämpas.Kravet på uppvisande av ett aktiebrev efler annan handling anses därviduppfyllt om panthavaren visar upp handlingen. Enligt1 kap. 3 § aktiekontolagen gäller inte bestämmelsema om aktiebrev, emissionsbevis, interimsbevis eller oplionsbevis i ABL för rättigheter som skall registreras enligt aktiekontolagen. Rättigheter som har representerats av de angivna dokumenten måste därför försl registeras på ell konto enligt den lagen för att den som har panträtt i någon av de angivna rättigheterna med full rättsverkan skall kunna förfoga över panten genom realisation eller genom att i sin tur lämna panten som säkerhet för en egen skuld (återpantsättning). Ettskuldebrev förlorar visserligen inte sin giltighet genom atl ell lån övergårlill att bli kontobaserat (jfr 1 kap. 3 § aktiekontolagen). Den som Prop.1988/89:152 har panträtt i skuldebrevet har emellertid ändå ell intresse av attden skuldförbindelse som skuldebrevet avser registreras enligt aktiekontolagen.Enligt 8 § i förevarande lag krävs nämligen en sådan registrering för rätt alluppbära betalning enligt utfästelsen. Motsvarande gäller för rättigheter somrepresenteras av depåbevis. Iförevarande paragraf ges därför panthavaren behörighet alt under de fömtsättningarsom anges i 5 7 §§ få en aktieägare eller annan rättighetshavare antecknadpå ett konto enligt aktiekontolagen. Enhandling som har makulerats enligt denna lag skall förvaras av värdepapperscentraleni original eller kopia . (Jfrpunkt 6 i övergångsbestämmelserna i arbetsgmppens förslag) Arkiveringsregelni denna paragraf kan t.ex. vara av betydelse för en aktieägare i händelse av rätlslvist(jfr 3 kap. 11 § tredje stycket ABL). Omen handling bevaras i form av kopia kan della exempelvis ske genom användningav mikrofilm. 4.3 Förslaget till lag om Värdepapperscentralen VPCAktiebolag Förslagetinnehåller bestämmelser som i huvudsak överensstämmer med de regler omvärdepapperscentralen som enligt gällande rätt återfinns i lagen (1987:623) omförenklad aktiehanlering. Genom den föreslagna lagen upphävs lag.Bestämmelserna i sistnämnda lag om förvaltarregistrering (se 5 9§§, 12 § Ioch 13 §) ersätts av bestämmelser om sådan förvaltning i 8 kap. aktiekontolagen. Iparagrafen anges bl. a. atl värdepapperscentralen skall fullgöra uppgifter föraktiebolag, bankaktiebolag, försäkringsaktiebolag och andra enligt vad somföreskrivs i aktiekontolagen. I övrigt överensstämmer paragrafen med l§i 1987årslag. Paragrafernamotsvarar 2 4, 10 och 11 §§ saml 12 § 2 lag. 4.4 Förslaget till lag om upphörande av lagen (1987:623)om förenklad aktiehantering Denföreslagna lagen gör det möjligt alt låta lagen om förenklad aktiehan tering upphöra successivt för olika emillenter i samma mån som aktiekon tolagen blir tillämplig på dessa. 4.5 Förslaget till lag om ändring i aktiebolagslagen Prop. 3 kap. 7 § Enligt6 kap. 1 § aktiekontolagen är den som är antecknad på ett aktiekonlo som ägarelill en aktie behörig att med de begränsningar som framgår av kontot förfogaöver aktien. Med hänsyn till denna förfoganderätt föreskrivs i förevarandeparagraf tredje stycket första meningen att den som sagts nu även skall förasin som aktieägare i aktieboken. Omaktien är underkastad ell lösningsförbehåll enligt 3 kap. 3 § ABL får dock, somframgår av tredje stycket andra meningen, införing i aktieboken inte ske förrändel visat sig att lösningsrätten inte begagnas. Är aktien underkastadlösningsförbehåll skall delta framgå av akliekontol (se 2 kap. 3 § förstastycket 7 aktiekontolagen). Ändringarnaär i huvudsak föranledda av alt enligt aktiekontolagen aktiebrev,emissionsbevis efler interimsbevis inte längre skall utfärdas i avstämningsbolag. Föreskrifteni den nuvarande lydelsen av tredje stycket punkl 3 om sammanställning avuppgifter motsvaras i sak avbeslämmelser i 8 kap. 9 § aktiekontolagen.