prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — Treårsplanen 19891991kommer därmed att gälla fr.o.m. tidpunktenför beslut om denna, dvs. När det gällerinriktningen av investeringar ansluter jag mig i huvudsak tillVattenfalls förslag. Jag anser att förslagen ligger i linje med den av fastställda inriktningen avenergipolitiken. Beträffandeinvesteringsramen förordar jag att ställning nu tas tillramens omfattning dels för treårsperioden, dels för de tre åren var för sig.Detta innebär att investeringar inte bör få överskrida den avriksdagen fastställda nivån för de enskilda åren. Dock anser jag att en möjlighettill undantag från denna regel bör finnas om det kan anses motiverat från driftsynpunkt. Ett sådant undantagkan gälla haveri o. d. Jag vill vidareframhålla att investeringsplanen är av beräkningskaraktär och att förändringarinom ramen kan komma att ske mellan olika resultatområden, beroende på bl. a.tillståndsfrågor och prisutveckling. Det förhållandet att jag har beräknatmedel för ett visst utbyggnadsprojekteller en viss grupp av utbyggnadsprojekt innebär inte något föregripande av den prövning som skall ske enligtvattenlagen (1983:291), lagen (1902:71 s. 1), innefattande vissa bestämmelserom elektriska anläggningar eller annan tillämplig lagstiftning. Jag villsärskilt framhålla att projekt som rör höjning av effekten ikärnkraftverken prövas av regeringen i särskild ordning enligt lagen (1984:3)om kärnteknisk verksamhet. Därmed innebärmina förslag till investeringsplan idet följande inte något föregripande av denna prövning. När det gäller dentotala omfattningen av förslag till investeringsramför åren 19891991 konstaterar jag att förslaget innebär en ökning av ramen jämfört med föregåendeår. Detta skall vägas mot att utfallet av tidigare års investeringar visat attVattenfall inte till fullo har utnyttjat de investeringsmedel som har ställtstill verkets förfogande. Vidare står inför en mycketstor utmaning i samband med den kommande ersättningen av kärnkraften. Dennakommer att leda till att stora investeringar i bl.a. elproduktionsanläggningarmåste göras. Innan beslut om dessainvesteringar har fattats, bör en viktig uppgift för vara att skapaett ekonomiskt handlingsutrymme för de kommande investeringarna. Till detta skallläggas att den svenska byggmarknaden kännetecknas av en mycket kraftigefterfrågan på byggtjänster. förslag till ökning avinvesteringarna kommer ytterligare att förstärka denna efterfrågan. Motdenna bakgrund förordar jag en lägre investeringsram än den som Vattenfallföreslår för treårsperioden. Detta innebär att vissa investeringar Det bör vara en uppgift för att besluta omhur detta skall ske. Det bör dock ske med beaktande av de krav som energipolitiken ställer på det svenska kraftsystemet.Jag förordar därför en vissallmän neddragning av investeringsramen för treårsperioden. Jag Prop.1988/89:100 beräknar neddragningen till ca 1 400 milj. kr. i förhållande tillVattenfalls Bil. förslagtill investeringar inom de olika resultatområdena ger anledning tillföljande kommentarer från min sida. harföreslagit en ram om 685 milj. kr. för småskalig kraftvärme. Enligtförslaget skall denna få disponeras för kraftvärmeprojekt vars totalkostnadunderstiger 200 milj. kr. efter särskilt beslut av regeringen. Skälet till detta förslag är denfördröjning som uppstår då dessa projekt skall beslutas enligt den normalaordningen. Eftersom det förnärvarande inte finns några aktuella projekt som kan påbörjas inom en näraframtid, förordar jag en neddragning av förslag. Jaganseratt en separat ram om 225 milj. kr. för småskalig kraftvärme är tillräcklig.Över de tre åren 1989,1990 och 1991 beräknarjag ramen till25, 100 resp. 100 milj. kr. Denna rambör få an väiidas endast efter särskilt beslut av regeringen samt endast för kraftvärmeändamål. Vidare förordar jag attden endast bör omfatta projekt varstotala investeringskostnad understiger 100milj. Projekt som överstiger 100 milj. kr. bör underställas prövning. Enligt gäUandeordning (prop. 1983/84:160, BoU 30, rskr. 388) behöver endastutbyggnadsprojekt inom vattenkraftområdet om minst 8 MW underställasriksdagen, innan av regeringen medges rätt att ta investeringsmedeli anspråk. Därutöver har regeringen beslutat att utan särskiltregeringsmedgivande får använda investeringsmedel för utbyggnadsprojektinom vattenkraftområdet om högst 1,5 MW. harföreslagit att i stället får rätt att besluta om alla projekt inom angiven investeringsplan. För min egen delanser jag att den gällande ordningen för beslut om vattenkraftprojekt är otidsenlig och attden inte stämmer med den nya styrning somriksdagen har fastställt och som bl. a. innebär att investeringarna skall beslutas enligt en rullandetreårsplan. En ändrad ordning bör införas. redovisning idet föregående har jag särredovisat alla förslag till investeringar vars totalainvesteringskostnad överstiger 100 milj.kr. och som inte har redovisats för . Mitt skäl för detta äratt det därigenom kan skapas en enhetlighet och överskådlighet i vad som redovisas för . Jag anser att denangivna ordningen bör tillämpas framöver. Därmed faller behovet av särskildabestämmelser om vattenkraftprojektbort. Vidare är jag inte beredd att biträda förslag om ett särskilt bemyndigande förregeringen att besluta om kraftvärmeprojekt vars investeringskostnadunderstiger 200 milj. kr. Även fördessa bör en gräns om 100 milj. kr. gälla i enlighet med vad jag förordat idet föregående. föreslagna investering av 102milj. i huvudkontoret i anser jag bl.a. mot bakgrund avbyggkonjunkturen till en del bör kunna senareläggas. Jag beräknar därför 50 milj. kr. för detta ändamål. Bland de projekt som i första hand börgenomföras i huvudkontoret är planerade åtgärder för värmeåtervinning och energisparåtgärder. Beträffandenaturgasverksamheten ingår i förslag beräknade Prop. 1988/89:100investeringar för Västgas 2-projektet. Enligt vad jag har erfarit har beslutBil. 16 fattats av Swedegas omprojektering av stamledningssträckningar för Västgas 2 mellan ochTrollhättan med sikte på utbyggnadår . Utbyggnad av ledningar till och avses ske . De totalainvesteringskostnaderna för Swedegasdel beräknas nu till ca 800 milj.kr.Koncessionsansökningar för de berörda ledningssträckningarna prövas förnärvarande enligt lagen (1978:160) om vissa röriedningar. Den beräknademarknaden för gas inom Västgas 2-området uppgår till ca , varavhuvuddelen för oljeersättning inom industrin och för fjärrvärme- ochkraftvärmeproduktion. Betydande volymer har redan kontrakterats. Förhandlingar pågår om försäljning av gas, motsvarande ytterligareca , för den av planerade demonstrationsanläggningen förnaturgasbaserad el- och värmeproduktion i Stallbacka. Denna anläggning ingår som ett särskilt projekt i Vattenfallsinvesteringsplan. Om utbyggnaden av stamledningen tillVänersborg inte genomförs eller om det av något annat skäl visar sig lämpligtmed en annan lokalisering avanläggningen bör vara oförhindrat att besluta härom, fömtsättatt ett alternativt projekt kan inrymmas inom den totala investeringsramen. 1 Vattenfallsförslag till plan ingår också kostnader för naturgaslager avseende såväl belastningsutjämning somförsörjningsberedskap. För ändamålet har beräknats 500 milj. kr. Utredningar och försökpågår i syfte att finna lämpliga tekniska lösningar. Jag anser att det ännusaknas tillräckligt underiag för att lagringsprojekt skall tas med iinvesteringsplanen. Följaktligen kan den av föreslagna ramen minskasmed 500 milj. kr. I övrigt ansluterjag mig till förslag tillomfattning och inriktning avinvesteringsplanen. Jag vill i detta sammanhang även framhålla attVattenfall har föreslagit att en projektreserv för gasturbiner, kraftvärme och baskondens bör utarbetas. Motbakgmnd av den senaste tidens signaler vad beträffar i första handeffektbalansen delar jag denna bedömningoch förordar att även detta ingår i investeringsplanen. Särskild vikt börläggas vid att färdigprojektera gasturbinanläggningar. En projektreservinnebär att projekten projekteras och tillståndsbehandlas. 1 den mån har för avsikt att genomföraprojekten får detta prövas i kommande treårsplaner. Därmed uppgår dentotala ramen till 12 650 milj. kr. Fördelat på de tre planåren innebär detta 5 260 milj.kr. , 3 800milj.kr. och 3 590 milj. kr. Jag föreslår attregeringen inhämtar godkännande av omfattning och inriktningav investeringsplanen för i enlighet med vad jag har anfört. Finansieringsplan och borgen Prop. Enligt beslut skall behov av medelför investeringar ' ochrörelsekapital täckas genom egen finansiering och lån från riksgäldskontoretsamt när det gäller bolagen även genom lån över kapitalmarknaden ochfinansiering från övriga delägare. Mitt förslag tillfinansieringsplan för Vattenfallkoncernen framgår av tabell 2. Mitt förslagansluter till den investeringsplanjag har förordat. Tabell 2 (milj. Egenfinansiering 3205 2185 3 350 Upplåning via bolag 200 250 220 Finansiering från meddelägare 65 220 180 Riksgäldslån 1500 2 605 50 Till ramen förriksgäldslån skall läggas en rörlig kredit om 1 175 milj. kr., vilken tidigare beslutat om.När det gäller riksgäldslån anser jag attde i planen angivna beloppen inte bör få överskridas utan ett nyttgodkännande av . I fråga om övriga finansieringsformer, dvs. egen finansiering, upplåning via bolag ochfinansiering genom meddelägare, bör godkännandet gälla inriktningen. Jag har i detföregående redovisat den uppdelning av verksamhet i resultatområden som regeringenhar beslutat om. 1987/88:87påtalade jag vikten av att upprätthåller en konkurrensneutralitetinom de områden där är verksamt. Ett sätt är att Vattenfalltillämpar olika förräntningskrav för olika resultatområden. På dettasätt kan förräntningskraven anpassas till de krav som gäller för de olika branscher som verkar inom. Ettannat krav för att uppnå konkurrensneutralitetär att de finansiella kostnaderna, för de bolag i vilka förvaltar statens aktier, står iproportion till den risk som är förknippad med långivningen. Genom att statentecknar borgen för ett lån på kapitalmarknaden kommer risken att flyttas frånkapitalmarknaden till staten.Låntagandet kan därmed ske till en lägre ränta. Denna risk innebär emellertid en kostnad för staten eftersomborgensåtaganden måste infrias ombolaget går dåligt. Detta bör återspeglas i villkoren i samband med borgensteckningen. Av denna anledning anserjag att bör ta ut enavgift för de fall då affärsverket tecknar statens borgen för bolag i vilkaVattenfall förvaltar statens aktier. Även i de fall VattenfaU lämnar delägarlån bör på motsvarande sätt en avgift tasut. Det bör vara en uppgift förVattenfall att i detalj lägga fast storleken av dessa avgifter. Utgångspunkten bör dock vara att de skaU kompenseraVattenfall för den risk som verket utsätts för i samband medborgensteckningen resp. utlåningen. Dennaavgift bör så långt möjligt även införas för äldre lån och på redan lämnadeborgensåtaganden. När det gäller de internaförräntningskraven delar jag den uppfattning somförs fram av statens energiverk att mer öppet bör redovisa bedömningenav affarsutsikterna för de enskilda resultatområdena. avserdärför att vid ett annat tillfälle, i samband med att jag redovisar Prop.1988/89:100 mina förslag till uppdrag till att utarbeta treårsplan för treårspe- Bil. 16 rioden19901992, föreslå regeringen att uppdra åt att även redovisaprognoser för resultatområdena och vilka förräntningskrav som Vattenfalltillämpar för resultatområdena. Jag föreslår attregeringen inhämtar godkännande av finansieringsplanen enligt vad jag har anfört. har i fråga om tecknande av statensborgen föreslagit att verket medges rättatt teckna borgen intill ett belopp om 14 187 milj.kr., varav högst 800milj.kr. till eldistributionsföretagoch värmebolag. Av denna ram utgörs1000 milj. kr. av ett belopp som enligt VattenfaU behövs för att bibehålla en viss frihet och flexibilitet.Enligt vad jag har fått veta beräknades 500 milj.kr. av dettaborgensutrymme komma att användas i sambandmed finansieringen av ett demonstrationskraftverk i . Detta belopp kandärmed räknas bort från det beräknade behovet. Vidare beräknas 300 milj.kr. förborgensteckning i samband med finansiering av Västgas 2 och ca 200 milj.kr. i samband med verksamheten inom . Jag anser att150 milj. kr. nu är tillfyllest föratt täcka behoven inom byggnadsbolagen. För behoven inom naturgasområdethar jag beräknat 300milj. Vidare innebärVattenfalls förslag att borgen till värmebolag och eldistributionsföretag skall uppgå till 800milj. För min egen del förordar jag att ramen för borgen tilleldistributionsföretag bestäms till 645 milj.kr. Erforderliga behov för värmebolagenbör rymmas inom den totala borgensramen. Jag föreslår attregeringen inhämtar bemyndigande att dels regeringen eller efterregeringens bemyndigande , dels i förekommande fall fuUmäktige iriksgäldskontoret tecknar borgen för lån tiUbolag i vilka förvaltar statens aktier intiU sammanlagt 13 637 milj. kr., varav högst 645 milj. kr. förlån till eldistributionsföretag. har bemyndigat regeringen att besluta i frågorsom rör förvärv av aktier eller bildande av bolag inom ramen för uppgiftereller med nära anknytningtill dessa. För /89 innebär medgivandet som gäller för andra typer av bolag än eldistributionsbolag en begränsning intill 75 milj. kr. inom ramen för investeringsplanoch är begränsat till att gälla bolag med ett bundet eget kapital på högst 5milj. 1986/87:87, NU 34, rskr. För samma ändamål föreslår en ram på 75 milj. kr. Jag förordar attregeringen i enlighet med förslag inhämtar bemyndigande att /90 besluta i frågor som rörförvärv av aktier eller bildande av bolag inom verksamhetsområdeinom en ram av 75 milj. kr. I sammanhanget börnämnas att vissa ägarförändringar inom kan komma attaktualiseras i syfte bl.a. att underlätta bearbetningen av den potentiellanaturgasmarknaden i . ligt min meningbör nu ges möjlighet att förvärva och över- Prop. 1988/89:100gångsvis inneha de nuvarande minoritelsdelägarnas aktier i . 16som ett led i en omstrukturering av bolaget, med sikte på att aktierna senare skall överlåtas till andra ägare. Så snart pågående överväganden om ägarfrågan har lett till resultat avses inkomma tillregeringen med förslag i frågan. Jag räknar med att detta sker i sådan tid att frågan kan anmälas för under nästa . I avvaktan härpå börregeringen inhämta bemyndigande att medge att förvärva aktier i . För ändamålet börVattenfall kunna utnyttja tillgängliga rörelsemedel. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att 1. godkänna inriktningoch omfattning av investeringsplan för Vattenfallkoncernenför , 2. godkännafinansieringsplan för Vattenfallkoncernen , 3. bemyndiga delsregeringen eller, efter regeringens bemyndigande, , delsfullmäktige i att tecknaborgen för lån till bolag i vilka förvaltar statensaktier intill sammanlagt , varav högst 645 OOOOOO kr. 4. bemyndiga regeringenatt under /90 besluta i frågor som rör förvärv av aktier eller bildande av bolaginom statens vattenfallsverks verksamhetsområde inom en ram av , 5. bemyndiga regeringenatt besluta i frågor som rör förvärv av aktieri enligt vad jag har anfört. oljeiagringen m. m. beslöt om en ändradansvarsfördelning för beredskapslagringenav olja och oljeprodukter (prop. 1986/87:95 bil. 12, FöUll,rskr. a. att staten fr.o.m. den Ijuli 1987 ansvarar för beredskapslagringen för neutralitets- ochkrigssituationer medan oljeföretagen och vissa större förbrukare genomtvångslagring har ansvaret för övriga krissituationer. För att få densammansättning av lagren som har bestämt, säljs statens lager av råolja utoch ersätts med oljeprodukter. Som ett led i dennaomstrukturering har staten genom statens energiverk köpt delar av oljebranschens beredskapslager av oljepro dukter. beslut innebär vidare attstaten köper oljebranschens lag- Prop. 1988/89:100 ringsbolag () och Svensk Petrole-Bil. 16 umlagring (SPL 111) med deras lagringsanläggningar. Detta köpskall, enligt det avtal som träffades mellan ägarna till SPA/SPL III och statens energiverk, slutföras senast den . Inom SPA/SPLIII finns 26 lagringsanläggningarsamt organisation och personal förberedskapslagring av olja och oljeprodukter. IntiU dess tillträde sker, förhyrstaten genom överstyrelsen för civil beredskap (ÖCB) de anläggningarsom ägs av /SPL III för lagring av de produkter som staten köpte avoljebranschen den Ijuli 1987. Statens energiverkär sedan den ansvarig myndighet för funktionen Energiförsörjninginom det civila totalförsvaret. Lagren av oljeprodukter för neutralitets- ochkrigssituationer ägs av staten genom statensenergiverk. Energiverketuppdrar genomförandeuppgifterna beträffande oljelagringen tillÖCB, dvs. anskaffning, lagerhållning och omsättning av bränslen ochdrivmedel samt drift och förvaltning av statens lagringsanläggningar ochfältledningsförråd. För denna verksamhet finns inom resurser av samma slag som hos SPA/SPL 111. Lagringsanläggningarnaägs av staten genom ÖCB och är drygt 30 tillantalet. När omstruktureringen av lagringen är helt genomförd, kommer vissa anläggningar att bliövertaliga. ÖCB hyr de ytterligare anläggningar som behövs förlagringen. När statentillträder SPA/SPL 111 kommer det således att finnas verksamheter och resurserför samma ändamål i två skilda organisationer i /SPL 111 och hos ÖCB.SPA/SPL III och ÖCB har i dagvar sin regionala och lokala organisation som överlappar varandra. Efter riksdagsbeslutet om den ändradeinriktningen för den statliga lagringen hartvå utredningar om organisation för oljelagringen genomförts, nämligen delsenergiverkets utredning om drift och förvaltning i ett särskilt bolag(), dels statskontorets utredning (1988:21) Organisationsform för denstatliga oljelagringen. Statskontoret förordar myndighetsformenmen tar inte ställning till vilket myndighetsalternativ som bör väljas. Regeringen uppdrog till atti samråd med ÖCB och statskontoret lämna förslag till en samlad organisation för den statligaoljelagringen inom ramen för statens energiverk. bör enligtregeringens uppdrag träda i kraft . föreslår att en särskildberedskapsavdelning inrättas i verket med två byråer, en programbyrå sommotsvarar verkets nuvarande beredskapsbyrå och en driftbyrå som byggs upp avresurser från och /SPL III. Vidare börinrättas en förhandlingsgrupp om tre tjänster liknande den som för närvarandefinns hos ÖCB. Prop.1988/89:100Bil. Nuvarande regionala organisation består av sammanlagt 36tjänster 23 inom ÖCB och 13 i SPA/SPL III. Härtill kommer 32 deltidsanställdatillsynsmän. Den nuvarandebemanningen är baserad på kraven för fredsdrift med stillaliggandelager. anser att den regionala organisationen måste utökas från 36till 40 tjänster för att bl.a. genom planläggning och övning i fred möjliggöraen rimligt snabb övergång tillkrigsorganisation och säker drift under krigsförhållanden. Energiverketföreslår att en driftbyrå på nio tjänster inrättas vid verket. Byrån skall svara för de frågor som hanterasav dels centralt, dels bolagens ledning. anser vidare attvaruomsättningen bör kunna hanteras inomverket och att huvuddelen av nuvarande resurser för detta ändamål bör föras över från ÖCB till verket. Tre tjänster bör inrättas hos energiverketför denna verksamhet. Oljelagringverksamhetenkommer att medföra en ökad arbetsbelastning på verkets centrala administration. Enökning av de administrativa resurserna är därför nödvändig. anseratt medel motsvarande två administrativatjänster behöver tillföras verket. föreslår vidare att entjänst som avdelningschef och en tjänst som assistent inrättas vid verket. Kostnaderna för de utökade tjänsterna har av beräknatsdels underanslaget C 1. : Förvaltningskostnader, dels under anslaget C 12. Drift av beredskapslager. Energiverkethar vidare i skrivelse hemställt att få slutligt skrivaav oljelagringslån (avskrivningslån) till lagringsskyldiga förbrukaresom annars skulle vara slutligt avskrivna . dettaär att insatserna för hanteringen av dessa lån inte står i rimlig Prop.1988/89:100 proportion till de eventuella återbetalningar som kan förväntas.Länen Bil. 16 skrivs av och löper utan ränta och amorteringar.Före avskrivning ijanuari 1989 uppgår lånebeloppet till 2,7 milj.kr. har efter uppdrag avregeringen träffat avtal med ägarna till oljebranschens lagringsbolag () och (SPL III) omköp av aktierna i dessa bolag. Avtalet gäller under fömtsättning av riksdagensgodkännande. Tillträdesdag ärenligt avtalet eUer den senare dag staten begär att få tillträda aktierna.Tillträde skall ske senast den . Köpeskilling församtliga aktier är 100 milj.kr. Vid tillträde efter den skallköpeskillingen reduceras med 10 milj. kr. för tidsom tillträdesdagen till aktierna senareläggs. Jag anser efter samråd med chefen förförsvarsdepartementet att drift ochförvaltning av statens beredskapslager av olja och oljeprodukter, lagringsanläggningar och fältledningsförråd samtverksamheten med vamom-sättning börföras över från ÖCB till statens energiverk . bör oljebranschens lagringsbolag /SPLIII övertas av staten. Bolagensanläggningar bör föras över till statens energiverk och bolagen likvideras. Bolagensanläggningar har besiktigats av ÖCB. ÖCB konstaterar i sin redovisning tillenergiverket att anläggningarna med hänsyn tagen tillderas ålder är i mycket gott skick efter det att vissa fel och brister åtgärdats av ägarna. ochägarna till SPA/SPL III är överens om dessa åtgärder. Köpeskilling förbolagen är enligt avtalet 80 milj. kr. vid övertagande den . Jagberäknarmedelförköpetunder anslaget C 13. Beredskapslagring ochindustriella åtgärder. Staten skall enligt avtalet skriva av sin fordran avseende s. k. oUelagringslån gentemotberörda oljeföretag. Detta innebären tidigareläggning av avskrivningarna för dessa lån, som annars skulle vara slutligt avskrivna åren 1990, 1997 och2003. Lånen löper utan ränta ochamorteringar. Avskrivningen medför inte något behov av anslagsmedel. Lånen uppgår på tillträdesdagen efter avskrivningar - till ca 70 milj. kr. Oljelagringslånentill lagringspliktiga förbrukare uppgår före avskrivningar till2,7 milj. kr. Som ett led i förenklingen av oljelag-ringsverksamheten bör även dessa lånskrivas av. bör gesbemyndigande härtill. Avskrivningarna innebär inte något behov av anslagsmedel. Beträffande organisationen för denstatliga oljelagringen anser jag i likhet med statens energiverk attenergiberedskapsfrågorna bör samlas i en särskild beredskapsavdelning inomverket. Den nuvarande anläggningsby- 74 rånvid ÖCB bör därvid upphöra. Det ankommer på regeringen att besluta Prop.1988/89:100 om dessa organisationsfrågor. Utöver medel förden nuvarande beredskapsbyrån vid beräknarjag medel för totalt 55 tjänster i den nyaorganisationen. Medel för 15 tjänster iberedskapsavdelningens centrala organisation och medel motsvarande tvåtjänster som förstärkning av verkets administrativa resurser samt ökadelokalkostnader m.m. beräknarjag under anslaget C 1. Medel för 38 tjänster i den regionala organisationen beräknarjag underanslaget C 12. Drift av beredskapslager. Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. godkännavad jag har anfört om organisationen för den statliga oljelagringen, 2. godkänna avtalet mellanstatens energiverk och ägarna till AB Svensk Petroleumadministration och om köp av aktierna i nämnda bolag, 3. bemyndiga regeringeneller, efter regeringens bemyndigande, statens energiverk att avskrivaoljelagringslån till lagringsskyldiga förbrukare i enlighet medvad jag har anfört. 1987/88 Nettoutgift 32 744 383 Anslagssparande 3 966000 1988/89 Anslag 35 350000' 1989/90 Förslag 44 638000 ' Av anslaget för /89 har 343 000 kr.inte ställts till statens energiverksdisposition till följd avtillämpandet av en utgiftsram. Statens energiverkär enligt sin instruktion (1988:808) central förvaltningsmyndighet för frågor omenergiförsörjning.