prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — Poslen är i första hand ell serviceförelag.Poslens viktigaste mål skall därför vara all ge god service lill såväl stora som små kunder i helalandet till rimliga priser. Förhuvudaffärsområdet och Paket bör kvalitetsmålet oförändrat vara att avalla normalbrev skall gå fram . Postens produktionssystem är uppbyggda för all klaraövernattbefordran av normalbrev lill 100%men bland annat på grund av små tidsmarginaler i transportnätet bör det målsom fastställs av stalmaklerna sättas något lägre. genomförda mätningar visar att man under det andrakvartalet 1988 klarat delfastställda målet på . Det är angeläget all service- och kvalitetsfrågorägnas fortsatt stor uppmärksamhet och jag noterar atl detta är ett viktigt inslag i postens förslag till inriktning av verksamheten. Servicemålet inomhuvudaffärsområdet och Kassa skall vara att bibehålla den höga täckningsgraden fördaglig postkassaservice via postkontor och lantbrevbärare till hushållen.Myckel få hushåll något hundratalhushåll i områden utan dagliga kommunikationer saknar tillgång till daglig postkassaservice. Dennuvarande höga täckningsgraden vadavser geografisk tillgänglighet skall bibehållas. Det bör ankomma på posten att avgöra om denna tillgänglighet i detenskilda fallet skall tillgodosesgenom fast postkontor, lantbrevbäring eller postväskeservice. Liksom tidigaregäller atl anpassningen av servicens utformning inom glesbygd skall ske med varsamhet och så att kravet pårikstäckande service kan tillgodoses.Detta är ett viktigt inslag i inriktningen av postens verksamhet. Jag vill i sammanhanget erinra om denparlamentariskt sammansatta kommitté somregeringen tillsatt med uppgift att bedöma och föreslå preciseringar av statensregionalpolitiska och sociala ansvar på postområdet. Kommittén skall bland annat studera postens riktlinjer förservicen i glesbygd. Ansträngningarna för att förbättratillgängligheten till kassaservicen, såväli tätorter som i glesbygd, bör fortsätta. Det övergripande målet förpostverksamheten, all ge en god service, anges i mått försnabbhet, tillförlitlighet och tillgänglighet. Under den fortsatta översynen avtreårsplanesystemel kommer innebörden och utformningen av måtten att diskuterasvidare. Vid behandlingen avregeringens förslag med anledning av postverkets treårsplan har underde angett den allmänna inriktningen av verksamheten samt mål förservice, resultat och priser. I förra årets budgetproposition föreladesriksdagen mål för servicen beträffande normalbrev, mål för tillgängligheten till kassaservicen samtmål för det ekonomiska resultatet. Jag anmälde i propositionen att översynen av måloch slyrinstmment förpostverket skulle fortsätta. Som ett första resultat av den fortsatta översynenförordar jag att statsmakternas styming av postverksamheteni fortsättningen formuleras i något andra termer för att tydligare angeförhållandet mellan målen och styrinstmmenten.. innebär att statsmakterna, utöver att lägga fast mål förservicen, börformu- Prop. 1988/89:100 leravissa krav på verksamheten. Dessa bör vara: Bil. Posten skall som affärsverk bedriva sinverksamhet på ett så effektivi sätt att detmöjliggör ekonomisk överlevnad av egen kraft. 1 detta ligger bland annal attstaten i form av räntebetalningar på statslån och statskapital skall få tillräcklig avkastning på pengar somtidigare har satsats i postverksamheten. För treårsperioden 19901992beräknas avkastningskravet till ca 50 milj.kr. saml räntan på statslånet lill motsvarande belopp. Därutöver har stalsmaklerna, förutomunder del , angett ell tak förprisutvecklingen för vissa posttjänster. I det pågående översynsarbetet av måloch styrinstrument ingår att särskilt studera hur förhållandet mellan en godpostservice och en rimlig prisutveckling för tjänstema bör anges avstatsmakterna. En växande del av postens verksamhet är utsatt för konkurrens.Detta kan numera antas gälla även brevområdet där konkurrens förekommer frånsvenska och utländska kurirföretag och till följd av utvecklingen påinformationsteknologiområdet. På dessa områden borde man med hänsyn tillkonkurrenssituationen kunna räkna med enrimlig prisutveckling utan ett av statsmakterna fastlagt mål. Jag har föravsikt att återkomma till regeringenmed förslag i dessa avseenden. För att klara deovan beskrivna krav som statsmakterna bör ställa måste postens verksamhetbedrivas så att den över åren kan ge ett genomsnittligt överskott sommotsvarar av omsättningen. Detta möjliggör en jämn prisutveckling trotsfluktuationer vad gäller postens rörelsekostnader och rörelseintäkter. Det årliga överskottetskall bland annat användas till nödvändigainvesteringar och lill viss konsolidering. Det årliga överskottet är beräknat till i genomsnitt 850 milj. kr. för treårsperioden1990 1992. Beträffande investeringarna kan jag konstatera all posleninte får la upp lån på kapitalmarknaden för alt finansiera dessa. Förnärvarande har posten inte heller någotbehov av alt ha en sådan lånemöjlighet. Med anledning av beslut om ledningen av denstatliga förvaltningen(prop. 1986/87:99, KU 29, rskr. 226) styrs numera affärsverken och deras bolag som sammanhållna koncerner.Riksdagens beslut innebar också att regeringen för respektive affärsverki särskild ordning borde inhämta riksdagensbemyndigande att besluta i organisations- och bolagsfrågor. Jag anhåller om att nu få ta upp vissasådana frågor beträffande postverket. har hemställt om viss utökningav aktiekapitalet i lagen AB, att postverket får låna ut pengarinom koncernen mellan verks delen och bolagsdelen samt att koncernstyrelsen ges räll att besluta om inköp av aktier, bildande, avyttring ellernedläggning av bolag. Posten hemställer också om aktieägartillskolt i syfte att möjliggöra nedskrivning av övervärden i vissa av bolagen.Poslen föreslår vidare att koncernslyrel- sen får besluta om att utöka/minska aktiekapitalet i befintliga bolaginom en ram på 100 milj. kr. Denförsta bolagsbildningen inom poslens verksamhetsområde skedde Prop. 1988/89:1001969. beslöt då (prop. 1969:55, SU 108, rskr. 252) att ett Bil. , skulle bildas varsuppgift skulle vara all bedriva samdistribution av dagstidningar.Tidningstjänst AB förvärvade därefter någrabolag inom verksamhetsområdet. 1981 ombildades bolags-gruppen genom all ett särskilt förvaltningsbolag,, inrättades med då befintliga övriga bolag som dotterbolag.Aktiekapitalets storlek uppgick till5 milj. kr. Aktiekapitalet har inte ändrats. bildades har antalet bolag inomgmppen utökats och ingår åtta helägda bolag. Verksamheterna i dessabolag karaktäriseras av att de stödjer och kompletterar den egentligapostverksamheten som bedrivs i verksdelen.Det finns således myckel nära samband mellan bolagen och verksamheteninom främst huvudaffärsområdet och Paket.Verksamheten i bolagen kan betraktas som "stödaffarer" lill "kärnaffarerna" i verksdelen. har Postbolagen ABköpt bolag med det primära syftet att förvärva viss kompetens för attdärigenom klara sitt åtagande vad gällerhuvuduppgiften alt befordra brev och paket. harsom holdingbolag i postverkskoncemen i princip en likartad funktion somTeleinvest AB har i televerkskoncernen. gäller att regeringen har ett bemyndigande attbesluta om höjningar av aktiekapitalet iTeleinvest AB samt att besluta om övriga aktieförvärv som görs avteleverket. Del bör i dessa avseenden gälla likartaderegler för de båda koncernerna. Regeringen bör därför inhämta riksdagensbemyndigande att besluta om aktiekapitalets storlek för och om aktieförvärv som kan komma attgöras av postverket. Bemyndigandet bör också innefatta alt regeringen isärskilda fall kan < besluta omaktieägartillskott till verksamheter inom . Det bör vidarevara möjligt för regeringen atl inom en ram på 50 milj. kr. delegera beslutsrätten till postverkets styrelse.Även i övrigt bör beslutsordningenför postverkskoncemen och leleverkskoncernen i princip vara lika. Jag anser därför all regeringen skallgodkänna bolagsordningen för . Vidare gäller enligt instruktionenför postverket all riksrevisionsverkelskall ges möjlighet all utse en revisor i saml att skall garanteras de uppgiftersom verket behöver vid sin revision av postverkskoncemen. Jag föreslår vidareatt regeringen inhämtar bemyndigande att för verksamhet som bedrivsinom Postbolagsgmppen få besluta om inköp och försäljning av aktier, bildandeeller avveckling av bolag eller avveckling av verksamhet. Det bör vara möjligt för regeringenatt delegera denna beslutanderätt till postverkets styrelse eller till styrelsen förPostbolagen . Överföringar av mer betydande verksamheter från verksdelen till bolagsdelenbör dock alllid underställas regeringens prövning. Jag har i dessafrågor särskilt samrått med chefen för och chefen för . Jag hemställer att regeringen föreslår all 1. godkännavad jag har förordat om inriktningen av postverkets verksamhet , 2. godkänna deservicemål och ramar som jag har förordat för postverkets verksamhet underperioden -1992, 3. bemyndigaregeringen att besluta om aktieförvärv som görs av postverket, 4. bemyndigaregeringen att besluta om kapitaltillskott till på det sätt som jag harförordat, 5. bemyndigaregeringen att beträffande Postbolagsgmppen besluta om inköp och försäljningav aktier, bildande och avveckling av bolageller avveckling av verksamhet. Ersättning till postverket för befordran avtjänstefbrsändelser 1987/88Utgift 613 900000 1988/89 Anslag 595 8300001989/90 Förslag 574290000 1 1988 årsfinansplan föreslog regeringen alt en avveckling av tjänstebrevsrälten börgenomföras för samtliga statliga myndigheter. beslöt i enlighet med förslaget (prop.1987/88:100, bil. 1, FiU 20, rskr. Som ett första steg avveckladestjänstebrevsrälten för ett trettiofemtal myndigheter från och med den 1 jufi1988. Regeringen gav iseptember 1987 postverket i uppdrag att mäta postmängder och däremot svarandekostnader hos ytterligare ett 170-tal myndigheter. Vid beräkningen av ersättningen till postverket förbefordran av tjänsleförsändelser från anslaget G I. har jag tagit hänsyn lill atttjänstebrevsrätten från avvecklas för dessa myndigheter. Vid beräkningen avanslaget har också hänsyn tagits till en ny portonivå. Regeringen gavvidare postverket i uppdrag att mäta postmängder och däremot svarandekostnader för de myndigheter där mätarbete då ännu inte hade påbörjats.Avsikten är att när resultatet av mätningarnaföreligger tjänstebrevsrätten avskaffas även för dessa myndigheter. Jag avser att återkomma till regeringeni frågan. Jag hemställer att regeringen föreslår att till ErsättningUU postverket för befordran av tjänsteförsändel ser för /90anvisa ett förslagsanslag på . Ersättning till postverket förtidningsdistribution Prop.1988/89:100 1987/88 Utgift 30000000 Bil. 1988/89 Anslag 24000000 1989/90Förslag 24000000 beslut(prop. 1975/76:127, , rskr. 301) om en successiv avveckling avsärkostnadsunderskoltet i postens tidningsrörelse t. o. m. innebär attdet bidrag postverket erhåller över statsbudgeten för att täckasärkostnadsunderskoltet successivt skall avvecklas under en 15-årsperiod.Regeringen har emellertid givit postverket i uppdrag alt, efter förhandlingarmed de organisationer som företräder tidningsutgivarna, föreslå nya principerför fastställande av taxorna i postverkets lid-ningsrörelse. Jag föreslår att, iavvaktan på resultatet av dessa förhandlingar, ersättningen tillpostverket för lidningsdistributionen tas upp med oförändrat belopp iförhållande till innevarande år. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Ersättningtill postverket för tidningsdistribution anvisa ett anslag på . Telekommunikationer Prop-1988/89:lOO Televerketförvaltar för statens räkning ett landstäckande, allmänt tillgängligt telenät. Verket skall tillhandahållamedborgarna, näringslivet och denoffentliga förvaltningen en god tillgång på telekommunikationer till lägsta möjliga kostnad. Telesystemet skallutformas så atl det ger god tillgänglighetoch service för gmndläggande telekommunikationer. skall också kunnaerbjuda andra telekommunikationer än de grundläggande. En kommitté, (K 1988:02)för utredning av statens regionalpolitiskaoch sociala ansvar på tele- och postområdena, har till uppgift attprecisera roll och uppgifter. Produkter och tjänster inom områdettalkommunikationer är basen för verkelsverksamhet. Därutöver arbetar verket med teleanknutna informationssystemför data, text och bild. Verket sköterdistributionen av radio- och TV-program och skall svara för attmöjligheterna till radiokommunikation utnyttjas på bästa sätt. Verket skall beakta totalförsvarets behov avtelekommunikationer. Verket bedriververksamhet i affarsverksform och i bolagsform. Den verksamhet sombedrivs i bolagsform skall vara ett naturligt stöd och komplement tillteleverkets egen verksamhet och vara inordnad i en koncernstralegi. Televerkskoncernen består av en verksdel och enbolagsdel. Verksdelen beslår av elt huvudkontor, fyra centrala avdelningar,tre landsomfattande resultatenheter samt 20 geografiska teleområden.Televerkets styrelse ansvarar,förutom för verksamhet, även för att statens intressen som ägare tas till vara i televerkskoncernensföretag och i andra företag där verketförvaltar statens aktier eller andelar. och (Notelsal) ägs direkt avteleverket. Övriga bolag i koncernen ägs och styrs via . Från övergripande planerings- ochstyrningssynpunkt har koncernen delats in i sex resultatområden, nämligen: ResullalområdeKund omfattar dels marknadsplanering och marknads- 154 föringav nättjänsterna allmän telefoni och telex, dels all verksamhet Prop.1988/89:100 avseende övriga nättjänster och kundplacerad utrustning.Resullalområde Bil. 8 Nät omfattar utbyggnad, drift och modernisering avtelefon- och telexnä-lel. Planering,ekonomisk styrning och central uppföljning sker såväl per resultatenhet, dvs.organisatorisk enhet med helt resultatansvar, främst teleområden, divisioneroch bolag, som per resultatområde. Organisationenutvecklas med inriktning att decentralisera i så stor utsträckning som möjligtmed beaktande av behov och önskemål om enhetlighet och kostnadseffektivsamverkan samt av tillgång på kompelens. De så kallade fackcentra utgör därvid en viktigorganisatorisk komponent.Genom utveckling och samtidig koncentration av dessa skapas nya möjligheter till utlokalisering och tillbegränsning av de centrala staberna. Teleinvestgruppensbolag är inordnade i leleverkskoncernens strategi genom att TeleinvestAB skall utveckla affärsidéer och verksamheter som är förenliga medteleverkskoncernens affärsstrategi och som förutsätter flexibelt, snabbtoch affärsmässigt handlande i konkurrensmiljö. Dessa utvecklingsinsatserkanaliseras till befintliga dotterbolag, nybildade förelageller förvärvade företag och verksamheter. 2.2 avvägning mellan olika servicemål ochekonomiska mål skall som affärsverk drivas enligtaffärsmässiga principer med krav på lillfredsställande lönsamhet. Verkets kostnaderskall således täckas med intäkter från dem som utnyttjar tjänsterna. I principskall varje tjänst bära sinaegna kostnader. Valet av servicenivåstyrs av kundernas och statsmakternas krav som är grundade på en långerfarenhet om vad den svenska marknaden förväntar sig. Verket anser alt en kapacitetsökningskall drivas så långt del finns trafik somekonomiskt förmår bära den sista kapacilets-"enheten". Kostnadenför varje tillkommande procentenhets förbättring av exempelvis framkomligheten blir allt högre ju närmare 100%framkomlighet man kommer. Av renttekniska skäl kan den inte heller bli 100-procentig. Verket anser attdet är förenat med stora praktiska problem att närmare kvanlifierasambandet mellan investeringar och servicenivå. Del är marknadens signaler, statsmakternas krav ochaffärsmässiga principer som under årenslopp styrt investeringar. Den stmktur och omfattning som verketsanläggningskapital har är således framvuxen gradvis. Televerketsinvesteringar är baserat på mer än 50000 investeringsbeslut. De många investeringsbeslutengörs som svar på kundernas behovsom de uppfattas ute i teleområdena. Del är helt klart all servicenivånpåverkas av investeringsbesluten men verket anser atl det inte på förhand går atl bestämt avgöra vilkaeffekterna kommer atl bli. Teleområdenas förutsättningar är olika ochbegreppet servicenivå är sammansatt av flera komponenter som är inbördes beroende av varandra. 2.3 Servicemål Prop. Vid behandlingen av prop. 1987/88:118 ominriktningen av - telepolitiken fastställde (, rskr. 402)alt servicemålet för framkomligheten i riksnätet skall vara i genomsnittunder kontorstid. Målet för leveranstider, den genomsnittliga leveranstiden förett telefonabonnemang, skall vara . Tiden mellan att ett fel anmälsoch det avhjälps skall varai genomsnitt . av felen skall vara avhjälpta inom 8arbetstimmar. strävarefter att vara en ledande leverantör av telekommunikationstjänster. I linje därmed erbjudsden svenska marknaden ett stort utbud avkvalificerade nättjänster för dalakommunikation, textkommunikation och bildkommunikation. Leverans- ochserviceåtaganden för dessa tjänster regleras normalt i avtal mellanteleverket och aktuellt företag. Målet äralt dessa åtaganden skall fullföljas till . Dessa möjligheter som i första handriktar sig till företagsmarknaden kan givetvis också utnyttjas av vanliga hushållskunder med samma villkor som för företag. Televerkethar satt som mål att arbetsproduktiviteten skall öka med . Arbetsproduktiviteten mäts iomsättning i fast pris per anställd. Utfalletår 1987 var . Televerketsmål är att den genomsnittliga prisnivån på verkets publika tjänster långsiktigt skall öka långsammare änkonsumentprisindex. Enligt televerketkommer konkurrensen att inriktas på de marknadssegment där vinstmarginalerna är störst. Delångväga samtalen är därför ett för konkurrenter attraktivt område. Mot denna bakgmnd är verkets prisstrategi den följande: Avgifterna för lokalsamtal höjs medan avgifterna för rikssamtal sänks med målsättningen att ha tre samtalstaxor för inländsk telefoni, lokal-, när- och fjärrtaxa. Avgiftema för internationella samtal sänks. Volymrabatt för storkunder. De fasta avgiftema förpermanenthushåll höjs i relativt långsam takt. Därvid kommer också en enhetlig avgift att införas för samtliga rikt nummerområden. De fasta avgifterna för företagsabonnemang för telefoni förändras en dast i takt med framtida kostnadsförändringar i nätet. Avgifterna för förhyrda förbindelser koslnadsanpassas så fort som möj ligt. Verket kommer underperioden att intensifiera arbetet med att anpassa priserna till kostnaderna förenskilda tjänster och att identifiera och eliminera förlustkällor. Priserna avsesalltså i större utsträckning än tidigare baseras på affärs mässigaöverväganden. 2.6 Ekonomiskt mål Prop. Ril 8 Enligt av statsmakterna fastställda målskall soliditeten för televerkskon- cernen ha uppnått . Solidilelen, somberäknas som relation mellan eget kapital/verkskapital och totalkapitaletvid slutet av budgetåret, uppgick till 61,för och lill för helakoncernen. Del beräknade utfallet för förteleverkskoncemen är 57,. Prognosen för år1990 är , för och för . Som grund för sinaprognoser har räknat med följande fömtsättningar, nämligen att: servicemålen och soliditetsmålet skall uppnås, televerkelsensamrätt att ansluta kontorsväxlar och myntapparaler avskaffas, konkurrensenpå både nattjänst- och utmslningsområdet ökar, teletrafiken beräknas öka , denåriiga inflationen och 1989blir 5%och , årliga pris- och lönenivåökning blir 4 %under perioden, televerkels taxehöjningar blir , dengenomsnittliga produktivitetsökningen (omsättningsökning i fast pris peranställd) uppgår till . beräknar investeringarna tillca . Investeringarna beräknas fördelas relativt jämnt mellanåren. Merparten avser investeringar i telenätet, drygt 5 miljarder . Jämfört beräknasinvesteringarna i telestationer bli högreeftersom krav ställs på snabbare utbyggnad av digitala förbindelser i storstadsregionerna. Även investeringar ianläggningar för mobilradio beräknas öka. Trafiklillväxten väntas bli högre änvad som tidigare antagits. Investeringarnai dalaslationer minskar. Delsamma gäller lerminalulmsl-ningar. Televerketsstrategi är att telenätets utbyggnad skall vara marknadsstyrd och i möjlig utsträckning ulföras med digitalteknik. Kapaciteten byggs ut efter verklig belastning och prognoser förförändringar i bl. a. kundanslutningar och trafik. Televerketshuvudlinje är att vidareutveckla, marknadsföra och under hålla öppna nättjänster.Inom ramen för de öppna nättjänsterna finns möjlighet att tillgodose efterfrågan pånättjänster för slutna användargrup per. Del kan ske genom all en gemensam teknikbas utnyttjas, t.ex. Centrex, "pakel"-förmedlande nät, serviceorganisationer etc. Det ärdock en strävan för att genom ökad samtrafik, integration i produk- 157 tionenoch utökad standardisering verka för en öppnare kommunikation Prop.1988/89:100 som svarar mot aktuella kundbehov. Koncernen skallockså kunna erbjuda överföringskapacitet till konkurrenskraftig hyresnivå. Teletrafiken harfrån ökat betydligt mer än . Enavgörande orsak är att olika former av datakommunikation ökar med perår. Telefontrafikens ökningstakt är relativt sett lägre () men av storomfattning i absoluta tal. Trafiken beräknas fortsätta öka kraftigt underde närmaste åren. Totalt beräknas trafiken i det gemensamma nätet växa med 10%per år fram t. o. m. . I november 1987invigdes i som första land i världen ett rikstäckande digitalt kopplathöghastighetsnät. Därmed togs ett viktigt steg mol ISDN som står för , vilketbetyder tjänsleintegrerat digitaltnät. Detta innebär att flera tjänster erbjuds via en och samma anslutning. Idaghar varje tjänst sin anslutning. Undertreårsperioden kommer större delen av ett rikstäckande fiberoptisktlångdistansnät att installeras. Detta ger bl. a. förutsättningar för höjd driftsäkerhet i form av ökadreservkapacitet i kombination med automatisk digital gmppomkoppling. Man harpåbörjat studier för införande av radiolänksyslem med /s. För deninternationella trafiken kommer tillkomstenav nya fiberoptiska sjökablar att ge kraftiga kapacitelstillskott både för interkonlinentala och europeiskarelationer. Satelliter kommer dock även fortsättningsvis att användasför att överföra viss del av trafiken. En planerad utbyggnad med , upp till350000 nummer , ger en fortsatt hög moderniseringslakt . Det digitalasystemet kommer i ökad utsträckning att introduceras i del lokala nätet underperioden för atl möta väntade kundkrav på olika former av digital kommunikation via del allmännatelenätet. Den Ökandekonkurrensen för nättjänster gör sig i första hand gällande i tätorter. skall vara konkurrenskraftigt i dessa områden kan glesbygdsnälel i framliden intesubventioneras i samma omfattning från de intäkter som genereras i tätorter.Därför måste både billigare och effektivarelösningar av nätutbyggnaden utnyttjas i glesbygd. Forskningsinsatsernabeträffande nälulveckling kommer att inriktas på optosystem, framtida kopplingssystemoch nätarkilekturer, trafikteori och nätoplimering samt tillämpning av nyametoder och teknologier i drift och underhåll. Telefontätheteni ligger enligt internationell statistik högre än i något annal land och sedan lång tidtillbaka intar en tätplats när det gäller antalet anslutningar till telefonstationer. Den höga telefonanslut ningen är betydelsefull när det gäller att tillgodose det växande behovet av data- och textkommunikation. Sverigehar också fler dataanslutningar per innevånare än i något annat land i . affärsstrategi vad gällerverkets tjänster är följande: 158 atterbjuda en väl definierad telefonnätjänst tillhushållen i hela landet Prop. 1988/89:100 påett enhetligt sätt samt till ett lågtoch enhetligt pris med god service. att i konkurrens erbjuda svenskt näringsliv ochförvaltning ett heltäckandeutbud av nationella och intemationella telekommunikationstjänster, med en av marknaden efterfrågadkvalitet, på kommersiella villkor, alti konkurrens erbjuda kontorsväxlar, fastighelsnäl, lokala nät samtkommunikationsinriktade terminaler (telefoner, fax, PC), atterbjuda marknadens bästa tekniska service och driftövervakning inomtelekommunikationsområdet,