prop · GC03140 · 1988-12-31 00:00:00 — Eftersommervärdeskatten har ändrats redovisas prisutvecklingen ikonsumentledet såväl inkl som exkl moms. 5 1988/89. I saml Nr 140 Prisutvecklingen för jordbmksregleradeprodukter 1972 1988, årlig pro- Prop. 1988/89:140 centuell rorändring Bilaea 2 Producentpriser (A-index) Prisregleringspriser (PR-index) 7,4(7,8)' Konsumentpriser jordbruksreglerade produkter (KPI-J) inkl moms exkl moms 9,0(9,3)' 8,7 (9,0)' inkl moms exkl moms ' Beräknad prisutveckling utan livsmedelssubventioner. Avtabellen framgår att producentpriserna ökat med i genomsnitt7.7% som prisregleringspriserna stigit med 7,. 1konsumentledet har priserna på jordbruksprodukter undersamma period ökat medgenomsnitt 9,. I konsumentledet har de jordbruksprisreglerade produkterökat något mer än den allmänna prisutvecklingen (KPI-totalt). De regleradepriserna och producentpriserna har dock ökat något långsammare än den allmännaprisutvecklingen sett över hela perioden. Densvenska åkerarealen uppgår till . Under hela efterkrigstidenhar arealen minskat, totalt uppgår minskningen till ca (18procent). Arealminskningen var som störst då ca Iprocent togs ur produktion . har arealenminskat betydligt mindre. Arealminskningen har under 1980-talel uppgått tillca , det motsvarar ca . haråkerarealen minskat med ca ( ), vilket är denstörsta minskningen . Arealnedgången torde bl abero på bidrag som lämnats till skogsplantering och på den återhållsammaprissättning som skett bl. a. p.g.a. stora överskott och lågavärldsmarknadspriser. Avden totala åkerarealen utnyttjas f n drygt hälften för odling av spannmål. Spannmålsarealen har i stort sett varit men har relativt sett ökat då den totala åkerarealen har minskat. har spannmålsgrödor odlats på av arealen. 1987 och spannmålsodling minskade dock med ca 66 150000resp ca jämfört med odhngen. Orsaken tiU Prop.1988/89:140 minskningen är främst att det av regleringsmedel utgått ersättningför Bilaga 2 mark som lagts i träda resp omslällningsprogrammet. Anslutningentill omstäUning 90 beräknas bli lika stor 1989 som 1988. Spannmålsarealenbestår till av brödsädesgrödor och till avfodersädsgrödor. Odlingen av råg har minskat under en rad av år på 1980-talet.Sådden tyder dock på en kraftig arealökning, vilket även gäller förhöstveteodlingen. Bland fodersäden är det främst kornodlingen som minskat pgaovan nämnda program, odlingen av havre ökade något . Vallarealenhar minskat under lång följd av år men har arealen ökat till ca . Ökningen kan förklaras med att ersättningutgått för omläggning av areal från spannmål till vall. Oljeväxtarealenuppgår normalt till ca . Oljeinnehållet i skörden motsvarar istort den inhemska förbrukningen. var odlingen mindre främst pgaotjänliga väderieksförhållanden för sådd av höstoljeväxter och avomställningsprogrammet. har däremot en mycket stor areal höstrapssålts. Potatisarealenomfattar ca varav matpotatisarealen uppgår till ca 30000 hektaroch fabrikspotatisarealen till ca . Matpotalisarealen är vid normalskörd tillräcklig för landets behov. Av fabriksarealen utnyttjas ca 2/3 förodling till stärkelseindustrin och ca 1/3 till spritindustrin. Hälften avslärkdseproduktionen avsätts till pappersindustrin till världsmarknadspris. Sockerbetsarealensstorlek regleras genom beslut av statsmakterna. har arealen uppgåtttill . JN förslår att arealen bör uppgå till drygt 50 160hektar. Enligt statsmakternas beslut skall ett importutrymme på 1015%uppnås. Denna areal motsvarar ett importutrymme om . Denträdade arealen har ökat kraftigt . hararealen uppgått till ca 184000 resp vilket kan jämföras medträdesarealen 1986 som uppgick till ca . Ökningen kan förklarasmed att det utgått ersättning för trädad areal . Hektarskördarnai vegetabilieproduktionen har ökat kraftigt sett över en längre tidsperiod.Ökningen har varit förhållandevis större i spannmålsgrödorna än ioljeväxtgrödorna. Förädlingsarbetet på oljeväxtområdel har inriktats mot att tafram sorter med hög kvalitet framför att finna sorter med hög avkastning.Hektarskördarna för de höstsådda grödorna var normala medan de vårsåddagrödorna uppvisade lägre skördar . Detotala spannmåls- och oljeväxtskördarna blev mindre än normalt för 1988.Avvikelsen från normskörd beror dels på lägre hektaravkastning och på en mindreareal (trädan). Spannmålsöverskottetför 1988/89 har beräknats till ca 500 milj kg, vilket kan jämföras med ettöverskott på I 277 milj kg vid normal skörd och normal areal (exkl effekter avomställningsprogrammet). Dehöstsådda arealerna 1988 är större än normalt, det gäUer speciellt Prop.1988/89:140 höstrapsarealen. Den höstsådda arealen av raps är den största sedan1968 Bilaga 2 och höstrågarealen är den största . Den storaträdesarealen, tidig skörd och lämpliga väderlekshetingdser gav godamöjligheter till en omfattande höstsådd. Konsumtionenav vegetabilier är stabil. Konsumtionen av vete- och rågmjöl har dock ökat något,medan konsumtionen av matfett minskat något. Orsaken till attmatfettskonsumtionen minskat är dels en volymminskning totalt, dels enövergång till matfettsprodukter med lägre fett-, halt. Sålänge inga större förändringar sker i fråga om åkerarealens storlek kommer detatt finnas ett utbudstryck i fråga om vegetabilieprodukter, vilket innebär enrisk för fortsatt överproduktion. Antaletkor har minskat stadigt då antalet var 665000. varkoantalet drygt 560000. Avkastningen per ko har dock ökat med ca per kooch år. 1988 var avkastningen /ko i genomsnitt för samtliga kor. Dessabåda faktorer påverkar mjölkproduktionen i motsatta riktningar. På grund av enfortlöpande stmkturrationalisering sker produktionen nu vid allt större gårdar.Meddkoantalet per jordbruksföretag varierar dock mellan olika delar av landet. Underbörjan av ökade produktionen av mjölk. Produktionsökningenkulminerade då det fanns en besvärande överskottsproduktion i landet. Enrad produktionsbegränsade åtgärder infördes. Bland dem anses tvåprissystemetoch avvecklingsersättningen till äldre mjölkproducenter (den s.k.mjölkpensionen) som de viktigaste medlen. stimulerades konsumtionenvia t ex rabatter till mjölkkonsumtion i offentliga inrättningar och premieringtill de mejerier som ökar sin försäljning av K-mjölk. Efter utvärdering av JNhar beslutat atl tvåprissystemet skall upphöra fr o m . Produktion och konsumtion samt produktionsöverskott avmjölk, Mkg 1989 (prog) ' För att klara säsongvariationer behövs enligt SMR enöverskottsproduktion av av konsumtionen vilket 1989 skulle motsvara ca 158 milj.kg. JN har inte tagit ställning till det behov av överskottsproduktion som SMRangivit. Exkl. hemmaförbrukning och djurfoder. Produktionsbalansenför 1988 visar på ett överskott av 232 Mkg vilket Prop. 1988/89; 140 förväntas öka . Konsumtionenav mjölk är relativt stabil över tiden. Dock har förskjutningar skett mellanolika mejeriprodukter. Konsumtionen av K-mjölk har minskat under senare årmedan konsumtionen av ost och filproduker har ökat. Förskjutningar har ävenskett från feta lill magrare produkter i sortimentet. Konsumtionen av olika mejeriprodukter () 133 (prog) ' På grund av höga priser på mjölkpulver har en visslageruppbyggnad skett vilket antas få till följd enminskad försäljning 1989. Under1988 minskade nötköttsproduktionen med ca 9,i jämförelse med 1987.Kalvköttsproduktionen uppvisar en minskning med . Antalet slaktade djurhar minskat ännu mera då slaktvikterna ökat för både ungnöt och kalv.Självförsörjningsgraden för nöt är och för kalv . För budgetåret1988/89 beräknas produktionen för nötkött uppgå rill ca 122 Mkg vilketmotsvarar 1987/nivå. Under1988 minskade nötköttskonsumtionen med i jämförelse med 1987. Under detre sista månadema har del rått svag efterfrågan på nötkött. Pågående kampanjför ökad försäljning av griskött kan påverka nötköttskonsumtionen negativt.Konsumtionen av kalvkölt har minskal med i jämfördse med 1987. /89 beräknas konsumtionen för nötkött uppgå till ca 132 Mkgvilket motsvarar en minskning av konsumtionen med i jämförelse med1987/88. TiUföljd av att produktionen minskat mer än konsumtionen Importbehovet beräknas dock minska under 1989då produktionen åter beräknas öka, som efterrågan p 6 1988/89. 1 saml Nr 140 Exportenunder 1988 har uppgått till ca 3,4 Mkg, vilket kan jämföras med '*8 1987 årsexport på ca 7 Mkg. Det är främst sorteringar (framddskött) och vissa mindremängder högrev som exporterats. Dominerande exportmarknader har varit ,och . Nötkött(Mkg, vara m ben, exkl kalv) Antaletslaktade svin ligger över fjolårsnivån. Ökade slakt vikterhar dock medfört att produktionen har ökat med jämfört med1987. Ensänkt gräns för högst betalda viktgrupp för slaktsvin beräknas sänka medelviktenpå slaktsvin med ca . Men ökade suggbetäckningarberäknas ge (trots hänsyn lagen lill minskad medelvikl för slaktsvin) enproduktionsökning med /89. Prognos över suggbetäckningar fördecember 1988 samt januari och febmari 1989 vänder trenden och pekar mot sänktbetäckning. Förattförbättra försäljningen av griskött har landsomfattande aktiviteterägt rum. Bl a dessa åtgärder har lett till en ökad försäljning med eller9 Mkg. För perioden finns ett program för atl höja konsumtionen. Under1988 har hel gris importerats från . Den och 1 juli 1988höjdes införselavgiften på helkropp. Efter den har endast 160 tonhelkroppar importerats. Totalthar styckade grisköttsdetaljer importerats . Importav filé- och bacon sker till största delen från , och . Under1988 uppgick exporten till ca 38 Mkg och förväntas öka till ca 41 ''8 2 Mkgunder 1989. har varit den dominerande exportmarknaden, ca 1/4har exporterats dit. Andra länder dit export skert är bl a , ,, och . Griskött (Mkg, vara m ben) Under1987/88 var partihandelns invägning av ägg 78,0 Mkg. Partihandelns invägningberäknas under /89 bli ca 82,7 Mkg alltså lite högre änföregående regleringsår. Med antagande om försäljning utanför partihandelnkan den totala äggproduktionen beräknas till 120 Mkg för regleringsård 1987/88och drygt 127 Mkg /89. Tabell1 Partihandelns invägning samt överskott av mnmärkta ägg, Mkg Halvår/ Invägning Överskott Reglar 1987/88 1988/89* 1989/90* 1987/88 1988/89* 1989/90* 2 38.9 41.3 40.4 3.1 6.0 5.5 1 39.1 41.5 40.0 4.2 6.3 5.0 Reglar 78.0 82.7 81.5 7.3 12.4 11.2 Överskottenav mnmärkta ägg från partihandeln beräknas uppgå tiU 12,4 Mkg /89 ochtill 11,2 Mkg för /90. Detta överskott måste avsättas påexport, antingen i form av skalägg eller som äggprodukler. Dämtövertillkommer överskotten av de s k B-äggen, vilka beräknas uppgå till ca 6 Mkg.Totalt uppskattas således överskotten, och därmed exportbehovet av ägg, tilldrygt 18 Mkg /89. uppskatta den åriiga inhemska konsumtionen får man utgå ifrån den i sigosäkra beräkningen av totalproduktionen justerad för import och export. En pådessa gmnder uppskattad konsumtion 1988/89 pekar på ca 111 Mkg. Under1980-talet har olika åtgärder, utöver den gmndläggande regle ringsverksamheten, vidtagits i syfte att begränsa produktionen. Vissa pro duktionsbegränsande åtgärder har beslutats av jordbmksnämnden eUer av regering och riksdag, andra har branschen svarat för i egen regi. senareår har jordbruksnämnden varit mycket restriktiv till införande av Prop.1988/89:140 tillfälliga regleringsåtgärder och i skrivelse till äggbranschenpåtalat att Bilaga 2 denna typ av tillfälliga begränsningar bör undvikas.Enligt JN bör marknaden ges större spelmm. Detta har JN också framfört i denutvärdering om en avveckling av äggregleringen som lämnats till regeringen. Fågdköttbranschenhar haft fortsatta känningar av den sk. campylobactdebatten somstartade . Men genom kraftig minskning av produktionen ochkontroll av lagemppbyggnaden har balans uppnåtts mellan produktion ochkonsumtion. Under1988 har det skett en viss återhämtning av konsumtionen av kyckling jämfört med1987. Produktionen av kyckling har minskat betydligt. Under jan-dec1988 producerades 32,9 milj kg, medan man under jan-dec 1987 producerade 34,1milj kg, en minskning med 3,. Konsumtionenunder jan-dec 1988 var 35,2 milj kg medan konsumtionen 1987var 30,1 milj kg alltså en ökning med 16,. Branschlagretvid /88 var 7 milj kg. På gmnd av den minskade produktionen ochÖkade konsumtionen har lagret kunnat minskas och ligger vid årsskiftd 1988/89på 4,6 milj kg. Ingenexport har skett . Tabell 1 Produktion och konsumtion av kyckling, Mkg ringar, Sv Ägghandel 0.5 + 0.7=1,2 5 Förslag till prisreglering 30juni 1990 Jordbmksnämndenföreslår följande för prisregleringsperioden 1 juli 1989-30 juni 1990. Vid överiäggningaraa harpresenterats ett rikhaltigt ekonomiskt-statis-tiskt material för partema vilketlegat till gmnd för de bedömningar som gjorts. Materialet har omfattatuppgifter om pris- och marknadsutveck- ling,kostnadsutvecklingen inom jordbmket och förädlingsindustrin, jord- Prop.1988/89: 140 brukarnas inkomstförhållanden, konsumenternas livsmedelsutgifter,den Bilaga 2 internationella utvecklingen m m. Överläggningarnahar tidigare i allmänhet lett fram till ett totalbelopp, i miljoner kr, atttillföras jordbruket, med hänsyn till inkomst- och kostnadsutveckling m m.Därefter har beloppet fördelats i prisändringar på olika varor, varvid ocksåmarknadslägel beaktats. LRFhar ansett att denna modell bort följas även vid årets överläggningar. KD hardäremot hävdat att principen om obundna överläggningar i 1984/85 årsriksdagsbeslut och regeringens direktiv innevarande år motiverar ett ökathänsynstagande till den internationella utvecklingen, samhällsekonomin ochmarknadsläget. KD har under överläggningarna direkt diskuterat prisändringarnaför resp produkt utan att låsa dem inom en totalram. Jordbruksnämndenhar i sitt förslag, som framgår av det följande, försökt göra en allsidigbedömning av samtliga under överläggnignarna framkomna förhållanden. Närdet gäller kostnaderna inom jordbruket (inkl lejd arbetskraft) har utvecklingent o m januari månad 1989 beaktats. Införprisöverläggningarna har en genomgång skett av experter rörande principerna föratt beräkna kapitalkostnaderna i normkalkylen. Med hänsyn till att den nuaktuella regleringsperioden i enlighet med direktiven kommer att vara enövergångsperiod inför de förändringar som kan börja genomföras den I juli 1990har dock JN vak att inte nu ta ställning till förändringar av normkalkylensberäkningsmetodik. Definitivkorrigering för inflytande fodermedelsavgifter har gjorts /88. I dennaingår även ett s k engångsbelopp. /89 har en preliminär korrigeringvidtagits. Förrapsfrö UU foder har en preliminär korrigering gjorts /89. Våren1988 gjordes ett avdrag från kompensationsbdoppet som motiverades av att rabatternapå maskiner ökat. Detta avdrag skulle åter prövas inför den , dåresultaten från en särskild studie ay SPK beräknades föreligga. Resultaten avdenna studie föreligger emellertid ännu ej och frågan om rabatter på maskinerhar därför inte kunnat prövas nu och det , avdrag som gjordes frånkompensationsbeloppet den , ligger således kvar. Införöverläggningarna har en särskild expertgrupp gjort en genomgång av vissaprinciper som gmnd för kostnadskompensation till den livsmedelsindustri somomfattas av jordbruksprisregleringen. Gruppens rapport har redovisats vidöverläggningarna. Förregleringsåren 1987/88 och 1988/89 haryoraW//>ig5/. ?/n'n tidigaretillförts å contobdopp om sammanlagt . En slutavstämning har gjortsav båda dessa år. /90 utgår kompensation genomatt indexutvecklingenunder perioden septemberdecember 1988 beaktats. Somunderlag för diskussion om inkomstnivån och lönsamheten i jord- ' bruket har bl a legatmaterial som belyser inkomstförhållandena i jordbru- . ketoch jämförelser med andra grupper liksom modelljordbmkskalkyler. 1988/89:140 Till grund för diskussionerna om inkomstföljsamhet har legat löneavtalenBilaga 2 inom SAF-LO-området med undantag av de delar som kan hänföras till densk förtjänstutvecklingsgarantin liksom eventuellt ulfall avprisulveck-lingsgarantin. Vidare har beaktats produktivitetsutvecklingen inomjordbruket. Härutöver har hänsyn tagits till höjda egenavgifter den I januari1989. Vidöveriäggningarna har presenterats material om olika åtgärder på miljöområdet mm. Det material som presenterats rör stråförkortningsme-del,gödselvårdsanläggningar, ändringen av djurskyddslagen samt systemet föruppsamling av självdöda djur. De kostnadsändringar för jordbruket som kanuppslå genom dessa åtgärder är nu till stora delar inte möjliga att säkertberäkna eftersom de ännu inte har registrerats. Vidare är de bestämmelser sommyndigheterna skall utforma ännu inte klara. JNoch delegationerna är positiva till att stimulera åtgärder inom miljöområdet.Frågornas komplexitet och oklarheten i omfattning och tid samt frågan omstatsmakternas resp. konsumenternas och jordbrukets delansvar för framtidakostnader har emellertid gjort att JN och delegationerna nu inte har kunnat ta ställningtill frågorna. Dessa frågor har därför nu inte tagits upp utan får anstå tillsenare med ytterligare förtydliganden från statsmakternas sida. Rent allmäntkan sägas att dessa frågor är svåra att lösa vid prisöverläggningar. Dessutombör påpekas att JNs förslag till prisreglering endast avser en period om ett åroch att frågan om hur djurskyddslagen skall tillämpas ännu inte är avgjord. Vidprisöverläggningarna har beaktats att det engångsbelopp som utgått under1988/89 till följd av förbudet mot stråförkortningsmedd inte längre skall utgå.1 överläggningarna har också beaktats den kostnad som beräknas belastajordbruksprisregleringen /89 avseende uppsamling av självdöda djur. Ökadekostnader för djurens hälso- och sjukvård har beaktats. Lantbrukarnasförhandlingsdelegation har under överläggningarna fört fram förslag om ettkompletterande pensionssystem för jordbrukarna. JN och konsumentdelegationen ärpositivt inställda till olika former av sociala satsningar men anser att fråganom ett eventuellt nytt pensionssystem bör beredas ytterligare. Frågan får tasupp . Marknadsutvecklingenför jordbruksprodukter har belysts och diskuterats. Frågan om balans iproduktionen har getts stor vikt i prisförslaget. Produktionsbalanseninom animalieområdet har för många produkter förbättrats . Dettaförklaras av såväl en minskad produktion som en ökad efterfrågan. Betydandeosäkerhet föreligger emellertid om den närmaste framliden. Bakgrunden härtillär bl a att tvåprissystemet på mjölk upphör fr o m den vilketåtminstone på kort sikt kan leda till en viss produktionsökning. Inomfläsksektorn har balanssituationen förbättrats. Erfarenheterna har dock visatatt produktionen relativt snabbi kan förändras med ändrade förutsättningar. Tillbilden hör också att vissa av de begränsningar som råder när de gällermöjligheterna till nyinvesteringar (det sk investeringsförbudet) kan komma attupphöra. Till detta kommer den osäkerhet som nya regler ifråga om miljö ochdjurskydd innebär. Inomvegetabilieområdet har spannmålsöverskottet minskat betydligt under de senasteåren. Detta sammanhänger i första hand med det s k omställningsprogrammet(trädan). väntas inga större förändringar ifråga om omställningsprogrammetsomfattning. Så länge inga större förändringar sker i åkerarealens storlekkommer dock ett utbudstryck att finnas kvar med risk för fortsattöverproduktion. Enannan utgångspunkt i överläggningarna har varit prisutvecklingen pä livsmedel.Till grund för dessa diskussioner har bl a legat material som belyserprisutvecklingen i olika led i den s k livsmedelskedjan. Ävende internationella förhållandena har redovisats i samband med överläggningarna.Detta gäller bl a de diskussioner som f n förs inom när det gällerjordbruket. Vidare har presenterats uppgifter om jordbrukspriser och stödniveri olika länder. Samtligadessa faktorer har således beaktats i prisförslaget. Nämnden har med dessautgångspunkter gjort en avvägning av priserna för /90.Nämndens förslag innebär följande prishöjnigar på olika produkter fr o m den Ijuli 1989. Summan av prishöjningarna uppgår till sammanlagt 720 milj. kr. 1988/89:140 Bilaga 2 Prishöjning öre/kg(för mjölk öre/1) Nöt-, kalv- och hästkött Summa kött och fläsk ' Höjningi förhållande till preliminära priser. Höjningen finansieras av medel inomoljeväxtregleringen. Formelltär införselavgiftsmedel statliga medel likställda med tullar. Det Prop.1988/89: 140 har emellertid varit en accepterad praxis att utomramsmedd inomjord- Bilaga 2 bmksprisregleringen får användas för att begränsaprishöjningarna på livsmedel. Motivet härför är att konsumentema via eninförselavgift betalar ett högt pris på importen som man via deinhemska prisema stöder den svenska produktionen. Denna uppfattning harbetonats av både konsumentdelegationen och lantbmkarnas förhandlingsdelegation. JNhar erfarit från regeringen att den har för avsikt att låta avutomramsmedd stå till förfogande under (på årsbasis) och 300Mkr under (på årsbasis) vilket motsvarar en sammanlagdkostnad av 200 milj. kr. Med dessa fömtsättningar behöver ytterligare 220 Mkrtas ut i form av prishöjningar den . Dessa föreslås bli fördelade påföljande sätt: Prishöjning öre/kg(för mjölk öre/I) JNåterkommer till frågan om mittpriser och prisgränser i en senare skrivelse. 5.2 Prisförändringar den Ijanuari 1990 Jordbmksnämndenföreslår alt jordbmket tillförs ett belopp om den . Hurbeloppet skall fördelas på olika produkter får diskuteras under hösten 1989.Under fömtsättning att utomramsmedd kommer att utgå i den omfattning som JNerfarit kan prishöjningarnas storlek begränsas lill250 milj. kr. 5.3 Särskilda frågor rörande socker JN,delegationerna och Sockerbolaget är överens om de förslag som läm nas. 1 överläggningarna om ersättningen till Sockerbolaget har inte Länt- 75 brukamas förhandlingsdelegation deltagit. Arealoch arealbidrag Prop. Sockerbetsarealenbör minskas med och bör uppgå till högst "8 år1989. Vid fastställandet av betarealen har hänsyn bl a tagits till att ettimportutrymme på skall uppnås. Arealminskningenbör inte beröra odlingen under de båda ö-bmken. Vidare fömtsätts attkontraktsvillkoren under regleringsåret utformas så att del finnsfömtsättningar för att sockerbetsodlingens geografiska utbredning i huvudsakbestår. Kvoteringenav sockerbetsarealen bör liksom godkännas av jordbmksnämnden. Arealbidragetföreslås bli oförändrat /hektar tiU odlarna på fastlandsdelen avMörbylångadistriktets upptagningsområde (exkl ), /hektartill odlarna på och /hektar lill odlarna på . Med utgångspunkt iregeringens direktiv förutsätter JN och delegationerna att Sockerbolagetgenomför den stmkturrationalisering av sockerindustrin man finner lämplig ochsom ger en effektiv produktion samt att det görs inom de ramar, vad gällersjälvförsörjningsgrad, dvs och ö-bmken, som givits av statsmakterna. Sockerprisetbör liksom få justeras när oljepriset enligt ett löpande30-dagarsgenomsnitt av Rotterdamnoteringen (inkl. bikostnaderna) har ändratsmed ± /ml För kostnadsökningaroktober 1987-oktober 1988 exkl olja och gas bör Sockerbolaget tillföras 34,988Mkr. Tillsammans med att sänkta olje- och gaskostnader beaktats motsvararersättningen på hela kostnadsvolymen. Avstämningen avoljekostnaden har resulterat i ett engångsbelopp om som bör tillförasSockerbolaget. Vidare skall tillägg göras för förra årets engångsavdrag om 2,810Mkr. Sockerbolagets kostnadsersättning bör således med hänsyn till olja ochgas ökas med . Den totalakostnadsersättningen till Sockerbolaget (definitiv ersättning för olje- ochgaskostnader samt ersättning för övriga kostnadsökningar) blir , vilketmotsvarar per socker. 1 kostnadskompensationenhar även merkostnaderna vid ö-bmken beaktats. Den del av sockerpriset somtillerkänns Sockerbolaget för merkostnader för /90 beräknastill per socker, vilket vid normal produktionsvolym blir 21,5Mkr. Dessutom tiUkommer ur sockerregleringsfonden. Med hänsyn tillsockerregleringsfondens ekonomiska ställning och i linje med synen påregionalstödens finansiering föreslås att utöver de som tagitsur sockerregleringsfondén även de ca tas ur fonden /90. 7 1988/89. Ersättningen förraffinering och lagring av importerat råsocker bör höjas Prop. 1988/89:140 förinträffade kostnadsökningar till per .