prop · GC0368 · 1988-12-31 00:00:00 — En av de utvecklingslinjer man följer är just att analysera de radiolytiska ämnena, problemet är främst att haltema är mycket låga. En annan utvecklingslinje är att påvisa obalans mellan bakte riehalter och halten av motsvarande toxin. En färdig praktisk metod kan inte påräknas . Många av de radiolytiska ämnena misstänks för att ge sena skador: cancer, genetiska skador och fosterskador. Högdosprov på försöksdjur, som är praxis för att testa kemiska tillsatser, har inte genomförts för de radiolytiska ämnena. Däremot kan man kanske få en 1 vink om sambanden genomatt studera husdjur som utfodrats med hån Prop. 1988/89:68 bestrålat foder;bland dem har man funnit låg tillväxt, skadade och 3kromosomskador. Utredningenhar alltså missuppfattat läget på livsmedelsbestrålningens område på nästanvarje punkt. Redan det register över oredlighetsfall som påvisats inombestrålningsbranschen, sammantaget med det faktum att det ännu saknas ettanvändbart test, kräver ett moratorium till dess kontrollsystem med hjälp avett färdigutvecklat test är genomarbetade. Ett tillfälligt förbud motiverasockså av den osäkerhet som kvarstår kring, särskilt, de radiolytiska ämnenas senahälsoeffekter. Miljöförbundetanser att motiven utan vidare håller för att helt förbjuda strålbehandling avfödovaror. Metoden skulle nämligen ge ytterst begränsad nytta. Den skulle heltklart skada kvalitetsarbetet inom livsmedelsbranschen, där färskhet och hygienannars är nyckelbegrepp. Den skulle göra världen beroende av fortsattupparbetning av kärnavfall, en metod som på goda grunder har beslutatfrångå. Den skulle slutligen göra världen beroende av kärnkraftsdrift ävenefter . Miljöförbundetanser att det är angeläget att verka för ett internationellt erkäntförbud mot strålkonservering. I första hand gäller frågan ett förbud i helaVästeuropa, där bestrålningsföretagen nu med utgångspunkt från ochBelgien försöker etablera marknaden. Vidare bör verka för att lAEAlägger ner sin verksamhet för att befrämja livsmedelsbestrålning. 6.79Alingsås kommun: föreslår i skrivelse ettmoratorium för alla tillstånd att bestråla livsmedel i eller införa bestråladelivsmedel eller ingredienser. Nämndentillstyrker föreslaget moratorium . Sammanfattningav rapport om märkning av livsmedel Prop. Bilaga 4 Ilivsmedelslagen, livsmedelsförordnmgen och livsmedelsverkets kungörelser finnsbestämmelser om hur färdigförpackade livsmedel ska märkas. På uppdrag avregeringen utvärderar livsmedelsverket de nuvarande märkningsbestämmelserna ochöverväger ändrade bestämmelser i syfte att underlätta för konsumentema att väljalivsmedel. Utgångspunkten för dessa överväganden är i enlighet med direktiven iuppdraget att konsumentema med hjälp av märkningen lättare ska kunna sättasamman en från näringssynpunkt lämplig kost och bedöma en vara i förhållandetill bl. a. priset. För flertalet av dessa överväganden ger livsmedelsverketäven förslag till författningsändringar. I uppdraget beaktas även enreservation till ett betänkande från jordbmksutskottet (1985/86:24) där detframhålls att man bör undersöka möjligheterna att genom bl.a. märkningstimulera en mer småskalig produktion samt en bättre miljö för djuren, bättrekvalitet på produktema och bättre produktinformation för konsumenterna. Ienlighet med uppdraget har samråd skett med berörda myndigheter ochorganisationer. Vidutvärderingen har studerats tidigare genomförda undersökningar om konsumentemasattityder till, kunskap om och problem med märkning av livsmedel. Vidareredogörs för gmppvisa diskussioner med företrädare för provköken, ett och tillverkare av köttprodukter samt med en gmppav dietister. Utvärderingen bygger även på livsmedelsverkets erfarenheter avkonsumentemas problem med märkningen. Utvärderingen visar bl. a. följande: Ingrediensförteckningoch datummärkning är de märkningsuppgifter som flest konsumenter anser varaviktiga. Näringsvärdesdeklaration och uppgift om förpackaren eller tillverkarenröner däremot betydligt mindre intresse. Vissavambeteckningar i första hand icke förbehållna beteckningar kan varavilseledande. Ingrediensförteckningarär ofta svårförståeliga bl. a. beroende på att för konsumentema svåra ordanvänds och att ingrediensförteckning ofta kombineras med kvantitetsdeklarationav vissa råvaror. Onödigtmånga råvaror kvantitetsdeklareras med följd att kvantiteten av den viktigasteråvaran inte framträder tillräckligt tydligt. Konsumentemaförstår inte alltid innebörden av datummärkningen. Näringsvärdesdeklarationerär svårförståeliga och viss väsentlig information som t. ex. fetthaltenframträder därför inte tillräckligt tydligt. Mångakonsumenter anser att märkningen ofta är svåröverskådlig och otydhg (litentext). Försökmed förenklad märkning på korv Fleraav iakttagelserna i utvärderingen bekräftas även av resultaten från 168 ettförsök med förenklad märkning. I försöket, som livsmedelsverket ge- Prop.1988/89:68 nomfört i samarbete med Köttinformation, märktes med enBilaga 4 ingrediensförteckning, där ingredienserna angavs i fallandestorleksordning efter vikt utanatt kvantiteterna redovisades. Skilt fråningrediensförteckningen kvantitetsdeklarerades mängden kött som använts vidtillverkningen av korv. I stället för fullständignäringsvärdesdeklaration angavs endast fetthalten, uttryckt i viktprocent. Iövrigt var märkningen Utförd på sedvanligt sätt. konsumentenkät, som genomfördes under försöket, framgår att ca tvåtredjedelar av de tillfrågade föredrog den förenklade märkningen jämfört mednuvarande märkning. Enkäten visar även att en betydligt större andel av detillfrågade kunde utläsa andelen kött och fetthalten om produkten märkts pådet förenklade sättet, jämfört med om den märkts enligt nuvarande bestämmelser. Medutgångspunkt från utvärderingen av de nuvarande märkningsbestämmelserna ochresultaten från försöket med förenklad märkning, överväger livsmedelsverketföljande ändringar i bestämmelsema. Livsmedletsslag (varubeteckning) Avvambeteckningen ska konsumenten få en uppfattning om vilket livsmedel det ärfråga om. Avsikten med förslagen är att vambeteckningen ska vara beskrivandeoch rättvisande. Några av förslagen rör vambeteckningar i allmänhet,vambeteckningar på saft, juice och sylt m. m., vilka tillverkats av fleraväxtråvaror samt vambeteckningar på smältost och margarinost. Föratt bättre informera konsumenten om fetthalten i vissa livsmedel föreslås attmjölk- och gräddprodukter samt smör, margarin, lättmargarin och liknandeprodukter ska märkas med uppgift om fetthalten som en del . Livsmedelsverketföreslår även regler för uttryck som syftar på låg fett-eller sockerhalt, t.ex. "lätt", "mager", och "lättsockrad". Vidareberörs frågan om symbolmärkningav produkter med förbehållna beteckningar (s.k.namnskyddade livsmedel). 1ingrediensförteckningen (innehållsdeklarationen) redovisas ingående ingredienseri fallande storleksordning efter vikt. Eftersom denna viktiga märkningsuppgiftär svårförståelig för många konsumenter presenteras flera förslag i avsikt attförbättra förståeligheten. För att informationen omingående ingredienser ska framträda tydligt föreslås att ingrediensförteckningen ska föregås av mbrik som innehåller ordet "ingredienser". 1 fråga om livsmedelstillsatser teknologiskatill satser och berikningsmedel föreslåsen mer lättförståelig märkning. Vatten som tillförtslivsmedlet vid tillverkningen behöver för närvaran- Prop. 1988/89:68 deinte deklareras. 1 de fall den tillsatta mängden vatten överstiger av Bilaga 4 livsmedlets vikt föreslås krav på deklaration på rätt plats i denfallande storleksordningen. Fläskhar en fetthalt och är en vanlig råvara i blandadeköttprodukter. Av tradition används ordet "fläsk" även som beteckningpå griskött med en fetthalt av högst . För att förbättra konsumenternasmöjlighet att bedöma sammansättningen av blandade köttprodukter föreslås attfläsk ska deklareras med orden "fett fläsk". Förmånga livsmedelsråvaror finns flera mer eller mindre välkända beteckningar. Iavsikt att undvika att onödigt svårförståeliga beteckningar används föreslås enlista med rekommenderade beteckningar på råvaror. Förvattenglaserade djupfrysta livsmedel, t. ex. räkor och fisk, föreslås att denangivna viktuppgiften ska avse livsmedlets vikt utan glasering. Förlivsmedel, som förpackals i spad, sås eller liknade, ska fömtom det totalainnehållet även anges livsmedlets vikt utan spad eller sås, dvs. Livsmedlets vikt kan dock ändras under tillverkningen. För att ensådan viktuppgift ska vara meningsfull för konsumenten föreslås att den s. k.avmnna vikten i stället anges, dvs. vikten av livsmedlet utan spad eller såsvid den tidpunkt då tillverkningen är avslutad. Enligtnuvarande bestämmelser krävs kvantitetsdeklaration av ett flertal såvälbilliga som dyra råvaror, dvs. mängd råvara som använts vid tillverkningen av100 gram livsmedel. På gmnd av utrymmesbrist på etikettema kombineras ofta kvantitetsdeklarationoch ingrediensförteckning. Genom att bara kräva kvantitetsdeklaration av denför livsmedlet viktigaste råvaran kan märkningen bli tydligare och därmed merlättförståelig. För leverpastej föreslås att mängden lever deklareras och förnektar, saft och sylt m.m. mängden råsaft eller växtråvåra. För övrigalivsmedel föreslås att endast fiskvara (fisk, skaldjur och rom m. Kvantitetsdeklaration föreslås ska anges skild fråningrediensförteckning. Enligtden nuvarande definitionen av bäst före-dag är livsmedlet bäst t.o. m. denangivna dagen. För att denna definition ska överensstämma med allmänt språkbmkföreslås att definitionen ändras så att livsmedlet är bäst fram till denangivna dagen. Föratt skapa ett enhetligt system för datummärkning och därigenom förbättra konsumenternas möjlighet att förstå denna märkningsuppgift föreslås vidare allmänna råd för märkningens utformning. Exempelvis bör bäst före-dag anges före annat datum. Förpackare/tillverkare Prop. Avsiktenmed bestämmelserna för hur förpackaren eller tillverkaren av livsmedletska anges är bl.a. att konsumentema ska informeras om livsmedlets urspmng.Märkningen ska även underlätta för konsumenterna att nå den vamansvarige. Detkan dock konstateras att denna märkningsuppgift inte alltid ger den avseddainformationen. I avvaktan på en förestående nordisk samordning avmärkningsbestämmelserna föreslås dock ingen ändring av de nuvarandebestämmelserna. Inuvarande lagstiftning finns regler för den frivilliga näringsvärdesdeklarationen.Avsikten med dessa bestämmelser är att näringsvärdesdeklaration ska ske på ettenhetligt sätt. Dessa regler föreslås utvidgas för att även omfatta bl.a.kostfiber och salt. Vidare föreslås allihänna råd om hurnäringsvärdesdeklarationer ska presenteras i syfte att öka förståeligheten avdenna märkningsuppgift. Fetthaltsdeklarationär obligatorisk för vissa livsmedel. Deklarationen ska uttryckasi gram per och ingår vanligtvis som en del av den frivilliganäringsvärdesdeklarationen. För mjölk- och gräddprodukter samt visst matfettföreslås som nämns under punkt I. att fetthalten uttryckt i viktprocent skaanges som en del av vambeteckningen. 1 fråga om blandade köttprodukter ochköttfärs samt ost, margarinost och mesvara föreslås obligatoriskfetthaltsdeklaration uttryckt i viktprocent. Som en följd härav kanfetthaltsdeklaration på dessa livsmedel inte ingå som en del av den frivilliga näringsvärdesdeklarationenutan kan i stället presenteras på en mer framträdande plats. Fetthalten i ostföreslås inte längre få uttryckas i gram per torrsubstans (s. k. -I-märkning). Föratt förenkla informationen om näringsinnehållet i livsmedel prövas i Norsjökommun ett system med symbolmärkning. Systemet beskrivs irapporten men livsmedelsverket avvaktar med ett ställningstagande i frågantills erfarenheter från föreligger. Förnärvarande krävs inte märkning på färdigförpackningar som väger mindre än . Eftersom många förpackningar under har tillräckligt stor yta föratt medge märkning föreslås att färdigförpackningar, vars största yta är 10 cmeller större, ska märkas. Föratt informationen på förpackningama ska vara meningsfull är det viktigt attmärkningen är tydlig, t. ex. tillräckligt stor text, tillräcklig kontrastmellan text och bakgmnd m. m. föreslår inte några ändradebestämmelser i fråga om tydlighet men riktar uppmärksamhet på de gällandeallmänna råden. I ett avsnitt berörsmarknadsföring av alternativt producerade livsmedel samt de inofficiella normer som utarbetats för alternativt odlade vegetabi lier.- 171 För att förbättrakonsumenternas kunskap om märkningen på livsmedel Prop. 1988/89:68 föreslåsatt livsmedelsverket tar inititativ till information om vissa gmnd- Bilaga 4läggande märkningsregler. Som kanaler för denna information kan prövas radiooch TV, informationsmaterial till vidareinformatörer, företagensmarknadsföringsinsatser och mjölkförpackningarnas baksida. Sammanställningav remissyttranden över Märkning av Prop. livsmedel rapport från Bilaga5 Efterremiss har yttranden över rapporten avgetts av , ,statens jordbmksnämnd, kommerskollegium, statens pris-och kartellnämnd (SPK),kemikalieinspektionen, (), ,skogs- och jordbmkets forskningsråd, i . Miljö- ochhälsoskyddsförvaltningama (MHf) i och kommuner.Centralorganisationen /SR, (),, Husmodersförbundel Hem och Samhälle, ,, för alternativ odling (KRAV), , (), . ,och (). Skrivelserhar dessutom inkommit från statens provningsanstalt (SP) och . 1.1 har vidgenomgång av rapporten mest intresserat sig för möjligheterna att med märkningav livsmedel kunna underlätta för konsumenterna att välja en från hälsosynpunktlämplig kost. Styrelsen finner att detta syfte så långt möjligt ärtillgodosett. 1.2 ställer sigpositivt till flertalet av livsmedelsverkets förslag. De medför att märkningenförbättras och konsumentens möjligheter att göra välgrundade konsumtionsvalökar.----------------------------------- 1.3 anseratt märkning av livsmedel med olika former av kvaliletsbeteckningar borde haanalyserats mer ingående. Man har i stort sett inskränkt sig till att behandlalivsmedelsstandarder (s. k. namnskyddade produkter) och alternativt produceradelivsmedel. Det existerar även andra former av kvalitetsmärkningar vilka ärbestämda av myndigheter, organisationer eller företag. Då vissa delar iförslaget behandlar frivilliga märkningssystem, exempelvis för alternativtproducerade livsmedel, borde utredningen även ha behandlat samhällets roll vidövriga typer av märkning avseende kvalitet, t. ex. runmärkning av ägg, ost ochsmör. 1.4 Statens pris- och kartellnämndanser liksom SLV att det föreligger en konflikt mellan å ena sidan kravet på enutförlig deklaration och å andra sidan behovet av att förenkla informationen såatt den når fram till konsumenterna.-- Ett sättatt tekniskt lösa problemet med att lämna enutförlig information ulan att skymma den väsentliga basinformationen skullekunna vara att, på områden där det är särskilt påkallat, införa en särskildproduktkatalog för livsmedel (jfr den s.k. för läkemedel). 1.6Kemikalieinspektionen tillstyrker i allt väsentligt livsmedelsverkets 1.7 Riksrevisionsverket:Även om det inte uttrycks explicit så torde det Prop. 1988/89:68 bakomliggandesyftet med SLV:s utredning vara att stärka det konsu- Bilaga 5 mentstyrda"kontrollsystemet". Utan att kunna ta ställning till de enskildaförslagen anser () det troligt att dessa sammantagetbör verka i denna riktning. För att detta skall uppnås krävs givetvis som SLVföreslår en intensifierad information, men också en löpande uppföljning avhumvida de avsedda resultaten uppnås. ---- somgmnd för de enskilda förslagen borde [SLV] ha genomfört en grundligareanalys-- där man mer klart preciserat det konsument- styrda påverkanssystemets syfte och potential. ---- Detkan ifrågasättas om verkligen alla de märkningsföreskrifter somSLV meddelat ligger inom ramen för vad som i 8 kap. 13 § regeringsformen ärätt betrakta som verkställighetsföreskrifter. Flera av de förslag somutredningen redovisar är enligt RRV:s mening åligganden som borde reglerasdirekt i livsmedelslagen. Iutredningen klargörs inte vilken skillnad som i realiteten uppstår orh en regel ges i form av en (bindande) föreskrift resp. ett allmänt råd. RRV anser att det bör klargöras att ett allmänt råd om livsmedelsmärknirig alltid är frivilligt att följa och att ett ingripande mot en näringsidkare därför inte skall kunna ske med stöd av livsmedelslagen. Vid vilseledande marknadsföring och felaktig produktinformation bör dock alltid ett ingri pande med stöd av marknadsföringslagen kunna ske med stöd av livsme delslagen. RRVanser det vara en brist i utredningen att konsekvenser till följd av förslagen inte redovisats. Det saknas t. ex. redovisning av vilka kostnader som kan drabba producenterna och i sista hand sannolikt även konsu menterna som följd av de ändrade bestämmelserna.' i.8Sveriges bedömer att de föreslagna förändringarna är istort riktiga då de syftar till att förbättra/förenkla informationen till konsumenten.Detta bör komma att leda till bättre förståelse och kunskap rörandelivsmedels kvalité och sammansättning. De föreslagna ändringarna bör äveninnebära att livsmedelsindustrin stimuleras till bättre information, vilket äreftersträvansvärt. 1.9Skogs-och jordbrukets forskningsråd [framför] att föreliggande översyn och revidering av nuvarande märkningsbestämmelser uppenbarligen utgör ett viktigt led i strävan att förbättra matkvaliteten 1.14Dagligvaruleverantörers förbund: av vikt att en övergång till nyabestämmelser sker under så mjuka former som möjligt. Det för att de ekonomiskakonsekvenserna för företagen i form av makulerat förpackningsmaterial m. m.minimeras. 1.16Husmodersförbundet och Samhälle stöder helt och fullt deöverväganden och förslag som livsmedelsverket gör om ändrade bestämmelser avmärkningen så att konsumenterna med hjälp av den skall kunna få ensådan information att de kan sätta samman en ur näringssynpunkt lämplig kostoch lättare kunna bedöma en vara i förhållande till priset. 1.18Konsument-Forum: I stora drag delar vi livsmedelsverkets uppfattning somframkommer i deras rapport och anser att förslagen till ändringar kommer attmedföra förbättringar för oss konsumenter. Förslagen får därför vårt stöd iväsentliga delar. ---- --------------------------------------------------- Prop.1988/89:68 ---- [iutredningen hänvisas] till en reservation i betänkandet från Bilaga 5 jordbruksutskottetrörande "möjligheterna att genom bl.a. märkning stimulera en mersmåskalig produktion samt en bättre miljö för djuren, bättre kvalitet påproduktema och bättre produktinformation till konsumenterna". Vivill då här framföra att detta är för oss konsumenter en väsentlig informationsom vi saknar. Medvetenheten hos konsumenterna minskar knappast om vi fårmera information och skall vi någonsin kunna öka rrtedvetenhetsgraden och meraaktivt delta och påverka är det en nödvändighet att få upplysningar omodlingssätt, produktionsland, hur djuren hållits m. m. Denbehandling som livsmedlet utsatts för är också en väsentlig infor mation, t. ex. om bestrålning skett. 1.22 upplever det mycket positivt att revi sionen kommit till stånd eftersom delar av märkningsbestämmelserna av många människor upplevs som mer krångliga än ändamålsenliga. Önskemålen om en märkning innehållande en fyllig information av ettlivsmedels beskaffenhet, utformad på ett förståbart sätt låter sig emellertidinte förenas med kravet på förenkling. Vi tycker dock att SLV vid sin översynhaft ett riktigt angreppssätt och lyckats prioritera bland märkningskraven tillförmån för sådan information som känns mest angelägen. 1.23 ser med stor tillfreds ställelse på det arbete som livsmedelsverket har lagt ner på att förenkla och förbättra reglerna för märkning av färdigförpackade livsmedel, vilket kommer alt gagna konsumenterna. 1.25 : Det förelagda förslaget har sådan om fattning, att alla emballage måste få förändringar i märkningen och göras om. För att undvika kassationer måste en skälig övergångstid lämnas. Enövergångstid kortare än två (2) år efter att båda dessa förändringar imärkningsföreskriftema har beslutats, kommer att resultera i en orimlig mängddispensansökningar. Detförelagda förslaget innehåller vissa förenklingar. Men det innehåller också enrad nya detaljregleringar, vilket inte torde öka möjlighetema att förstå vadmärkningen avser. Då dessutom en del av dessa nyheter innebär endast skenbarinformation, blir åtgärden ännu mer tvivelaktig. 1.26------------------------- : stödjer livsmedelsverkets förslag ochanser det angeläget att de genomförs med nedanstående tillägg: 1 Uppgift om tillsattsocker/sirapsmängd i matbröd bör vara obligatorisk. 2 Uppgift om kostfiberinnehåll imatbröd bör vara obligatorisk. 3 Kravet på tydlighet börpreciseras mera. 4 Infomation om och kontroll avmärkning måste kraftigt förbättras. 1.27 :--- [framhåller]vikten av att livsmedelsverkets tillämpningskungörelser utformas på ett enkeltoch tydligt sätt. 1.28 : Vi har funnit det mesta i rapportensöverväganden och förslag som logiskt och väl genomförbart 1.29 : SLV:s rapport med förslag till Prop. 1988/89:68 nya förenklade märkningsbestämmelser har en sådan omfattning att för- Bilaga 5 packningarna till de flesta livsmedelsproduktema måste göras om. För att undvika kassationer av både förpackningar och fullgoda livsmedel och därmed ett nationalekonomiskt slöseri måste en skälig övergångstid läm nas. 2 Utvärdering av nuvarande bestämmelser 2.1Socialstyrelsen: Utvärderingen av nuvarande bestämmelser överensstämmer heltmed erfarenheter av kostupplysning. Del gäller t. ex. attonödigt många råvaror deklareras, med följd att den viktigaste råvaran inteframträder, samt att viktig information som t. ex. fetthalt inte framträdertillräckligt tydligt i näringsvärdesdeklarationer m. m. 2.7Riksrevisionsverket: Märkningsbestämmelsema har tillkom mit för att i första hand underlätta för konsumenterna att välja livsmedel och inte för att underlätta livsmedelskontrollen. Trotsdetta torde det finnas skäl anta att de av SLV utformade märkningsbestämmelsematill viss del påverkats av livsmedelskontrollens behov. I varje fall torde denuvarande märkningsbestämmelserna vara starkt influerade av den professionellakontrollorganisationens syn på vilken information som är relevant angåendeolika livsmedel. Detta har i sin tur resulterat i en för konsumentema alltföromfattande och svårbegriplig märkning vilket försvagat deras möjligheter attpåverka eller "kontrollera" livsmedelssystemet. Utredningenkonstaterar att kunskaperna om gällande märkningsbestämmelser, särskilt blandmindre livsmedelstillverkare, är bristfälliga. En bidragande orsak till dettatorde vara alt bestämmelsema finns i livsmedelslagen,livsmedelsförordningen, SLV:s allmänna livsmedelskungörelse och olikaspecialkungörelser som SLV givit ut och att därför hänvisningar mellan dessaolika författningar måste göras. Detta i kombination med oklarheter i självabestämmelserna gör regelsystemet svåröverskådligt. 3.1Socialstyrelsen: Vad beträffar utrikeshandel och harmonisering med omvärlden,t. ex. de nordiska länderna och EG, har man i rapporten såvitt socialstyrelsenkan bedöma tagit rimliga hänsyn utan att behöva åsidosätta de nationellalivsmedels-, konsument- och hälsopolitiska ambitionerna. 3.3Statens jordbruksnämnd anser att det är väsentligt att utformningen avmärkningsregler sker på ett sådant sätt att handelsutbytet mellan olika länderpå livsmedelsområdet underlättas. Harmoniseringen med omvärlden bör därförtillmätas en stor betydelse när slutliga beslut skall fattas. Detarbete med harmonisering av märkningsbestämmelser inom den (PNUN) som pågår torde också resultera i ett antal förslag till ändring ar av märkningsbestämmelser. anser det viktigt av kostnads- och informationsskäl att de förändringar som såväl den aktuella rapporten som PNUN-förslaget leder till synkroniseras i tiden. När aktu ella förslag föreligger kan det vara av värde att ytterligare gå igenom de 176 frågordär del råder delade meningar.