prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — 6 Avveckling av tjänstebrevsrätten Tjänstebrevsrätten innebär att statligamyndigheter kan skicka försändelser utan egen kostnad. ersätts försina tjänster genom ett särskilt anslag under kommunikationsdepartementetshuvudtitel. För /89 uppgår anslaget till 595 milj.kr. Tjänstebrevsrätten kanuppfattas som en fri nyttighet av myndigheterna. Myndigheterna möts av enfaktisk kostnad när andra medier, exempelvis teletekniken, används iinformationshanteringen. Om myndigheten skall kunna göra en riktig prioritering mellan alternativakommunikationsvägar måste också den enskilda myndigheten kunna påverkakostnaderna. För myndigheter som är avgiftsfinansierade är det naturiigt attportokostnaderna, som andra produktionsfaktorer, finansieras genom intäkterfrån den avgiftsbelagda verksamheten. En avveckling avtjänstebrevsrätten skall genomföras för samtliga myndigheter och iden takt somär praktiskt möjlig (prop. 1987/88:100 bil. 1 s. 56, FiU 20, rskr. 122).Fr.o.m. avveckladestjänstebrevsrätten i ett första steg for 36 myndigheter. För att kompensera deanslagsfinansierade myndigheterna för de utgifter avsaknaden avtjänstebrevsrätt innebär kommer varje myndighet att få ökade förvaltningsmedel.För myndigheter med verksamhet som finansieras med avgifter skallportokostnaden täckas av inkomsterna från avgifterna. Avvecklingen avtjänstebrevsrätten föregås av mätningar av myndigheternas postmängder. Den 17september 1987 uppdrog regeringen åt postverket att mäta postmängder för ca 160myndigheter. Detta arbete har pågått under /88. .lag föreslår atttjänstebrev.srätten upphör för de 160 myndigheter,vars postmängder uppmättes under /88. Under resp. departementsområderedovisas vilka myndigheter som beröis av avveckling av tjänstebrevsrätten idetta andra steg. 1 7Avveckling av de särskilda anslagen till Extra Prop. 1988/89; lOO utgifter ''- Under de flesta huvudtitlar i statsbudgetenfinns ett särskilt reservationsanslag till Extra utgifter uppfört. Engenomgång av de kostnader som belastar dessa anslag har visat alt merparten avkostnaderna lika gärna kan budgeterasoch bokföras under departementens förvaltningskostnadsanslag. Några särskildareservationsanslag lill Extrautgifter bör således inte uppföras i förslaget till statsbudget för budgetåret1989/90. Medel motsvarande vad som budgeterats under dessa anslag harberäknats under departementsanslagen eller, i förekommande fall, något annatlämpligt anslag. 8 Förvaltningen av postverkets likvida medel Genom beslut (prop. 1986/87:100 bil.l, FiU 10, rskr. 122) har regeringenbemyndigats medge postverket rått all självt förvalta sina likvida medel ienlighet med de riktlinjer som föredraganden angav i den nu nämndapropositionen (s. 75 f). Regeringen bemyndigades även att utfärda närmarebestämmelser bl.a. om de organisatoriska formerna för postverkets finansförvaltning. Enligt riktlinjernaskulle finansförvaltningen bedrivas avskilt frän postverksamheten i övrigt.Detta var en markering av den vikt som borde fästas vid finansförvaltningen ochdel krav på specialistkompetens som måste ställas på denna. I enlighet medregeringens beslut har därför en särskild placeringsdelegation bildals inompostverket. Vad gäller placeringen avpostverkets likvida medel framhöll föredraganden att en utgångspunkt förverksamheten borde vara att postverket inte skulle ta någon kreditrisk.Postverkels möjligheter att placera sina medel skulle därför vara begränsadetill dels placering på inläningsräkning i bank, dels förvärv av för denallmänna rörelsen avsedda skuldebrev som är utgivna eller garanterade avstaien, kommun, bank, hypoleksinslitut eller krediiak-tiebolag. Det förutsattesäven atl ränteriskerna i placeringsverksamheten skulle begränsas genompostverkets egen försorg. sinöverlikviditet på den svenska penningmarknaden i enlighet med vad jag nu harredovisat. Erfarenheterna av denna verksamhet är goda och har frånresullatsynpunki inneburit en klar intäklsförslårkning för postverket. Enförutsättning för det framgångsrika resultatet har varit att postverket i sinplaceringsverksamhet på ett smidigt sätt kunnat utnyttja deplaceringsmöjligheter som funnits på dagslånemarknaden. Den svenskapenningmarknaden utvecklas alltjämt. Nya instrument och placeringsmöjligheler tillkommer fortlöpande. För postverket är del en nödvändighet alt successivt kunna anpassa sin placeringsverksamhet till denna utveckling. Del gällande placeringsreglementet utformades med avsikt restriktivt med hänsyn lill alt postverket vid denna lidpunkt fick möjlighet all självt hantera sin överlikviditet. Mot bakgrund av 52 detta och dä verksamheten präglats av stor försiktighet ochbetryggan- Prop. 1988/89:100 de säkerhet anser jag, efter samråd med chefen förkommunikationsdeparte- Bil.l menlet, alt postverkets möjligheter alt placerasina likvida medel nu bör vidgas, utan atl för den skull kravet på säkerhet iplaceringarna eftersatts. De riktlinjer som lagt fast förfinansförvaltningen bör därför ändras så alt det blir möjligt för regeringenatt besluta om de ändringar i placeringsreglerna som föranleds av vad jag nuanfört. Till regeringsprotokollet i delta ärende börfogas som bilagor: Preliminär nafionalbudget 1989 (Bilaga 1.1), Utdrag ur riksrevisionsverkeis inkomstberäkning(Bilaga 1.2), Vissa tabeller rörande den stalsfinansiellautvecklingen m.m. (Bilaga 1,3). Med hänvisning lill vad jag har anförthemställer jag, atl regeringen dels föreslår att 1. godkänna de allmännariktlinjer för den ekonomiska politiken som jag har förordat i del föregående, 2. godkänna de allmännariktlinjer för budgelregleringen som jag har förordat i del föregående, 3. för /90, iavvaktan på slutliga förslag i kompletteringspropositionen och i enlighet medvad jag har förordat i det föregående, a) beräknastatsbudgetens inkomster, b) beräkna förändringar ianslagsbehållningarna, c) beräkna förändringar idispositionen av rörliga krediter, d) beräkna Beräknat tillkommande utgiftsbehov,netto, 4. godkänna de ändraderiktlinjerna för förvaltning av postverkets likvida medel, delsbereder tillfälle att ta del av vad jag har anfört om 5. statliga garantier, 6. den fortsattaavvecklingen av tjänstebrevsrätten, 7. avvecklingen av desärskilda anslagen lill Extra utgifter. Innehåll Prop.1988/89:100 1 Denekonomisk-politiska strategin ........................................................ 1 2 Deninternationella ekonomin................................................................. 6 3 Sverigesekonomi..................................................................................... 9 3.1 Utvecklingen 1988och 1989............................................................ 9 3.2 Utsikterna ......................................................................... 17 3.3 Arbetskraft ochproduktivitet .............................. 18 4 Denekonomiska politiken...................................................................... 20 4.1 Finanspolitiken................................................................................ 20 4.2 Penningpolitiken ............................................................................. 22 4.3 Fördelningspolitiken........................................................................ 25 4.4 Sysselsättningspolitiken ................................................................. 28 4.5 Skaltepolifiken................................................................................. ......... 29 4.6 Åtgärder för effektivitetoch ökad konkurrens................................ ......... 30 4.7 Förnyelsen av denoffentliga sektorn............................................... 32 5 Budgetpolitiken....................................................................................... 34 5.1 Statsbudgeten................................................................................... 34 5.2 Den konsolideradeoffentliga sektorn ............................................. 37 Statsbudgeten och Särskilda frågor 1 Statsbudgeten budgetåren 1988/89 och 1989/90..................................... 39 1.1 Beräkningsförutsättningar................................................................ ......... 39 1.2 Statsbudgetens inkomsteroch utgifter under budgetåret 1988/89............................................................................................ ......... 39 1.3 Statsbudgetensinkomster och utgifter under budgetåret 1989/90............................................................................................ 41 1.4 Statsbudgetens saldoför /89 och 1989/90.............. 44 2 Underliggandebudgelutveckling.............................................................. 46 3 Statenslånebehov och statsskuldens förändring..................................... 46 4 Statligagarantier...................................................................................... 48 4.1 Redovisning av statliga garantier....................................................... 48 5 Utgiftsramför lönekostnader.................................................................. 50 6 Avvecklingav tjänstebrevsrätten............................................................ ......... 51 7 Avvecklingav del särskilda anslaget till Extrautgifter........................... ......... 52 8 Förvaltningenav postverkets likvida medel............................................ ......... 52 Hemställan.................................................................................................. ......... 53 Preliminär nationalbudget pp 1988/89100 o Ril 1 1 Den preliminära nationalbudget, som härmed läggsfram, beskriver den internationella och den svenska ekonomins utveckling t.o.m.1990. Nationalbudgeien byggerpå material från fackdepartement och olika verk och institutioner. Förbedömning av den internationella utvecklingen har material erhållits från bl.a.OECD. Beskrivningen av den svenska ekonomin baseras främst på material frånstatistiska centralbyrån och den prognos som konjunkturinstitutetpublicerade . presenterade ävenöversiktliga modellkalkyler avseende utvecklingen . Bedömningarna avutvecklingen har dock i huvudsak gjorts inom . Det ochen grupp konjunkturexperter har hörts, men berörda personer bär inte någotansvar för de bedömningar, som görs i nationalbudgeien. Ansvarig för denpreliminära nationalbudgeien är statssekreteraren . Arbetet harletts av finansrådet . 1 1988/89.1 saml. 1 Sammanfattning Prop.1988/89; lOO De bedömningar av den internationella utvecklingen somgjordes i står sig fortfarande i storadrag. Den starka tillväxten väntas fortsätta det närmaste året, vilket innebäratt 1989skulle bli det med relativt god fillväxt i industriländernas produktion. År1990 beräknas tillväxten i OECD-området bli något svagare än under1989. Tillväxten i våra nordiska grannländer väntas bli betydligt lägre än OECD-genomsnittel. Prisslegringstakleninom OECD-området väntas tillta något , medanarbetslösheten väntas ligga kvar på ungefär oförändrad nivå. Till grund förberäkningarna ligger vidare antaganden om oförändrade valutakurser frånbörjan av och ett råoljépris på per fat , se tabell 1:1. Tabell 1:1 Internationella förutsättningar BNP i , % 2 1/2 (IPl årsgenomsnitt), % Arbetslöshet i , % 3 3/4 7 1/4 Räoljepris, dollar per fat Dollarkurs i kr. Källor: och . Även omgrundprognosen för den internationella ekonomiska utvecklingen är relativtgynnsam bör framhållas att det finns risk för en väsentligt sämre utveckling. En riskär all inflafionen kan tillta mer än väntat och atl det medför enekonomisk-politisk åtstramning och ränteuppgång som kan leda till enlågkonjunktur i världsekonomin. En annan risk utgörs av betalningsobalanserna dels mellan de tre stora ländernaFörenta staterna. och FörbundsrepublikenTyskland, dels inom . Svårigheter i anslutning tillfinansieringen av dessa obalanser kan leda till instabilitet på finans-och valutamarknader och likaledes leda till en konjunkturavmattning. Timlönerna beräknas ha ökat med 7,1988. Detta innebäralt fick löneökningar som översteg den i våra viktigaste konkurrentländer meddrygt treprocentenheter. Sedan 1980-talels början har de nominella timlöneökningarna i våraviktigaste konkurrentländer gått ned från en ökningstakt pä tillca , medan löneökningarna i legal på i genomsnitt 7,. Även den svenskaprisökningstakten har under huvuddelen av 1980-talel legat över den ivåra viktigaste konkurrentländer, skillnaden är nu . saknas ännuunderlag för egentliga prognoser av löneutveckUng-en. Liksom ifinansdepartementets oktoberprognos baseras prognoserna för den svenskaekonomins utveckling pä en beräkningsleknisk framskrivning av Konsumentpriserna beräknas då öka med Prop. 1988/89:100 51/1989. De svenska pris- och kostnadsökningarna ligger såledesklart över våra konkurrentländers. I längden är en sådan utveckling inte föi:enlig medde mål rörandefull sysselsättning och samhällsekonomisk balans, som har ställts upp för denekonomiska politiken. Alt utvecklingen ändå har varit förhållandevisgynnsam sammanhänger bl.a. med alt devalveringarna 1981 och 1982 kraftigtförbättrade den svenska industrins kostnadsläge och lönsamhet saml alten betydande del av denna förbättring kvarstår och har en positiv inverkan påexport och investeringar. Vidare har utvecklingen av oljepriser ochvalutakurser varit förmånlig för och efterfrågans sammansättning iden starka inlernationella konjunkturen har gynnat svensk industri. 1finansdepartementets oktoberrapport redovisades även vissa beräkningar förutvecklingen i den svenska ekonomin 1990. De baserades på en schablonmässigframskrivning av fimlönerna även 1990. Dessa beräkningar har nuuppdaterats och kompletterats med beräkningar av utvecklingen under föriitsättning attlimlönerna stiger 1990, vilket motsvarar löneutvecklingen i omvärlden de senaste åren.Till följd av alt många faktorer som påverkar den svenska ekonomins utveckling ännu är okända och svåraatt förutse redovisas beräkningarna mer översiktligt i kapitlen nedan. Den störstaskillnaden mellan alternativen uppstår på kort sikt när det gäller inflationoch konkurrenskraft. Vid timlöneökning förutses atl även inflationenbegränsas till . De senaste årens gradvisa försvagning av konkurrenskraftenskulle därmed upphöra. Vid timlöneökning förutses priserna stiga med5 1/1990. Del skulle innebära alt pris- och löneökningstaktenfortsatte att överstiga omvärldens i ytterligare ett är. Den svenska ekonomin kännetecknades av högtillväxt, högt kapacitetsutnyltjande och brist på arbetskraft. BNP-tillväxten beräknasha uppgåtttill 2,1988, se tabell 1:2. Del närmaste året förutses en dämpning avtillväxten. Det beror på både en avmattning av den inhemska efterfrågeex-pansionen och alt produktionstillväxten på fleraområden hämmas av högt kapacitetsutnyttjande och brist på arbetskraft. BNPberäknas öka med 1,1989. Den privata konsumtionen har de senasteåren ökat kraftigt, med sammanlagt ca 15%mellan 1984 och 1988. föregicks av en relafivl av stagnerande konsumtion. Denprivata konsumtionen låg volymmässigtpå samma nivå 1984 som 1976, Hushållen hadedärigenom ett uppdämt konsumtionsbehov framför allt när det gäller vissakapitalvaror. Detta tillsammans med den förbättrade realinkomstul-vecklingen efler 1984, förmögenhetstillväxten,optimistiska förväntningar Tabell 1:2 Försörjningsbalans Prop. -0,6 -6,2 ' Förändring anges iprocent av föregående års BNP. Källor: Statistiskacentralbyrån, och . om den framlida inkomslutvecklingen ochavregleringen av krediimarknaden torde ha medfört denkraftiga konsumtionsökningen . En viss avmattning avkonsumfionstillväxten har noterats . Särskilt gäller detdetaljhandelns försäljning av s.k. sällanköpsvaror. Den tidigare försvagningenav hushållens sparande beräknas ha upphört 1988. förutses enfortsättning av dessa tendenser med en ytterligare dämpning av den privatakonsumtionens ökningslakt och en viss återhämtning av hushållssparandel fränden rekordlåga nivån . Den offentligakonsumtionen ökade med knappt 1 1/1988, dvs. ungefär lika mycket som åretdessförinnan. beräknas en ökning med . Detta sammanhängerdels med atl försvarels inköp förutses öka starkt, dels med uppjusteradeexpansionsplaner inom den kommunala sektorn. Beträffande kommunerna bör docknoteras atl den planerade konsumtionsökningen kan bli svår alt realisera lillföljd av brist på arbetskraft. Bruttoinvesteringarna harsedan 1983 ökat med undantag för en tillfällig stagnation 1986.Del finns flera faktorer som talar för en fortsatt hög invesleringsiillväxt1989, bl.a. del myckel höga kapacitelsulnylt-jandet och den relativt godalönsamheten under flera är i följd. Del höga kapacitetsutnyttjandet ibyggbranschen och de åtgärder som har vidtagits för all dämpa överhettningen ibranschen verkar dock återhållande på en fortsatt invesleringsexpansion. Moldenna bakgrund förutses en dämpning av investeringsökningen 1989. Skillnaden mellan de bådalönealternativen 1990 väntas inte bli så stor när det gäller den realekonomiskautvecklingen. Den privata konsumtionen förutses öka med ca 11/, något mer vidden högre löneökningstakten. Däremot väntas både exporten och investeringarnaöka något mer vid den lägre löneökningstaklen och den bättre konkurrenskraftsom den leder lill. Även den offentliga konsumtionen förutses öka något mer omlöneöknings- BNP förutses i båda alternativenöka med ca 1 1/1990, Prop. 1988/89:100 något mer vid den lägre löneökningstakten. Även om skillnaden mellanalternativen i den reala utvecklingen inte väntas bli så markerad 1990 leder enframskrivning av den högre pris- och löneökningslakten i alternativ 2ytterligare något eller till vikande BNP-lillväxl och stigande,arbetslöshet. Det har påvisats bl.a. i tidigare långtidsutredningar. har BNP-tillväxten främst burits upp av den privata konsumtionen, setabell 1:3. Den privata konsumtionens bidrag till BNP-tillväxten har emellertidavtagit successivt och den tendensen förutses fortsätta1989 och 1990. Även bruttoinvesteringarna har svarat för betydande bidrag lillBNP-tillväxten . Däremot har neltoexporlens bidrag varitnegativt och förväntas bli så även 1989 och 1990. Tabell 1:3 Bidrag tillBNP-tillväxten Procent av föregående årsBNP -0,1 -1,6 -0,9 , -1,7 -1,2 -0,6 '2,4 Källor: Statistiskacentralbyrån, och . Den svenska utrikeshandeln har under 1988gynnats av såväl en stark världsmarknadstillväxt som en förbättring av bytesförhållandet. Trots detta ökade underskottet i bytesbalansen med ca . 1988, se tabell 1:4, Detta sammanhänger med atl tjänste- och transfereringsbalansen försämra des med ,, medan handelsbalansen förbättrades med . Miljarder kr,, löpande Export av varor Import av varor Korrigeringspost Handelsbalans -1,7 -4,5' -1,5 -3,8 -25,4 -6,7 -1,2 -7,4 -28,0 -10,4 -1,2 -8,8 -30,9 -14,1 -1,2 -10,6 -32,8 -18,3 -1,2 -10,7 -32,8 -18,8 Källor: Statistiskacentralbyrån, , och . Underskottet ibytesbalansen väntas öka fill ca . 1988/89:100Importen beräknas fortsätta alt öka i snabbare takt än exporten, som , Bil. 1.1hämmas av det höga kapacitetsutnyttjandel i exportindustrin. Till följd av enfortsatt förbättring av bytesförhållandet förutses emellertid handelsbalansensöverskott ligga kvar på en hög nivå. Underskottet i tjänstebalansen beräknasöka p.g.a. stigande utgifter för turistresor till utlandet och underskottet itransfereringsbalansen förutses öka p.g.a. allt större ränteutgifter ochökande u-landsbislånd. För atl bytesbalansenskall kunna få en mer positiv utveckling är del, mot bakgrund av den fortgåendeförsämringen av tjänste- och transfereringsbalansen, nödvändigt med enfortsatt förbättring av handelsbalansen. Delta förutsätter att den svenska konkurrenskrafteninte försvagas mer och att industrikapacileten byggs ut ytterligare. Trots höginvesteringsakiivitel är svensk industri fortfarande för liten för all undvikaett underskott i bytesbalansen vid fullt kapacitetsutnyttjande och full sysselsättning. förutses enökning av underskottet i bytesbalansen till . Del skulleinnebära alt bytesbalansunderskotlet ökade och dellatrots alt flera faktorer i den internationella utvecklingen har gynnat Sverige.Atl skillnaden inte blir större mellan de båda alternativen illustrerar detfaktum att en försvagning av konkurrenskraften först efter en viss lid gerutslag i bytesbalansen. Läget på arbetsmarknaden kännetecknas alltjämtav ell högt eflerfrågelryck. Sysselsättningen ökade med ca 60 000personer och arbetslösheten sjönk preliminärt till 1,. Del är framför alltsysselsättningen i tjänstesektorerna som ökat kraftigt. Enbart delbranschenuppdragsverksamhet m.m. svarar för en sysselsättningsökning på ca 20 000personer. Även kommunerna ökade sin sysselsättning relativt kraftigt . De prognoser somredovisats ovan lyder på en fortsatt god arbetsmarknad 1989. Ävenlänsarbetsnämndernas bedömningar är påfallande positiva för det närmaste året.Sysselsättningen beräknas fortsätta all öka rned ca 35 000 personer 1989 ocharbetslösheten väntas ligga kvar nivå. Även 1990 väntassysselsättningen öka och arbetslösheten ligga kvar på en låg nivå. Det gäller ibåda alternativen. Det är först om perspekfivet sträcks ut ytterligare något årsom en i förhållande lill omvärlden högre svensk kostnadsökning medför envikande sysselsättningsutveckling och risk för stigande arbetslöshet. Sparandet i den svenska ekonomin minskadedramatiskt till följd av försvagningen av statsfinanserna under andra hälften av 1970-talel och på 1980-lalet. sjönk den totala sparkvoten (uttryckt som brultosparandet i procent av bruttonationalinkomsten, BNI) med , från till , se diagram 1:1. Diagram 1:1 Sparkvot ochinvesteringskvot Procentav BNI Prop.1988/89:100 Bil. ~' I ' I'I'I'I'I ' r'I'I 19701972 1974 1976 1978 1980 1982 1984 1986 1988 Anm.: Sparkvot = bruttosparande som andel avbruttonationalinkomst (BNI), investeringskvot= bruttoinvesteringar och lagerinvesteringar som andel av BNI, Skillnaden mellan sparkvoten ochinvesteringskvoten är lika med bytesbalansen som andel av BNI Källor:Statistiska centralbyrån och Konsumtionskvoten (dvs.privat och offentlig konsumtion i procent av BNI) ökade samfidigl med 10procentenheter. Trots atl investeringskvoten (uttryckt som summan avbruttoinvesteringar och lagerinvesleringar i procent av BNI) sjönk räckte delinte lill för att upprätthålla balansen i utrikeshandeln. Bytesbalansensunderskoll steg till av av BNI 1982. Sparandet har sedan 1982delvis återhämtat sig, men inte upp till de nivåer som rådde i början av1970-talet. har sparkvoten varierat runt en nivå på ca 18%.Investeringskvoten har däremot ökat och förutses öka även 1989.Bruttosparandel i den svenska ekonomin räcker därmed inte till för attfinansiera investeringarna. Bytesbalansen, som definitionsmässigt utgörskillnaden mellan brutlosparande och investeringar (inkl. lagerinvesteringar),beräknas följaktligen uppvisa ett underskott 1988, vilket förutses öka 1989. Det stigande underskotteti bytesbalansen 1986-1989 sammanhänger således med att investeringskvoten ökar,inte med alt sparkvoten faller och -vilket är samma sak - atl konsumtionskvotenstiger. I viss mening är det mindre allvarligt med en ökad utlandsupplåning somberor på atl investeringarna ökar än om den beror på alt konsumtionen ökar,dvs. om lånar i utlandet för att finansiera investeringar än om landetlånar för atl finansiera konsumtion. är det angeläget att uppnå bådeen högre investeringskvot och överskott i bytesbalansen. Del innebär altsparkvoten bör öka ytterligare från den nivå som uppnåtts. Tabell 1:5 Finansiellt sparande Prop. Miljarder kr,, löpande priser p.i i i -6,0 0,2 6,4 24,8 -13,1 -18,4 -6,7 34,1 -15,3 -29,2 -10,4 29,3 -11,1 -32,3 -14,1 27,8 -15.6 -30,5 -18,3 32,6 -14,8 -36,6 -18,8 Källor: Statistiskacentralbyrån, , och . Anm.: Exklusive engångsskatten påförsäkringsbolagen 1987. Sparandets utveckling kanockså belysas med utvecklingen av det finansiella sparandet i olika sektorerav den svenska ekonomin, se tabell 1:5. Det finansiella sparandel utgör förvarje sektor skillnaden mellan bruttosparande och investeringar (inkl.lagerinvesleringar). Summan av de olika sektorernas finansiella sparandemotsvarar bytesbalansen.