prop · GC0346 · 1988-12-31 00:00:00 — Förutsättningar.Inga andra inkomster än lön. Förutom eventuella underskottsavdrag inga andraavdrag än schablonavdrag under tjänst. Skattereduktion för erlagda fackföreningsav-gifter =O kr. för lön <40000 kr. ; 0,av lönen på . för lön > . 3 Extraavdrag för folkpensionärer, m.m. Mittförslag: Det extra avdraget för pensionärer trappas av med en enhetligprocentsats som är så avpassad att avdraget för ensamstående faller bort heltom den taxerade inkomsten överstiger . i stället för som i treolika skikt, där avdraget är helt borta vid en taxerad inkomst överstigande . För gift pensionär sker avtrappningen med samma procentsatssom för ensamstående. avtrappas det extra avdraget förfolkpensionärer av överskjutande förmögenhetsvärde i stället för attsom nu börja reduceras respektive helt falla bort vid förmögenheteröverstigande . Vidareförändras inkomstprövningen av det kommunala bostadstillägget (KBT) tillålderspensionärer med låg pension så, att det inte reduceras för pensionärersom vid sidan av sin pension har arbetsinkomster. Skälen för mitt fiirslag:Pensioner och andra förmåner som utgår enligt lagen (1962:381) om allmänförsäkring beräknas med ledning av basbeloppet, som i sin tur framräknas pågrundval av ändringarna i det allmänna prisläget. Folkpensioner,pensionstillskott, allmän tilläggspension (ATP) och andrasocialförsäkringsförmåner utgår med vissa procentandelar av basbeloppet. Avtrappning av extraavdrag på grund av inkomster utöver pensioner samt förmögenhelsinnehav Vidbeskattningen gäller särskilda regler för folkpensionärer. De innebär i huvudsakatt en ålderspensionär, som endast uppbär minimiförmåner (ålderspension med 96resp. 78,av basbeloppet samt enkelt pensionstillskott på avbasbeloppet) inte betalar någon skatt. En förtidspensionär som har dubbeltpensionstillskott betalar däremot i regel skatt. Skattefrihetenför ålderspensionärer med minimiförmåner uppnås genom att ett särskilt extraavdrag på grund av nedsatt skatteförmåga medges vid inkomsttaxeringen. Avdragetär för denna kategori avpassat så att skatt inte uppkommer. För pensionärervars taxerade inkomst överstiger minimiförmånerna görs en avtrappning av detextra avdraget. Avtrappningen sker vid låga inkomster med 66 2/av denöverskjutande inkomsten, i ett därefter följande skikt och slutligenmed 33 1/. Ävenförmögenhetsinnehav kan reducera det extra avdragets storlek. Detta sker om enpå visst sätt korrigerad förmögenhet överstiger . för ensamståendefolkpensionär och . för makar gemensamt. Överstiger den korrigeradeförmögenheten . medges inget extra avdrag. Endd av problematiken med de extra avdragen gäller deras stora tillväxt och attde utgår i så höga inkomstlägen att det framstår som stötande för inkomsttagarei aktiv ålder. Vidare kan reduceringen/bortfal- let av avdraget leda tillatt alltför höga sammanlagda marginaleffekter uppkommer. Dessa framstår i vissalägen som helt orimliga. Det får anses befogat attändra avtrappningsprocenten för avdragen så att det undviks att extra avdragmedges i för höga inkomstlägen. Detta kan åstadkommas genom att avdragenreduceras med en enhetlig procentsats så att de för ensamstående är heltavtrappade vid en taxerad inkomst på , dvs. vid den inkomst då detlägsta skiktet i statsskatteskalan föreslås upphöra. Härigenom mildrasölägenheterna med extra avdrag i höga inkomstskikt och dämpas till en del ävende besvärande höga marginaleffekterna. Förslaget innebär att den enhetliga avtrappningenblir 67,vid ett basbdopp på , 67,vid ett basbelopp på 28000kr. och vid ett basbelopp på . I fråga om gift pensionärinnebär förslaget att avtrappning av det extra avdraget sker med sammaprocentsats som för ensamstående. Av tabell 3 här nedanframgår de totala marginaleffekterna för ensamstående ålderspensionärer år1988 samt för vid oförändrade av-trappningsregler för de extra avdragenoch vid enhetlig avtrappning enligt förslaget. Tabell 4 visarförändringen av pensioner, extra avdrag och inkomst efter skatt mellan åren1988 och 1989 för ensamstående pensionärer. Totala marginaleffekter 1988 samt för vid oförändrade avtrappningsreglerför de extra avdragen och vid enhetlig avtrappning enligt förslaget. effekt i %, 66 2/3 33 1/3 66 2/3 33 1/3 33 1/3 = den inkomst då KBT är helt avtrappat. Förår 1989 har fömtsatts att basbeloppet kommer att uppgå till . Isamtliga inkomstlägen har fömtsatts att KBT som avtrappas med 33 1/utgår. Lägsta taxerade inkomst som anges motsvarar den inkomst vid vilken KBTbörjar avtrappas dvs. gmndförmånerna -I- . Under-stmket inkomstbelopputvisar den taxerade inkomst då det extra avdraget är helt avtrappat. .O o o CT' TT ' « t i rr r-- ON r 00 00 OO OO00 r-.' >--' \o t- od oo oo' oo* o' oo' oo'00*" od oo' oo' oo' odoo' r-' od oo' od oo' oT vor-OTtr-- Ooor-ooo r--r*fS r-r-»om vocfv-iioc rnr- oo -fNosi i/-imrN"rfS oo»/~ioo OOfu-ioo Ti-iO' r--.u-ioOTt TtTtTt-fTTf truT)in o \D Dr--r-r--oo n-i (N (N fS O O O O O r[CTvON (?\rnooi/»/ Ttmr- 00 (N or-- waTroo( ooo oomd OOfn>oo Ttoo - r-- »ooo' '-TTTTt-r)- iin»riunvC)<> r-r--r-oo OOOOO ooooo r-*ooo (?vr-jr-r*i vOrfOTj-ON TfaTrOTj- OntI-On'' r-rOoou mooo>ri( Ooovrno -etTruno sor-ooooo o r< c c: j Mooorn-" 0\>/~imsor-) oo0'00oc "fNoo»o r-~\ooNoo\o r-o (" r-r-c7r» r-Orn-oo rviOrr-- r*rnrTtTt iO*/>/>r sOOr~-r- 2 2 t? r-v£j(joor* ONsOm (N (N rj ' invXJ so vO so -o sooo '.o oO -ovtooti r-.voorn r--r-"Or- rCorNio i/rioo»/>/ mmj-i/m \oo r oo cc c:y\00'< O *ri o O r- o r-i m ON O O " O " O "/ r O ri OOO ---------- 'r-irfN rsimff*-ir*S Ytterligareåtgärder behövs dock för att lindra de marginaleflfekter som kan uppkomma närförmögenhetsinnehav inverkar på det extra avdraget. Ett sätt att åstadkommadetta är att avtrappa det extra avdraget med ett belopp motsvarande av vadförmögenheten överstiger . Effekterna av förslaget framgår av tabeU 5. Skärpningen av skatten 1989 på grund av förmögenhetens påverkan på de extra avdragen,dels enligt nuvarande regler, dels enligt förslaget. Skatt, i kr.. i kr., p.g.a. ' Inkomst vid vilken maximalt extra avdrag på 30 100 kr.utgår. 6 = kol. 7 = kol. -''Kd.8 = kd. Anm. Basbeloppet har förutsatts uppgå till . ochden kommunala utdebiteringen till . Påen förmögenhetsavkastning kan det bli mycket höga marginalef- Prop.1988/89:46 fekter. Om förmögenheten t.ex. minskar från . och förmögenhetsavkastningen därvid minskar med . avförmögenhetsminskningen) minskar skatten med . Detta beror på att såväl inkomsten som förmögenhetenminskar. Enligt förslaget kommer marginaleflfekten inte längre att kunna uppgå till100% i något inkomst- eller förmögenhetsskikt vid en förmögenhetsavkastning avminst . Förslagetom ändring av avtrappningsreglerna med hänsyn till inverkan av inkomst utöverpension innebär att skatteintäkterna ökar med ca 170 milj. kr., varav förstaten 30 ä 35 milj. kr. och för kommunerna 135 å 140 milj. kr.Skattebortfallet vid en begränsning av förmögenhets inverkan på de extraavdragen har beräknats till 400 milj. kr., varav för staten 60 milj. kr. ochför kommunerna 340 milj. kr. Lagteknisktföranleder förslagen ändringar i anvisningarna till 50 § kommunalskattelagen(1928:370), KL, och i 22 § 3 mom. taxeringslagen (1956:623). De nyabestämmelserna bör träda i kraft den och tillämpas första gångenvid taxering. Idet närmast följande lämnar jag ytterligare ett förslag som berör folkpensionärerna,nämligen en ändring i fråga om påverkan på det kommunala bostadstillägget, KBT,till folkpension för pensionärer som har viss förvärvsinkomst vid sidan av sinpension. Kommunaltbostadstillägg till folkpension (KBT) Underde har arbetslösheten reducerats kraftigt. I stället har brist påarbetskraft uppstått på stora delar av arbetsmarknaden. Bristen har vuxit tiUett allvarligt problem för den svenska ekonomin. Detta är en följd av enallmänt förbättrad ekonomi och en kraftigt ökad efterfrågan på arbetskraft. Detfinns skäl som talar för att en sådan bristsituation på arbetsmarknadenriskerar att bli ett återkommande problem i ett mer långsiktigt perspektiv,eftersom utbudet av arbetskraft av demografiska och andra skäl framgent kommeratt växa långsammare. Mot den bakgmnden är det enligt min mening nödvändigtatt överväga olika åtgärder som reducerar de hinder som finns för ett ökatutbud av arbetskraft. Detta gäller inte minst de ekonomiska incitamenten förförvärvsarbete. Deregler som gäller för KBT till folkpension som utgår till pensionärer medlåg pension, innebär bl. a. att KBT-bdoppet trappas av vid stigande inkomst med33 1/av inkomstökningen. Tillsammans med inkomstskatten medför detta att detekonomiska utbytet av förvärvsarbete för en pensionär som uppbär KBT blirkraftigt reducerat eller till och med negativt. Den sammantagna effekteninnebär för många pensionärer att av en ökning av förvärvsinkomsten med 1 000kr. ökar pensionärens inkomst efter skatt och bidrag med mellan 50 och 80 kr.Den s. k. marginaleflfekten är för dessa pensionärer . Jagföreslår därför att inkomstprövningen av KBT förändras på ett sådant sätt attingen reduktion skall ske vid arbetsinkomster i fråga om Dettaskulle innebära att marginaleffekterna på inkomster av förvärvsarbete skulleminska med 33 1/. Även om det råder storosäkerhet om storleksordningen har ett flertal studier visat att en sänkning avmarginaleffekterna i skatte- och bidragssystemet rent allmänt kan beräknas hapositiva eflfekter på utbudet av arbetskraft. Med den mycket kraftiga reduktionav marginaleflfekten för pensionärer med låg pension, som detta förslaginnebär, torde det emellertid vara rimligt att räkna med en påtaglig eflfektpå utbudet av arbetskraft i denna grupp, vilket även innebär att sysselsättningoch produktion i ekonomin påverkas positivt. Därmed skulle också kostnaden förstaten och kommunerna av en sådan förändring av inkomstprövningen av KBT reducerasi den omfattning skatteintäkterna från inkomst av förvärvsarbete stiger.Uppskattningsvis torde kostnaderna härför understiga 100 milj. kr. Förslaget föranledertillägg till 5 § lagen (1962:392) om hustrutillägg och kommunalt bostadstilläggtill folkpension. Det slag av förvärvsinkomster som avses är sådana som anges i32 § 1 mom. a) KL, nämligen "avlöning, arvode, traktamente, sportler ochannan förmån i pengar, bostad eller annat, som utgått för tjänsten". Dennya bestämmelsen bör träda i kraft den Ijuli 1989. 4 Avdrag för ökade levnadskostnader vid arbete inombyggnads- och anläggningsbranschen Mitt förslag: Dentidsbegränsade bestämmelsen om avdrag för ökade levnadskostnader förskattskyldiga som arbetar inom byggnads-och anläggningsbranschen förlängs attgälla års taxering. Skälen fiir mitt fiirslag:Avdrag för sådan ökning i levnadskostnaderna, som uppkommer under entjänsteresa, får enligt en bestämmelse i punkt 3 av anvisningarna till 33 § KLberäknas enligt schablon. Tillämpningen av schablonregeln har i den praktiskatillämpningen begränsats tidsmässigt till att gälla högst . Genom enspecialregel, som infördes genom lagstiftning (prop. 1983/84:68, SkU16, rskr. 106, SFS 1983:1051), har vissa skattskyldiga, nämligen sådana somarbetar inom byggnads- och anläggningsbranschen, undantagits från dennainskränkning i tillämpningen. Undantaget motiverades med att den nämnda kategorienav skattskyldiga bor och arbetar under speciella förhållanden, som oftast gördet omöjligt för dem att i praktiken ordna permanent bostad åt sig och familjenpå arbetsorten. Specialregeln hartidsbegränsats och gäller års taxering. En allmänöversyn av reglerna om beskattning av traktamen- ten och om avdrag förökade levnadskostnader görs inom kommittén (Fi 1987:07) med uppdragatt göra en översyn av inkomstskattesystemet. I avvaktan på resultatet av detarbetet bör den nämnda specialregeln förlängas att gälla årstaxering. Mittförslag: En redaktionell ändring görs i fråga om skattefrihet för bostadsbidrag. Genomlagstiftning (prop. 1987/88:151, BoU 20, rskr. 332, SFS 1988:786) infördes enlag om bostadsbidrag som trädde i kraft och som skalltillämpas första gången i fråga om bostadsbidrag för 1989.1 och med den nyalagstiftningen upphävdes de tidigare regleringarna angående bostadsbidragnämligen förordningen (1987:818) om bostadsbidrag tiU barnfamiljer ochförordningen (1987:870) om bostadsbidrag till vissa hushåll utan barn (SFS1988:790 och 791). Medanledning härav måste en redaktionell ändring i 19 § KL göras så att lagtextenhänvisar till den nya lagen om bostadsbidrag i stället för till de upphävdaförordningarna. Ändringar i 19 § KLhar också föreslagits genom dels proposition (1987/ 88:176) om äldreomsorgeninför 90-talet, dels proposition (1988/89:3) om bidrag vid adoption avutländska barn. Förslagen bör samordnas under beredningen i . Jagvill även redovisa vad , , anfört i fråga om beskattningenav s. k. starta-eget-bidrag, dvs. stöd till arbetslösa eller unga som startaregen rörelse. beslöt (rskr. 1985/86:332) att ge regeringen tillkännavad skatteutskottet uttalat med anledning av motionen Sk 347 beträflfande starta-eget-bidrag(SkU 40). Med anledning härav har regeringen genom beslut den 6 november 1986uppdragit åt RSV att i samråd med , , undersöka omdet finns brister i informationen om vad som gäller vid beskattningen vidutbetalningen av starta-eget-bidrag samt, om det finns brister, vidta åtgärderför att förbättra informationen. RSV har i yttrande anförtföljande. Denskattemässiga karaktären och behandlingen av de aktuella bidragen är klar.Bidragen utgör enligt p. 12 anvisningarna till 32 § kommunalskattelageninkomst av tjänst oberoende av den av bidragsmottagaren bedrivna rörelsen. Den skattemässigabehandlingen av bidragen understryks dessutom genom den skyldighet som åliggerutbetalaren, länsarbetsnämnderna resp. kommunerna, attlämna kontrolluppgift enligt 37 § 1 mom. taxe- Prop. 1988/89:46 ringslagen.Någon tveksamhet rörande den taxeringsmässiga bedömningen torde mot denna bakgmndknappast råda. Även det begränsade antalet kontrolluppgiftslämnare torde ytteriigareminska den eventuella risk för att felaktigheter skall kunna uppstå. Deninformation som den bidragsbetalande myndigheten lämnar bidragsmottagarna initialtmed avseende på bidragens skattemässiga karaktär är relativt knapphändig. liten folder som ligger på arbetsförmedlingarna och som i första handvänder sig till arbetslösa som ansöker om bidraget framgår bl. a. att"pengarna betalas ut i efterskott och är skattepliktiga".Därutöver kan nämnas att den utbetalande myndigheten i samband medutbetalningen av bidragen har instruktion att dra preliminär skatt såvida intemottagaren kan visa upp B-skattsedel. Däri ligger således en tydlig informationtill bidragsmottagarna om att bidraget är skattepliktigt.Arbetsmarknadsstyrelsen avser dock att ytterligare påpeka behovet av attfrågan om skatteplikten för bidragen tas upp vid de personliga kontakterna denbetalande myndigheten har med bidragsmottagarna. Vaddärefter gäller den information som skatteförvaltningen lämnar de skattskyldigamottagarna av bidragen får denna i och för sig också anses vara begränsad. årliga broschyren Deklarationsupplysningar för löntagare, anges dels att"bidrag till ungdomar som istället för arbete i ungdomslag startar egenrörelse är skattepliktig inkomst av tjänst" dels också att "bidragfrån länsarbetsnämnd till arbetslös som startar egen rörelse är skattepliktiginkomst av tjänst". I de övriga broschyrerna som kommer ut i samband meddeklaration. Dags att deklarera respektive Skatteupplysningar för rörelse,jordbruk samt hyreshus saknas denna information. Detmesta av den information som RSV och skatteförvaltningen lämnar i form avbroschyrer o. d. är i första hand avsett som en allmän information om vårabeskattningsregler främst med avsikt att utgöra ett stöd i samband med deklarationsupprättande.Det ligger i sakens natur att den information i första hand då måste behandlamer frekventa företeelser som har betydelse i skattesammanhang. Antaletmottagare av starta-eget-bidrag utgör i runda tal drygt 2000 dvs.genomsnittligt ca 100 per län. Att i deklärationsupplysningar föra inytterligare upplysningar om vad som specifikt gäller den skattemässigabehandlingen av starta-eget-bidra-gen synes mot den angivna bakgrunden varatveksamt. Vidde överläggningar mellan RSV och AMS som detta ärende föranlett haröverenskommelse nåtts om att upprätthålla visst samarbete vidframtagande av broschyrer, informationsmaterial och även utbildningsmaterialsom riktar sig till blivande bidragsmottagare. På så vis bör, såväl informationenom vad som gäller vid beskattningen av de olika starta-eget-bidragen sombidragsmottagarnas allmänna förutsättningar att som egna företagare klara avsin redovisning av skatter och avgifter m. m. förbättras i icke obetydlig grad. Jaganser att regeringen inte behöver vidta någon åtgärd i denna fråga. 6 Uttagetav preliminär B-skatt Mitt förslag:Uttaget av preliminär B-skatt skall som regel fortfarande motsvara av denslutliga skatten året före inkomståret. Om den slutliga skatten understiger denpreliminära B-skatt som för samma inkomstår har debiterats enligtbestämmelserna i 13 § uppbördslagen (UBL), skall preliminär B-skatt tas ut medbelopp som svarar mot av den slutliga skatten. Preliminär B-skatt får dockinte fastställas till lägre belopp än som svarar mot den preliminära B-skattsom senast fastställts för året före inkomståret. RSV:sfiirslag: För fysiska personer och dödsbon skall preliminär B-skatt utgå med110% av den slutliga skatt, som påförts den skattskyldige året föreinkomståret, eller om detta belopp är högre den senast fastställda B-skattenåret före inkomståret. För juridiska personer utom dödsbon skall preliminär B-skattutgå av den slutliga skatt, som påförts den skattskyldige året föreinkomståret, eller - om detta belopp är högre den senast fastställda B-skattenåret före inkomståret. Densom betalar preliminär B-skatt skall vara skyldig att vid viss inkomstökninglämna preliminär självdeklaration under inkomståret. Remissinstanserna:Förslaget tillstyrks i allmänhet i den del det gäller debitering av B-skatt. Endd instanser anser emellertid att vissa bestämda grupper skattskyldiga skall undantasfrån schablonmässig uppräkning av B-skatten eller att det rent av kan sättas ifråga om någon uppräkning över huvud taget skall förekomma. Näringslivetsrepresentanter menar att införandet av en skyldighet att avge preliminärdeklaration under inkomståret vore att ställa orimliga och orealistiska krav pånäringsidkarna. Bakgrundentill mitt fiirslag: Preliminär B-skatt betalas huvudsakligen av skattskyldigasom driver näringsverksamhet. Till denna gmpp hör juridiska personer ochfysiska personer som driver rörelse. Även jordbmkarna hör dit. Skatten skallbetalas enligt en preliminär debitering och avse inkomst från samtligaförvärvskällor. Enligtden huvudregel i 13 § UBL som gällde före /84 skulle skattenutgå med belopp som svarade mot den slutliga skatt som hade påförts denskattskyldige året före inkomståret. Dennämnda huvudregeln ändrades fr.o.m. /84 för att råda bot pådet missförhållandet att den preliminära skatten i stor utsträckning understegden slutliga. skall preliminär B-skatt utgå av den slutligaskatten året före inkomståret. Schablonberäkningen innebär alltså att B-skattenför det aktuella inkomståret blir större än skatten för den inkomst denskattskyldige haft . Detbör tilläggas att vid tillämpning av huvudregeln räknas vissa skatter ochavgifter som är mindre frekventa bort från den slutliga skatten. Vidare kanpreliminär B-skatt under vissa förutsättningar i stället debiteras med ledningav en preliminär självdeklaration (preliminär taxering). Ettkonstaterat fortsatt undemttag ledde som nämnts till att RSV fick Prop.1988/89:46 regeringens uppdrag att utreda vissa frågor om skatteuppbörden. Enytterligare grund för uppdraget var att det kunde antas att schablonregelnför många lett till ett övemttag. Utredningen skulle sålunda syfta till attskapa en ordning som medför en bättre överensstämmelse mellan preliminär ochslutlig skatt. Isin utredning har RSV gjort en kartläggning av de faktiska förhållandena ihuvudsak för taxeringsåren 19841986. En närmare statistisk undersökning hardärvid gjorts beträffande . Sammantagetvisar kartläggningen att uttaget av preliminär B-skatt fortsatt att vara lägreän motsvarande slutliga skatt. Den slutliga skatten för taxeringsåren 1985 och1986 har sålunda överstigit den debiterade preliminära B-skatten med ca 8,1resp. Undemttaget kan emellertid inte hänföras enbart tillschablonregeln. I ett stort antal fall har den definitiva debiteringen avpreliminär skatt nämligen inte gmndats på den regeln utan på preliminärasjälvdeklarationer eller på ansökningar om jämkning av den preliminära skatten.Även om man bortser från dessa senare faktorer skulle emellertid ett underuttagha uppkommit. Detta skulle dock i så fall ha varit betydligt mindre, närmarebestämt 3,7 resp. . Det kan också noteras att det preliminärauttaget av B-skatt inte något av taxeringsåren 1985-1987 översteg föregåendeårs slutliga skatt, vilket det självfallet skulle ha gjort om uppräkningsregelnhade tillämpats fullt ut. Numeratillgängliga uppgifter - uppgifter som alltså inte ingåri det av RSV redovisade underlaget pekar i samma riktning. För det året vardet totala undemttaget av preliminär B-skatt inte mindre än 17,4 miljarder kr.Detta innebär att den preliminära skatten endast motsvarade av denslutliga. Idet statistiska materialet avseende redovisar RSV separatauppgifter också för olika kategorier B-skattebetalare. För både fysiskapersoner och juridiska personer är det fråga om ett underuttag. För dejuridiska personerna gäller detta generellt trots att en förhållandevis stordel av underuttaget kan hänföras till ett fåtal större aktiebolag. Undersökningenvisar t. ex. att tio bolag svarade för av undemttaget för samtligajuridiska personer. B-skattebetalarnahar vidare indelats i olika grupper beroende på det inkomstslag som i detenskilda fallet varit den huvudsakliga inkomstkällan. De tre största gruppernabland de fysiska personerna är de som har högsta inkomst av rörelse, jordbmksfastigheteller tjänst. Förca av dem med högsta inkomst av rörelse och av dem med högsta inkomst av jordbmksfastighet uppkom en avvikelse mellan preliminär och slutlig skatt om högst . Vidare uppkom för ca 20 resp. ett underuttag om . medan ett övemttag i motsvarande storieksordning endast förekom för 6 resp. . De nu angiv na procenttalen återger emellertid inte på ett riktigt sätt det som här är av intresse. De baseras nämligen på vad den preliminära skaf- ,.- ten bestämts till på grundval av ansökningar om jämkning, något som gäller i av fallen. Men även om man bortser från jämknings- 33 3 1988/89. fallenvisar materialet att en tillämpning av schablonregeln skulle ha gett Prop.1988/89:46 en för låg debitering av preliminär skatt för huvuddelen av deskattskyldiga- Förhållandetär något annat för den återstående stora gmppen B-skatte-betalande fysiskapersoner. Gmppen består av personer vars huvudsakliga inkomster kommer fråninkomstslaget tjänst. Även inom denna gmpp är dock skatteuttaget för lågt förde allra flesta. Bortser man emellertid också här från jämkningsfaUen skulleschablonregeln normalt ha gett ett för högt uttag. SkälenfiJr mitt fiirslag: Av vad som sagts framgår att undemttaget av främstpreliminär B-skatt fortsatt att vara betydande för både fysiska och juridiskapersoner. Stora skillnader mellan preliminär B-skatt och slutlig skatt föreliggerdock för endast ett ganska litet antal skattskyldiga. Även om ett undemttag kankonstateras föreligga också för huvuddelen av såväl de fysiska som juridiskapersonerna är undemttaget i det enskilda fallet normalt förhållandevis litet.Det kan därför sägas att nuvarande schablonregel i 13 § UBL i allmänhet leder tämligen god överensstämmelse mellan preliminär och slutlig skatt. Medhänsyn härtill talar det statistiska materialet inte för en genereU ändring avreglerna om uttag av preliminär B-skatt. Det talar inte heller för den av RSVföreslagna sänkningen från 120 tiU för fysiska personer och dödsbon.