prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — Den offentliga sektornsfinansiella sparande har förstärkts markant och beräknas1988 ha uppgått till ca . väntas en mindreförsvagning av det offentliga sparandet. Hushållssektorns sparandehar försämrats i samband med den kraftiga utlåningsexpansionen.År 1989 förutses denna utveckling komma atl vändas och hushållssparandet ökaigen. Hushållens sparande är dock fortfarande negativt. Företagens finansiellasparande har försvagats påtagligt och en fortsallförsvagning förutses . Brultosparandet har visserligen ökat och väntas öka även 1989, men investeringsuppgången är ännu större. förutses enfortsatt nedgång i den svenska ekonomins samlade finansiella sparande ochdärmed en fortsatt ökning i bytesbalansens underskott. Sparandets fördelningpå sektorer väntas bli olika i de två alternativen. Den högre löneökningstakteni alternativ 2 leder bl.a. lill ökade skatter och därmed ett högre sparande iden offentliga sektorn. leder den högre löneökningstaklen lill mindrevinster i näringslivet och därmed ett större sparandeunderskott iföretagssektorn. Utvecklingen i världsekonomin har varit gynnsamunder . De finansiella marknaderna har varit relativt stabilaoch den ekonomiska tillväxten hög. Inflationen har varit låg och den högaarbetslösheten har reducerats något. BNP-tillväxten iOECD-området har varit högre än tidigare förutsett. Sedan mitten av1987 har den legat på i årstakl. Speciellt har de privatainvesteringarna utvecklats mycket dynamiskt efter attunder ha ökat myckel långsamt. Med undantag för bl.a, våra grannländerNorge och har tillväxten varit ganska jämnt fördelad på olika länder iOECD-området. Flera faktorer harbidragit fill den stigande aktivitetsnivån i OECD-området. Förbättradebytesförhållanden p.g.a. oljeprisfallel 1986 har. med viss tidsfördröjning,genom förbättrade realinkomster stimulerat efterfrågan. Lägre och relativtstabil inflation har skapat förtroende hos hushåll och industri. Förelagenslönsamhet och finansiella ställning har förbättrats. Efter kursfallet påvaddens aktiemarknader var penningpolitiken ackommoderande ochförhindrade därmed negativa konsekvenser av börsfallet. 1988/89:100 Bil. Tabell 2:1Bruttonationalproduktens utveckling i BNP i %' De sju stora länderna 2 3/4 2 1/4 5 3/4 4 1/2 3 1/2 2 1/4 2 1/2 3 1/2 2 3/4 2 1/2 4 1/4 2 3/4 2 1/4 3 3/4 .3 1/2 2 3/4 4 1/4 -1,0 1 1/2 2 1/4 2 3/4 1 3/4 1 3/4= 3 1/4 2 3/4 2 1/4 2 3/4 2 1/2 2 1/2 2 3/4 2 1/4 3 1/2 2 1/2 3 1/2 2 3/4 2 1/2 2 1/2 ' BNP, löpandepriser och växelkurser. Källor: ochfinansdepartementet. Tabell 2:2 Konsumentprisernas utveckling i vissaOECD-länder Årlig procentuell förändring avimplicitprisindex för privat konsumtion De sju stora länderna 4 1/4 4 1/2 4 1/2 -0,1 1 1/4 2 1/4 2 3/4 2 3/4 4 1/2 4 1/4 3 1/2 3 3/4 4 1/4 3 1/2 5 1/4 4 1/2 6 1/2 4 1/4 1 1/4 1 3/4 -0,4 1 1/2 2 3/4 2 1/4 2 1/2 4 3/4 4 3/4 4 1/4 3 3/4 Prop.1988/89:100 Bil. Trots den högatillväxten av produktionen har inflationen varit förhållandevis stabil och äri flera länder fortsatt låg. Den kraffiga produktivitelstill-växten har bidragittiU detta. De externaobalanserna mellan de tre största industriländerna har minskat något. I Förentastaterna har exporten ökat mycket kraftigt och underskottet ibytesbalansen har minskat jämfört med . I har överskottet ibytesbalansen sjunkit medan överskottstigit något. Man kan också notera att nu har ett stort underskott i sin bytesbalans. Den ökandeaktivitetsnivån i industriländerna har bidragit till en snabb expansion av världshandeln. harimporten till området utanför ökat 1988. Världshandeln beräknas haökat med . Under de närmasteåren väntas tillväxten mattas av. Kapacitelsulnyltjan-det är nu högt imånga länder och tecken på arbetskraftsbrist finns i flera länder.BNP-fillväxten kommer därför sannolikt atl begränsas frän utbuds-sidan. Samfidigl förutsesen viss avmattning av efterfrågetillväxlen i flera OECD-länder.Finanspolitiken bedöms ha haft en i stort sett neutral effekt på BNP-tillväxten iOECD-området . Även väntas finanspolitiken sammantaget verkaneutralt, medan den strama inriktning som penningpolitiken getts väntasfortsätta. Den privatakonsumtionen har ökat kraftigt i många länder bl.a. tillföljd av avregleringen av kreditmarknaderna och ökade förmögenhetsvärden. Detförefaller troligt att konsumtionslillväxlen mattas av något dåhushållen anpassat sig fill avregleringen och ökat sin skuldstock. Tabell 2:3 Arbetslöshet i några Procent av arbetskraften, årsgenomsnitt,standardiserade definitioner 5 1/2 2 1/2 7 3/4 10 1/4 8 1/2 8 1/2 4 3/4 1 1/2 10 1/4 7 1/4 1988/89:100 Bil. En viss ökning av sparkvoten har ägt rum under1988 i bl.a. och en viss ylleriigare ökning bedöms varatrolig. Också den åtstramning av penningpolitiken som ägt rum kanbidra till en dämpning av fillväxten för den privata konsumtionen. Kapacitetsutnyttjandet iindustrin är högt och lönsamheten god i många . Dettatalar för en fortsalt god investeringskon-junktur. Den högre räntenivån bedömsdock få en viss dämpande effekt på investeringarna, vilka väntas öka någotlångsammare än . Sammantaget väntas BNP-fillväxten iOECD-området komma atl uppgå till 1989. Trots det högakapacitetsutnytljandet väntas inflationstakten öka endast måftligt bl.a. liUföljd av atl penningpolifiken bedöms verka återhållande. Arbetslösheten iOECD-området väntas ligga kvar på motsvarande omkring 7 1/av arbetskraftensåväl som 1990. UtveckHngen under 1990blir bl.a. beroende av eventueUa förändringar i den ekonomiska politiken i destörsta länderna. Nägra nämnvärda ytterligare förändringar i detta hänseendebedöms inte komma att äga rum i eller . I ärsituafionen annorlunda. Där anvisar den s.k. Gramm-Rudman-Hollings-lagen federala budgeten skall vara i balans 1993. Om detta skall infrias blirvissa finanspolifiska ätgärder nödvändiga , vilket torde ledatill en viss ålstramningseffekt . minskar därmed bördan påpenningpolitiken och räntorna skulle kunna sjunka något. Den sammantagna effektenbedöms bli en något lägre ekonomisk tillväxt i 1990 jämförtmed 1989. För OECD-området i desshelhet bedöms BNP-fillväxten komma att uppgå fill 2 1/. Om efterfrågetillväxlen iOECD-området inte mattas på del sätt som antagils ovan är risken förhögre inflation påtaglig i flera länder. Det finns redan tendenser tillöverhettning i en del länder, bl.a. i , ochStorbritannien. skulle resultatet härav troligen bli en kraftigare nedgångi konjunkturen i världsekonomin än eljest vore fallet. Högre inflation skullenämligen med stor sannolikhet föranleda en Tabell 2:4 Bytesbalanssaldoi några Prop.1988/89:100 Bil. penningpolitiskåtstramning i ett flertal länder och den följande ränteuppgången skulle kunnaleda till en mer markant sänkning av BNP-tillväxten, De kvarstående storaexterna obalanserna utgör fortfarande ett osäkerhetsmoment i världsekonomin.Underskottet i den amerikanska bytesbalansen har minskat och väntas minskaytterligare . I förhållande till landels BNP bedöms delkomma att ligga på 1990. Överskottet i den japanska bytesbalansenförutses minska något . Överskottet i däremot bli i bästa fall oförändrat i förhållande till BNP givet denekonomisk-politiska inriktning som är känd. Om aktörerna på valutamarknadernaskulle bedöma atl minskningen av de externa obalanserna går allt för långsamtskulle delta kunna yttra sig i ett minskal förtroende för dollarn. En dylikutveckling skulle också kunna leda till en penningpolitisk åtstramning mednegativa konsekvenser för produktion och sysselsättning i världsekonomin. BNP-tillväxten i beräknas hauppgått till 1988. Den privata konsumtionen, som ökade mycketkraftigt , har ökat i enmåttligare takt. Investeringarna har däremot ökat starkare 1988 än undertidigare år. bidrog neltoexporlen med ungefär en procentenhet tillBNP-tillväxten. Bytesbalansen förbättrades med ca , ochunderskottet uppgick fill ca 1988. Den fortsatt högainhemska eflerfrägelillväxten i kombinafion med den kraffiga exporleflerfråganbidrog till en ökning av kapacitelsutnylljandet och till en minskning avarbetslösheten, som ligger på en nivå omkring 5 1/av arbetskraften. Efler börsfallet hösten1987 fördes en expansiv penningpolitik i ,liksom i flertalet andra industriländer. Till följd av den höga ekonomiskatillväxten och den något ökande inflafionen började den amerikanska centralbankenstrama åt penningpolitiken , och man har därefter successivt stramatåt penningpolitiken under Detta har bl.a. kommit tilluttryck i att de korta räntorna Prop. 1988/89:100 stigit med . Det federalabudgetunderskottet - som ökade kraftigt under 1980-lalets första hälft - harreducerats något . Underskottet i den konsolideradeoffentliga sektorn har minskal frän motsvarande ca 3 1/avBNP 1986 fillknappt 1988. Den ekonomiska tillväxtenbedöms sakta av , bl.a. till följd av den stramare penningpolitiken.Till följd av del höjda ränteläget förutses investeringarna öka långsammareunder 1989 än . En måttlig dämpning av den privata konsumtionensökning kan också väntas. Den amerikanska ekonominskonkurrenskraft har förbättrats avsevärt , vilket resulterat i enmycket kraftig ökning av exporten 1988. Exporten bedöms fortsätta att växa 1989om än i långsammare takt än . Därmed förutses neltoexporlens bidragtill BNP-tillväxten dämpas till ca 1/1989. Sammantaget bedöms dettaleda till en BNP-lillväxl om 1989. Arbetslösheten väntas ligga kvarpå omkring 5 1/. Till följd av bl.a. del höga kapacitetsutnyttjandel bedömsinflationen öka något till 4 1/somårsgenomsnitt 1989. En viss ylleriigaredämpning i tillväxttaklen förutses ske 1990. Den inhemska efterfrågetillväxlenförväntas ligga på ungefär samma nivå som . Neltoexporlens bidragfill BNP-tillväxten bedöms däremot minska något när effekten av dendollardeprecieringsomägt rum klingat av. BNP-tillväxten bedöms uppgåtill närmare 2 1/1990, medan inflationen väntas ligga kvar på omkring 4 1/2%som årsgenomsnitt. BNP-tillväxten i beräknas ha uppgått till 1988. var en ännusnabbare expansionstakt än då den nuvarande uppgång- en iden japanska ekonomin inleddes. var det främst den privatakonsumtionen och näringslivets investeringar som drog upp tillväxten. Ävenexporten ökade tämUgen kraftigt, men p.g.a. en ännu kraffigare ökning iimporten gav utrikeshandeln ett negativt bidrag till BNP-tillväxten också 1988.Överskottet i bytesbalansen minskade från ca 1987 till ca 78miljarder dollar 1988. Konsumentpriserna lågtrots den höga aktivitetsnivån och en förhällande-vis stark löneutveckling istort sett stilla förra året.Arbetslösheten sjönk och uppgick till 2 1/i genomsnitt . Trots de tvåstimulanspaket som genomfördes har finanspolitiken varit i stortsett neutral, eftersom den starka ekonomiska utvecklingen ökat skatteintäkternamer än förutsett. Penningpolitiken är fortfarande expansiv. Sedan början av1987 ligger diskontot pä en rekordlåg nivå (2,) och penningmängden har undersamma period tillåtils öka förhållandevis kraftigt. En skärpning avpenningpolitiken är inte atl vänta så länge inflationen ligger kvar pånuvarande låga nivå. Den ekonomiskaexpansionen förutses fortsätta i god takt både 1989 och 1990. En viss avsaktning av den inhemska efterfrågetillväxlen är emellertid I-' Detta gäller särskilt den privata konsumtionen, som förutses öka Prop. 1988/89:100 långsammare p.g.a. en sämre inkomslutveckling än 1988. 1.1 investeringsökningen torde dämpas , främstberoende på att bosladsinvesteringarna tycks ha nått en loppnivå under 1988.Exporten förväntas emellerfid fortsätta all växa i ungefär samma takt 1989 som1988. BNP förutses växa med ca 4 1/1989 och nästan lika snabbt 1990. Till följd av dämpningenav den inhemska efterfrågans expansion kan bytesbalansöverskottel inteförväntas reduceras i samma utsträckning som under de senaste två åren.Inflafionslaklen antas förbli myckel låg förutsatt atl råvarupriserna intestiger i någon större omfattning. BNP-tillväxten i uppgick till ca 31/1988. Investeringsaktiviteten var hög i flertalet länder. Tendenser lillöverhettning finns nu i några västeuropeiska länder, bLa. i ochi en del mindre länder. Arbetslösheten ligger dock fortfarande pä en hög nivå,ca 10 1/av arbetskraften. I FörbundsrepublikenTyskland har tillväxten 1988 varit starkare än tidigare beräknat. Förbättradeexportutsikter, ökat kapacitetsulnyttjande och sfigande vinster har bidragitlill att framför allt investeringarna har tagit fart. Finanspolitiken har haften expansiv inverkan pä efterfrågan 1988 genom sänkningar av de direktaskatterna och ökade räntesubventioner syftande lill att sfimulerainvesteringarna i kommuner samt små och medelstora företag. Trots sänkningen avde direkta skatterna har den privata konsumtionen utvecklats förhållandevissvagt. BNP-tillväxten beräknas likväl ha ökat från 1987 lill ca 31/1988. Prisstegringstakten har ökat något främst till följd av en ökning avimportpriserna . Orderingången till denvästtyska industrin frän såväl utlandet som den inhemska marknaden har ökatmarkant . Konjunkturindikalorer pekar mot en viss försvagning under1989: Ökningen av såväl konsumtionen . som investeringarna förutses dämpaspåtagligt 1989. Härtill bidrar en . skärpning av finanspolitiken genom vissaskattehöjningar . Trots en viss dämpning av marknadstillväxtenutomlands är en uppgång av exportlillväxten atl vänta 1989 lill följd av altkonkurrensläget förstärkts. Importvolymökningen beräknas dämpas något från1988. Därmed skulle bylesbalansulvecklingen i reala termer ge ett posifivtbidrag till BNP-tillväxten 1989. Redan beslutadeinkomstskattesänkningar väntas medverka lill en acceleration av denprivata konsumfionen 1990. Tillväxten av den totala inhemska efterfråganberäknas stiga från 1989 till i volym 1990. BNP-ökningen bedöms uppgå tillomkring 2 1/1990 mot 1989. Handelsbalansens överskott beräknasfortsätta att öka . Trots förstärkningen avBNP-tillväxten 1988-1990 jämfört beräknas inte arbetslösheten komma atl minska nämnvärt eftersom arbetskraftsutbudet förutses öka i takt med efterfrågan på arbets- 14 kraft.Prisökningarna beräknas ligga vid under 1980- Prop.1988/89:100 talets sista år. Tillväxten i ha uppgått till ca 3 1/1988. Investeringarna var den starkasteefterfrågekomponenten med en ökning på . Högt kapacitetsutnyltjande samthöga vinstmarginaler har bidragit liU den höga investeringslakten. Exportenberäknas ha ökat med 1988. Den privata konsumtionen har utvecklatssvagare p.g.a. måttliga realin-komslökningar och en stigande sparkvot. Den högafillväxten har lett till alt sysselsättningen har sfigit och atl arbetslöshetenhar sjunkit fill något . Den goda tillväxtenväntas hålla i sig ett gott stycke in på 1989. Den inhemska efterfrågan hållsuppe av investeringarna, som fortsätter alt sfimuleras av ett högtkapacitetsutnytljande, goda vinster och en sänkning av företagsbeskattningen.När dessa faktorer avlar i styrka förutses dock efterfrågetillväxlen mattas avoch ekonomin gå in i ett något lugnare skede. Byggnadsinvesteringarna visarredan tecken på avmattning. Den privata konsumtionen beräknas ökaförhållandevis måttligt. Bytesbalansen ansesfortsatt utgöra ett problem. beräknas underskottet fill 0,av BNP,och någon påtaglig förbättring förväntas ej på kort sikt. På tordedock den fördelaktiga kostnadsutvecklingen ge utdelning i formav en viss ökning av marknadsandelarna för den franska fillverkningsindustrinsexport. väntas en lägre inhemsk efterfrågetillväxt leda till endämpning av importen. Sammantaget förutses entillväxt på 2 3/1989 och 2 1/1990. Mot denna bakgrund finns en risk attarbetslösheten börjar stiga igen. Inflationen väntas ej översfiga . I beräknasBNP ha ökat med 1988. Tillväxten var baserad på en stark ökning av denprivata konsumfionen och en kraftig uppgång på i de fastainvesteringarna. Detta ledde fill en kraftigt ökad import, vilket resulterade iatt bytesbalansunderskotlet tredubblades. Underskottet uppgick till avBNP. Inflationen ökade stadigt upp till . Som ett resultat avden starka expansionen i ekonomin föll arbetslösheten fill ca 8 1/1988. visarpå fortsalt optimism inom näringslivet och detaljhandeln har ännu inte visatnågon nämnvärd dämpning av försäljningsutvecklingen. Den stramapenningpolifiken tillsammans med en lägre sysselsältningslillväxl och en höginflation torde dock leda till en viss avmattning i den privata konsumtionensoch investeringarnas fillväxt . Utrikeshandeln förväntasäven verka neddragande på BNP- tillväxten. Importefterfrågan förutses dämpas som en följd av uppbroms- ningen av den inhemska akfivitelsnivån. Den appreciering av pundet som tidigare ägt rum och en snabbare uppgång av lönekostnaderna än i konkurrentländerna väntas leda till en fortsatt långsam exportlillväxl. Sammanlagt väntas detta inte leda till någon förbättring i bytesbalansunders kotlet 1989. Mot denna bakgrund och givet en förväntat stram finans- och penningpolitik beräknas tillväxten dämpas till inte fullt 1989. Efler en viss ytterligare ökning av inflationen , väntas prisökningstak- 15 ten stabiliseras kring . Med en förväntat lägre inhemskefterfrågetillväxt och ett fortsalt negativt Prop. 1988/89:100 bidrag frånneltoexporlen förutses BNP-tillväxten dämpas ytterligare något Bil. 1 blev den ekonomiska utvecklingen detsenaste året klart svagare än i resten av OECD-området. BNP-ökningen i denordiska länderna sammantagna beräknas ha uppgått lill 1988. Bakom dennasvaga utveckling ligger en sjunkande inhemsk efterfrågan i och . IFinland däremot ledde en stark uppgång i den inhemska efterfrågan lill en tillväxt om 1988. Den ekonomiska tillväxten beräknas ha uppgått lillendast 1/. Som en följd av tidigare åtstramnings-åtgärder fortsatte både denprivata konsumtionen och investeringarna atl minska. Nedgången i den inhemskaefterfrågan samt en tämligen god exportutveckling resulterade i ett reduceratbylesbalansunderskotl. bedöms underskottet ha uppgått lill motsvarande2,av BNP. Konsumentpriserna beräknas ha stigit 1988. Till följd avden dämpade ekonomiska aktiviteten ökade arbetslösheten och uppgick till ca 81/. Finanspolitiken har varitfortsatt stram i syfte att minska underskottet i bytesbalansen ochdämpa inflationen. Den starka lönekoslnadsutvecklingen medförde enallvarlig försämring av den danska industrins kostnadsläge och regeringenvidtog åtgärder för att förbättra företagens konkurrensförmåga. Även 1989 väntas denekonomiska tillväxten bli mycket svag. BNP-ökningen förutses uppgå lill 3/4%.Den privata konsumtionen bedöms öka med efler de två senaste årens fall.Regeringens åtstramningsåtgärder förväntas ha en dämpande effekt påinvesteringsulvecklingen även . Detta gäller särskiltbosladsinvesteringarna. Exporten väntas öka med . Någon störreförbättring av bytesbalansen är inte att vänta bl.a. lill följd av stiganderäntebetalningar till utlandet. Arbetslösheten bedöms ökatill närmare 9 1/i genomsnitt 1989. Löneutvecklingen förutses bli lugnaredet närmaste året än , vilket gör alt en lägre inflationstakt ärtrolig . Konsumentpriserna väntas stiga . En återhämtning av deninhemska efterfrågan framstår som trolig 1990 och kan väntas leda till enBNP-lillväxl om ca 1 1/. Inflationen bedöms sjunka till ca 3 1/1990. I beräknas BNP haökat med 1988. Särskilt den privata konsumtionen, stimulerad av bl.a.stora löneökningar och ökad krediltill-gång, låg bakom denna utveckling. Ävende fasta investeringarna ökade kraftigt . Neltoexporlens bidrag lill BNP-tillväxten var emellertid negativtp.g.a. den kraftiga importökning som uppgången i den inhemska efterfrågan leddelill. Detta medförde också ett ökande bylesbalansunderskotl. Konsumentprisernasteg med ca 5 1/1988. Finanspolitiken har fåtten expansiv inriktning i och med de skattelätt nader som ingår i den inkomstpolifiska uppgörelsen . Penningpolitiken är däremot fortsall stram.Räntenivån har hållits hög för att Prop. 1988/89:100 förhindra en ytterligare försämring av bytesbalansen. Trots det höga Bil. 1.1ränteläget ökade hushållens krediteflerfrågan kraftigt . Den ekonomiska tillväxtendämpas troligen 1989 både som en följd av en något långsammare ökning i deninhemska efterfrågan och en försämrad exportutveckling. BNP väntas öka med 21/1989. Bytesbalansunderskotlet bedöms öka ytterligare till drygt 15 miljardermark, vilket motsvarar ca 3 1/av BNP. Till detta bidrar bl.a. den svagareexportökningen och ökade räntebetalningar till utlandet. Arbetslösheten väntasligga kvar nivå, dvs. 4 3/.. Inflationen väntas sjunka lill 41/1989 till följd av bl.a. den inkomstpolifiska uppgörelsen. Även 1990 väntas deninhemska efterfrågetillväxlen lämna det största bidraget till BNP-tillväxten,som förutses bli . Inflationen bedöms sjunka ylleriigare 1990. Den ekonomiskautvecklingen i var fortsatt svag med en beräknad BNP-ökning omendast 3/. Liksom minskade den inhemska efterfrågan som ettresultat av den åtstramningspolitik som förts för atl reducerainflationen och bytesbalansunderskotlet. Exportvolymen ökade (särskilt exporten av traditionella varor), vilket i kombination med enminskande importvolym ledde fill en förbättring av bytesbalansen.Konsumentpriserna fortsatte emellertid all stiga kraftigt. Den genomsnittligaprisökningen uppgick till 6 1/1988. Den tidigare låga arbetslösheten (2%1987) ökade 1988 lill följd av stagnationen och uppgick i genomsnittlill . Som ett led iinflationsbekämpningen och strävan att reducera byles-balansunderskotietstiftades en löneregleringslag. Denna gäller t.o.m. ochinnebären begränsning av lönepåslagen till1 krona jämte vissa låglönejusteringar. 1 syfte atl begränsa dengenomsnittliga prisökningen till 1989 har regeringen föreslagit enmotsvarande begränsning av höjningarna av olika statliga avgifter och skatter. Med hänsyn till riskenför en ytterligare ökning av arbetslösheten har regeringen vall atl inteytterligare strama ål den ekonomiska politiken i budgetförslaget . Deninhemska efterfrågan väntas trots detta fortsätta all minska under 1989.Främsta anledningen är en nedgång i investeringarna. Den privata konsumtionenberäknas ligga kvar på en i stort sett oförändrad nivå 1989 jämfört med 1988.En ytterligare förbättring av bytesbalansen väntas , vilket beror påbåde en ökande exportvolym (framför allt för traditionella varor ocholjeprodukter) och fortsatt minskande import. Utfallet är emellertid i hög gradberoende av oljeprisernas utveckling. BNP-ökningen bedöms komma att uppgå till både 1989 och 1990. Inflationstaktenväntas dämpas till båda åren. 2 1988/89. 1 saml Nr 100. 3 Utrikeshandeln Prop.1988/89;lOO Importen av bearbetade varor i OECD-ländernaökade med , vilket är betydligt mer än vad som förutsågs iden preliminära nationalbudgeien . Efterfrågetillväxlen försvensk exporiin-dustri blev dock lägre eftersom efterfrågan i vikfigaavsällningsländer som och fortsatte att utvecklas svagt. UtanförOECD-området ökade åter importen starkt dämpad utveckling.Efterfrågan är dock fortfarande svag i OPEC-länderna samt slatshandelsländerna.Totalt sett uppgick marknadstillväxten för svensk exportindustri till 1988. Under 1989 och 1990förväntas handeln mellan fortsätta öka i en relativt god takt,dock något långsammare än . Utanför bidrar främst denhöga aktiviteten i de asiatiska s.k. NIE-ekonomierna (, ,och ) fill atl efterfrågan ökar tämligen kraftigt även underden närmaste två åren. För svensk exportindustri kommer en fortsatt lågefterfrågetillväxt i de nordiska länderna atl medföra alt den svenskamarknadsfillväxten blir lägre än ökningen av världshandeln även 1989 och 1990.Marknaden för svensk exportindustri förväntas öka med såväl 1989 som1990. Tabell 3:1Exportmarknadstillväxt, relativa priser, marknadsandelar och export av bearbetade varor 14-OECD-länders importpriser, SEK Svenska exportpriser, SEK Relativpris -0,2 2,6 2,8 -2,4 -2,6 -0,7 -0,6 -3,0 -2,1 -0,8 -0,8 Anm.:Exportmarknadstillväxt avser en sammanvägning av importökningen av bearbetadevaror i olika länder. Som vikter har använts ländernas andelar som mottagare avsvensk export av bearbetade varor. importpriser vägs samman på motsvarande sätt. Källor: , ochfinansdepartementet. beräknas timkostnadernainom svensk industri ha ökat med 7,, vilket är mer än genomsnittet för vikfigaste konkurrentländer OECD-området.