prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — I lagstiftningsärendet uttalade föredragande statsrådet att det inte fanns skäl för att den ursprungliga behållningen - jämte ackumulerad ränta - skulle stå kvar som en re- 79 dovisningsbelastningi ungdomsbosparandet (prop. 1987/88:150 bil. 1988/89:100 II). Regeringens förslaglill lag om ungdomsbosparande utformades efter överiäggningar med bl. a. företrädare för bankernasbranschorganisationer. Några invändningarmol den föreslagna 8 § framfördes då inte. Emellertid har i en skrivelse till regeringen föreslagit en ändring i paragrafen,innebärande all även behållningen av de medel som stått inne på ett bosparkontovid anslutningstidpunkten skall få överföras till ett nytt konto iungdomsbosparandet. Som skäl har anfört bl. a. följande.Sparbankerna har tillsammans medRiksbyggen haft ett bosparande kallat "Riksbospar". som sparassamt varje . i ränta ger en sparpoäng i en särskild bostadskö iRiksbyggen, knuten till området.Kunden har rätt att flytta sitt sparande annan sparbank (s.k. rikstjänsl).Uppnådda sparpoäng flyttas då lill den nya och kundentillgodoräknas en köplats i bostadskö på den nya orten ev. efter viss övergångstid. Att kunnaflytta sparande och sparpoängmellan olika sparbanker är nödvändigt för att ungdomar skall bli intresseradeav bosparandet. Om denna möjlighet inte skulle finnas skulle sparandet innebäraett hinder för ungdomarna alt flytta till annan ort för studier, arbete etc. Lagensbestämmelser får speciellt negativa återverkningar på sparbanksseklorn. Dettaberor på att varje sparbank är en egen juridisk person. I enlandsomfattande affärsbank kan kunderna aldrig drabbas av förlorade bosparpoängeftersom kunden aldrig behöver byta bankvid flyttning. Lagen om ungdomsbosparande har således fått en utformning sominte är konkurrensneutral. vill därför föreslå att 8 § gesföljande lydelse: "En sparare får överföra hela behållningen av vad han satt in på ett kontoenligt 6 § till ett annat konto som är anslutet tillungdomsbosparandet. En sparare får dessutom överföra hela behållningen av vad han låtit ansluta tillungdomsbosparandet enligt 3 § om den bank till vilken överföringen skallske godkänner detta. Det konto från vilketöverföringen sker upphör genom överföringen alt vara anslutet til ungdomsbosparandet. Banken är berättigad tillersättning med högst avspararen för sina kostnader för en överföring." Yttranden har avgivits avfullmäktige i riksbank, fullmäktige i , bankinspektionen. Samtliga har lämnatSparbanksföreningens förslag ulan erinran. Till att börja med vill jag nämna att 8 §fåll sin utformning sedan bedömningen gjorts alt en längre gående rätttill överföring mellan konton i ungdomsbosparandet skulle saknapraktisk betydelse och därför bara onödigtvis tynga regelsystemet. har pekat på att en bestämmelse som hindrar överföring avhela den innestående kontobe hållningen trots allt kan medföra ölägenheter för visst bosparande. Om överföringsregelns nuvarande utformning innebär en risk för att anslut ningen av bosparkonlon till ungdomsbosparandet begränsas, finns del enligt min mening goda skäl att ändra bestämmelsens innehåll så som 80 Jag förordar därför att överföring tillåts Prop. 1988/89:100 avhela behållningen på ett bosparkonto. Behållningen av de sparmedel Bil. 9som stått inne på kontot vid dess anslutning tillungdomsbosparandet bör dock få överföras till ett nytt konto endast om det medges av den bankeller sparkassa som för det konto till vilket överföringen skall ske. I enlighet med det anförda har inomfinansdepartementet upprättats förslag till lag om ändring i lagen (1988:846) omungdomsbosparande. Förslaget börfogas till protokollet i detta ärendesom bilaga 9.1. Den föreslagna lagändringen är av sådanbeskaffenhet att lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Regeringens lotteritillstånd för vinstsparandetbegränsar den högsta tillåtnamånadsinsältningen lill . har lämnatbankerna möjlighet att erbjuda sina sparare att göra extrainsätt-ningar ivinslsparandel. Senast har beslutats all . permånad fick sättas in (prop. 1986/87:150 bil. 3, FiU10, rskr. 1 en skrivelse tillregeringen har och föreslagit dels att maximibeloppet för ordinarie månadsinsättningari vinstsparandet höjs från . till1000 kr., dels all en ny möjlighet till extrainsättning med . Som jag vid fleratillfällen framhållit är det angeläget alt hushållssparandet ökar. En rad sparstimulerandeåtgärder har också vidtagits. Ökade möjlighetertill insättningar i vinstsparandetär ägnade att främja ett ökat sparande. Jag kan därför ansluta mig tillförslaget om extrainsättning. Däremot ärjaginte beredd att acceptera högre månadsinsättningar än som tillåls iallemanssparandel. Jag föreslår alltsåalt de banker som har hand om vinslsparandel ges möjlighet att under andrakvartalet 1989 erbjuda sparare i vinstsparandet att utöver de tillåtnamånadsinsättningarna på . sätta in högst , fördelade på elt valfritt antalinsättningar. Jag hemställer, att regeringen föreslår att 1. lill Sparfrämjandeåtgärder för /90 anvisa ett reservationsanslag på , 2. anta förslaget tilllag om ändring i lagen (1988:846) om ungdomsbosparande, 3. godkännavad som förordats i fråga om vinstsparandet. Ränteersättningar m. m. Prop.1988/89:100 1988/89 Anslag 10000000 1989/90 Förslag 1000 1987/88:150, bil. 1, anmälde regeringen att enräntebärande placeringsmöjlighet borde öppnas inom ramen för statensbetalningssystem. En sådan placeringsform håller på att utvecklas. Denränteersättning som skall utbetalas i samband med den nya placeringsformen skall bruttoredovisas under dettaanslag. Inledningsvis skall endast vissa avlänsstyrelsernas och kronofogdemyndigheternas förvaltade medel placeras i dennya placeringsformen. I avvaktan på en precisering av vilka medel som avses föreslår jag att anslaget iförslaget till statsbudget förs upp med ett belopp av I000 kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att lillRänteersättningar m. m. för /90 anvisa ett förslagsanslag på . Höjning av grundkapitalet i godkände, i enlighet med regeringens förslag,genom beslut den 15 december1987 (prop. 1987/88:25 bil. 4, 1987/88:FiU8, rskr. 1987/88:69) att svenska staten ikläder sig betalningsansvaret förSveriges andel, uppgående till 296,8 miljoner särskilda dragningsrätter(SDR), av en mellan medlemsländemaöverenskommen höjning av Nordiska investeringsbankens grundkapital.Beslutet innebär att 13,47 miljoner SDR skallställas till bankens förfogande inom överenskomna tidsfrister. beslöt att i enlighet medöverenskommelsen anvisa ett förslagsanslag av . Medlemsländernasöverenskommelse om höjning av Nordiska investeringsbankens grundkapital innebär att medlemsländernasinbetalningar, förutom inbetalningen år1988, skall ske i två rater, nämligen och den 1augusti 1990. Jag föreslår att svenska staten, i enlighet medmedlemsländernas överens kommelse om höjning avNordiska investeringsbankens grundkapital, också för åtar sigbetalningsansvaret för andel av höjning en av gmndkapitalet saml att ett förslagsanslag om 45,0 milj. kr.anvisas för /90 för att finansiera den svenska inbetalningen . Detta belopp inkluderar en vissreserv för eventuella förändringar i kronans värde i förhållande till SDR. Jag hemställer att regeringen föreslår * att tillHöjning av grundkapitalet i investeringsbanken för /90 anvisa ett förslagsanslagpå . Prop.1988/89:100 Bil. Lag om ändring i lagen(1988:846) om ungdomsbosparande Härigenom föreskrivs all 8 § lagen (1988:846) omungdomsbosparande skall haföljande lydelse. En sparare får överföra hela behållningen av vad han satt in på ett konto enligt 6 § till ett annat konto som är ansllitet till ungdomsbosparandet. Det konto från vilket överföring sker upphör genom överföringen att vara anslutet till ungdomsbosparandet. En sparare fåröverföra hela behållningen av vad han satt in på ett konto enligt 6 § tillett annat konto som är anslutet tillungdomsbosparandet. En sparare fårdessutom överJÖra hela behållningenav vad han låtit ansluta tillungdomsbosparandet enligt 3 §, omden bank som för kontot tiU vilketöverföring skall ske godkänneröverföringen. Det konto från vilketöverföring sker upphör genom överföringen att vara anslutet till ungdomsbosparandet. Bankenär berättigad lill ersättning med högst av spararen för sinakostnader för en överföring. Denna lag träder i kraft den Ijuli 1989. Prop.1988/89:100 BiL9 m. m. 12 Ekonomiskaattachéer 12 Utredningar m.m. 19 Regional och lokal skatteförvaltning 25 Kostnaderför årlig taxering m. m. 26 Ersättning tillpostverket m.fl. för bestyret med skatteuppbörd m.m. 50 Inredning och utrustning m. m. 61 Anskaflfning av viss materiel 64 66 Bankinspektionen 69 : 72 Vissakostnader vid emission av statslån m. m. Bidrag och ersättningar till kommunerna 73 Skatteutjämningsbidrag till kommunerna m. m. 73 Bidragtill kommunerna med anledning av avskaffandetav den kommunala företagsbeskattningen 74 Bidragtill kommunerna med anledning av avskaffandet av den kommunalagarantibeskattningen m.m. 75 F. övriga ändamål 75 Bidrag lillvissa inlernationella byråer och organisationer m.m. 75 Bidrag till vissahandikappade ägare av motorfordon 76 Bidragtill vissa investeringar 77 Täckandeav förluster till följd av vissa statliga garantier 77 Kostnader för vissanämnder 78 Sparfrämjandeåtgärder 82 Ränteersättningar m.m. 82 Höjning av grundkapitalet iNordiska investeringsbanken 16 700000 1000 1000 84 Bilaga 9.1 Förslag till lag omändring i lagen (1988:846) om ungdomsbosparande Bilaga 10 till budgetpropositionen 1989 1988/89:100 Bil. Till verksamhetsområde hörskolväsendet, den grundläggande högskoleutbildningen, forskningen ochforskarutbildningen, vuxenutbildningen, studiestödet, kulturverksamheten, massmedierna samt internationellt kulturutbyte. Inom grundskolanpågår satsning på utvecklingsarbete i skilda former. Särskildamedel avsätts härför. Arbetet med kultur i skolan, utvecklingsarbetetpå mellanstadiet liksom utvecklingsarbetet med dataundervisning i skolanfortsätter även nästa läsår. Elt utvecklingsarbete på högstadiuminleds /90 i syfte atl utveckla mer elevaktiva arbetsformer ocharbetssätt och att få till stånd en ökad ämnessamverkan. Ett tioårigtfortbildningsprogram för verksamma lärare i genomförs isamband med den nya grundskollärarutbildningen. Fortbildningsprogrammet /90 och 50milj. avsätts åriigen utöver befintliga fortbildningsanslag.Fortbildningen av klasslärare i matematik som påbörjades /88 fortsätter ävennästa läsår. Åtgärder för attförbättra teckenspråksundervisningen föreslås. Hörande elever med dövaföräldrar eller döva syskon ges möjlighet till teckenspråksundervisning.Fortbildning i teckenspråk av specialskolans lärare startar. För fortbildningsinsatserna anslås 3milj. I syfte attförbättra kvaliteten på läroböcker avsätts medel för arbetssti-pendier tillläromedelsförfattare och för en utökad ämnesgranskning av läromedel. förslag tilllag om ändring i skollagen läggs fram. Varje kommun skall besluta om enskolplan för kommunen. Skolplanen skall innehålla de insatser som planeras för att de nationella målen för undervisningenskall kunna uppfyllas. Belräfiandegymnasieskolan är målsättningen att bereda alla ungdomar en plats.Till nästa läsår minskar antalet 16-åringar, som går ut med 2000.Antalet intagningsplalser föreslås anpassas härtill vilket innebär ett behov av125 000 intagningsplalser för /90. Försöksverksamhetenmed treåriga yrkesinriktade studievägar föreslås ökas till att omfatta 10000intagningsplalser fr.o.m. /90, detta bl.a. så atl flerastudievägar kan ingå i försöksverksamheten liksom atl 1 1988/89. 1 .saml.Nr 100. s.k.fullskaleförsök kan starta på flera orter. Medel anslås så att den förra Prop. 1988/89:100 året påbörjade satsningen för förstärkt undervisning isvenska på yrkes- Bil. 10 linjer nu kan sättas in också i årskurs 2. En utökning föreslåsav antalet platser vid s.k. idrotlsgymnasier, främst för nya idrottsgrenar,liksom för det s.k. hemorlsallernalivet. Försöksverksamhet föreslås medengelska som nybörjarspråk för vissa invandrarelever. Medel föreslås förökat nordiskt utbildningssamarbete och för resestipendier för läraresmöjlighet att med kolleger i andra länder studera och diskutera frågor om denegna skolans verksamhet. Vikten betonas av att frågor om den globala miljön,mänskliga rättigheter och fred får tillräckligt utrymme i undervisningen.Skolhuvudmännen föreslås få besluta om skolenheter, istället för enligt nugällande ordning . Inomvuxenutbildningen föreslås ett antal förändringar som bl.a. syftar lill altunderlätta för vuxna med funktionshinder alt della i studier. Bidragen tillstudieförbundens verksamhet för handikappade föreslås höjda. Kraftiga höjningarföreslås vidare av flera av bidragen till handikappades folkhögskolesludier samllill utbildning av teckenspråkslärare och av tolkarför hörselskadade och döva. Inom komvux föreslås införandet av de nya ämnenasvenska som andraspråk för döva. Vidare föreslås regelförändringar och bidragshöjningar för stödåtgärdernaför vissa handikappade i komvux. Beträflfandekulturverksamheten i studieförbunden, föreslås 13 milj. kr. tillföras utöver vadsom följer av sedvanlig prisomräkning. Studiestödsområdetpräglas under det innevarande budgetåret i hög grad av del nya studiemedelssystemet somträder i kraft . Bl.a.innebär reformen att statens utgift för studiebidrag femdubblas. Eftersomstudielånen finansieras genom upplåning via riksgäldskonloret minskar emellertid det i statsbudgeten upptagnabeloppet för studiemedel under detkommande budgetåret kraftigt, eller med . jämförtmed /88. Inom studiehjälpensker förbättringar av inackorderingstilläggen och de extra tilläggen. De ökandevuxenutbildningsavgiflerna möjliggör också under del kommande budgetåretatt elt större antal personer kan erhålla särskilt vuxen-sludiestöd. Genom elt nyttstudiestöd kan föräldrar till döva och gravt hörselskadade barn få ersättning för sina kostnaderför att della i teckenspråkskurser vid folkhögskola. För atl höjakvaliteten inom den grundläggande högskoleutbildningen föreslås en ökadmedelstilldelning per studerande på de humanistiska och samhällsvetenskapliga utbildningarna. antal nyalinjer föreslås inrättade . Detta gäller för journalistutbildningen, dären ny journalistlinje ersätter den nuvarande. En matematisk- naturvetenskaplig linje inrättas och ersätter de nuvarande biologi-, fysiker- och geovetarlinjerna. En ny påbyggnadslinje i socialt arbete inrättas. För utbildning av lektorer i gymnasieskolan startas en praktisk- pedagogisk lärarutbildning. Förde mindre och medelstora högskolorna föreslås medel dels för en Prop.1988/89:100 fortsatt utbyggnad av utbildningsutbudet, dels för en uppbyggnad avul- Bil. 10 bildningen inom kultur- och informationsområdet. Inom vårdutbildningarnaföreslås ett ökat antal platser inom sjukskö-terskeulbildningen och inomläkarutbildningen i . Beslut omresursutvecklingen för forskning och Jörskarutbildning /88-1989/90 fattadesvåren 1987 på grundval av förslag i 1987års proposition om forskning (prop. 1986/87:80 bil. 6, UbU 26, rskr. För /90 innebärbeslutet förstärkningar om sammanlagtdrygt 72 milj. kr. En allmän förstärkning görs av forskningsresurserna inom högskolan med ca 28 milj. kr. Särskildainsatser görs inom de i forskningspropositionen prioriteradeforskningsområdena, framför allt informationsteknologi och kulturvetenskaper.Studiefinansieringen inom forskarutbildningen förbättras. Forskningsråden fårökade anslag. Ett antal nya tjänster somprofessor inrättas den Ijuli 1989. Tre centra förmarin forskning inrättas vid universiteten i , och . För att främjaförnyelse och utveckling i kulturlivet kommer under den kommande treårsperiodenkulturverksamheten all förstärkas med 300milj. Insatserna skall inriktas på att förbättra konstnärernas villkor, påalt öka barns och ungdomars möjligheter att möta kultur och på att stärka kullurlivet i hela landet. Undertreårsperioden skall också genomföras ell omfattande översynsarbeteinom kulturområdet. Målsättningen är att detta skall resultera i profilinsatserunder budgetåren 1990/91 och 1991/92. För /90 föreslås bl.a. följande insatserpå kulturområdet. Biblioteksersättningen föreslås öka med 8öre till per boklån enligtöverenskommelse med upphovsmännens organisationer. Totalt beräknas författarfonden därmed uppgå till ca62 milj. kr. Konstnärsbidragen föreslås öka lill sammanlagt 19 milj. kr. erhåller2, I milj. kr. för försöksverksamhet med produktion av finskspråkig barn- ochungdomslealer. Svenska rikskonserters resurser för artistförmedling förstärks med 1,5 milj. kr. För arbetsmarknadsinsatserför unga, oelablerade musiker och sångare får rikskonserter 1, 5 milj. kr. Slödel till standardförbättringar imindre folkbibliotek ökas med 2 milj. kr.Den regionala teatern i får tio nya grundbelopp. För alt möjliggöra enetablering av en danslealer i Folkets hus i avsätts resurser. Förslag tillorganisation för det nya redovisas. För ökade driftskostnader av detnya avsätts ca 25 milj. kr. För ,Operan och föreslås ett budgeteringssystem som skall förbättradessa institutioners möjligheter lill långsiktig planering. Vidare föreslås vissaförstärkningar av bidragen lill dessa institutioner för nästa budgetår. Inom medieområdetsker en förstärkning av filmområdel genom föränd ringarinom ramen film- och videoavlal och ökning av slalens insatser. Genom höjning avhyrvideoavgiflen och införandet av en avgift 3 påsäljvideogram tillförs området mellan 25 och 30milj.kr. Medlen'an- Prop.1988/89:100 vänds i första hand för stöd lill distribution av värdefullavideogram och Bil. 10 till biografer. Påirivesteringsområdet sker under /90 en igångsättning av ombyggnad avlokaler inom f.d. S 1-området för datautbildningar vid i samt avresterande etapper av nybyggnad för sektionE vid tekniska högskolan i . Under /91 sker en om- och tillbyggnad för landsarkivet iUppsala och nybyggnad för matematisktcentrum i skall påbörjas. Vidare föreslås att nybyggnad avmikrobiologiskt centmm vid , en mindre tillbyggnad för en s.k. omniteater vid riksmuseetoch nybyggnad för geologi vid i skall påbörjas. Under budgetåret1987/88 har ur behållningen av de särskilda lotterier som anordnas lill förmånför konst, teater och andra kullurändamål anvisats medel med sammanlagt11863000 kr. Medlen har fördelals enligt följande: till för fördelning tillinvesteringar, 1 793000kr.för investeringar inom teater-, dans-och musikområdet, 350000kr. till investeringarinom konst-, musei- och utställningsområdet, . Totalbeloppen förde olika anslagsgrupperna inom område framgår avnedanstående tabell. De redovisade beloppen för /89 inkluderar intemedel anvisade på tilläggsbudget. Det bör observeras alllönekostnadsökningarna statliga avtalsammanlagt kom alt överstiga den av regeringen fastställda utgiftsramenmed I %. Av denna anledning reducerades samtliga lönekostnader med motsvarandebelopp i samband med regleringsbrevens utfärdande. En översiktlig redovisningför tillämpningen av utgiftsramen återfinns underrubriken frågor i finansplanen. Under respektive berört anslaganges hur mycket som ej disponeras. Belopp i milj. kr Anvisat Förslag 1988/89 1989/90 Prop.1988/89:100Bil. Gymnasiala skolor m. m. Centrala och regionala myndigheter för högskolan m. m. Studiestöd m. m. -1041,3' Kulturverksamhet m. m. Allmän kulturverksamhet m. m. Ersättningar och bidrag till Teater, dans och musik Bildkonst, konsthanlverk m. m. Lokalförsörjning m. m. Förändringen beror fr. a.på införandet av det nya studiemedelssystemel. Prop.1988/89: lOO Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 22december 1988 såvitt avser frågorna under Inledning punkterna 1, 2, 2.2, 3, 4, 5, littera A, Banslagspunklerna 18 21, C, D, H, 1; statsrådet såvitt avser frågorna underInledning punkterna 2.1, 6,littera B anslagspunklerna 1 17, F och G. Anmälan till budgetpropositionen 1989 Min anmälan av della avsnitt sker efler samråd medstatsrådet . Intryck och impulserutifrån har alltid spelat en stor roll vid utformningen av svenskutbildnings-, kultur- och mediepolitik. Den idémässiga gmnden tillefterkrigstidens skolreformer är till stor del hämtad från europeisk ochamerikansk skoldebatt. På kultur- och medieområdet har det för svensk del variten självklarhet att försöka nyttiggöra erfarenheter från andra länder. På det internationella planet harutbildnings- och kulturfrågorna fåtten växande betydelse. Elt uppenbart skäl lill detta är att samhälle och näringslivblivit alltmer kunskapsberoende. Atl främja elt ökat erfarenhetsutbyte på kulturens och vetenskapens områdenblir mot den bakgrunden av avgörandebetydelse både för det egna landets utveckling och för all kunna bemästra de problem som bara kan lösas genomsamverkan mellan länderna. För svensk del är del av särskiltintresse att följa och della i den utvecklingsom nu pågår inom de europeiska länderna på utbildnings- och kulturområdet.Det gäller såväl de initiativ som tas inom EG-ländema som det ökade samarbetet mellan och . I följandeinledande redovisning av olika ansvarsområden kommerdärför aktuella utbildnings- och kulturfrågor att behandlas i inlernationelll perspektiv. Svensk skola i internationell belysning var den normala skoltiden försvenska barn sex eller . av en årskull fortsatte iläroverk och gymnasier. I jämförelsemed andra industrialiserade länder var det svenska skolsystemet förhållandevisoutvecklat. 1 var vid denna lid skolan utbyggd för alla barn mellan fem och och i USAvar high- school- Prop. 1988/89:100 systemet redan då väl etablerat. självklart målför del reformarbete som inleddes i på skolområdet efter kriget blevdärför all utveckla den svenska ungdomsskolan lill samma standard som i de mer framskridna länderna. Under1950-talet gällde strävandena främst denobligatoriska skolan. Efler en lång försöksperiod med enhetsskola fattades 1962 beslut om införandet av grundskolan.På 1960- och 70-talen fullföljdes skolreformerna med uppbyggnaden avdagens gymnasieskola. Skolreformerna harmedfört all ell parallellskolesystem där endast en mindre del av enårskull gick igenom realskola och gymnasium kommit all ersättas av ettskolsystem med en nioårig skola för alla följt av en sammanhållen gymnasieskolai vilken i det närmaste alla ungdomar i en årskull studerar. I del stora helamåste efterkrigstidens skolreformer bedömas ha varit framgångsrika. MedanSverige i början av perioden främst var mottagande - grundskolansgenomförande byggde till exempel i hög grad på reformpedagogiska idéer av framför alltamerikanskt och tyskt ursprung - röner idagmånga verksamheter i den svenska skolan stort intresse från utlandet. Skolans betydelse för att motverkaungdomsarbetslöshet, hemspråksundervisningenoch uppbyggnaden av gymnasieskolans yrkeslinjer är några inslag i det svenskaskolväsendet som uppmärksammats i andra länder. 2.1 Ut vecklingen a v den obligatoriska skolan Ambitionen all ge alla medborgare en god allmänutbildning har lett till alt man i de flesta med jämförbaraländer kommit att ge den obligatoriskaskolan en mer enhetlig utformning och struktur. Särskilda parallellautbildningsvägar har försvunnit eller kraftigt minskat i betydelse. Modellen med en för alla elever i huvudsak likartadutbildning inom den obligatoriska skolan är internationelltbetydligt vanligare än vad den var när den svenska infördes. Den förbättradegrundutbildningen har haft rättviseaspekter som viktigaste drivkraft. Därutöver har ocksåpraktiska överväganden spelat slor roll i samband med den starka expansionen avden efterobligaloriska skolan, alUså av deskolformer som motsvarar vår gymnasieskola. I takt med att dessa i de västeuropeiska ländernautvidgats lill att omfatta mellan 80 och 90 proceni av alla ungdomar,har del varken varit möjligt eller önskvärtatt behålla differentierade parallella skolsystem på den obligatoriskanivån. För att elevernas valmöjlighet inom den efterobligaloriska skolanska bli en realitet, har det varit nödvändigt alt ge alla barn en Prop.1988/89:100 likvärdig grundutbildning.