prop · GC0316 · 1988-12-31 00:00:00 — Därutövertar jag också upp vissa ändringar i kyrkofondslagen och prästanställningslagen. Regeringen har (Reg.Skr. 1988:1) beslutatinhämta kyrkomötets yttrande över inom upprättade förslagtill lag om ändring i lagen (1963:633) om biskopsval, lag om ändring i lagen(1982:942) om , lagom ändringi lagen (1988:186) om ändring ilagen (1982:943) om kyrkomötet, lag om ändring i domkapitelslagen (1988:181),lag om ändring i kyrkofondslagen (1988:182), lag om ändring i lagen (1988:183)om förvaltningen av kyrklig jord samt lag om ändring i prästanställningslagen(1988:184). Kyrkomötets yttrande (kyrkomötets skrivelse 1988:2 ochkyrkolagsutskottets betänkande 1988:4) bör fogas till protokollet i dettaärende som bilaga 2 och 3. Kyrkomötet har i allt väsentligt godtagit lagförslagen,men har anhållit om ytterligare ändringar i lagen om biskopsval och lagen omförvaltningen av kyrklig jord. Jag återkommer till dessa frågor i det följande(avsnitt 2.1 och 2.3.4). I förhållande till de till kyrkomötet överlämnadelagförslagen kommer jag att föreslå några smärre ändringar. De är delvisföranledda av kyrkomötets yttrande. Regeringen har vidare (Reg.Skr. 1988:2)beslutat inhämta kyrkomötets yttrande över bl.a. förslag till lag om landgilleoch städja för vissa församlingskyrkors fastigheter i Lunds och Göteborgsstift. Kyrkomötet har utan närmare kommentarer tillstyrktförslaget (kyrkomötets skrivelse 1988:12 och kyrkolagsutskottets betänkande KL1988:10). Kyrkomötet har vidare anhållit om en ändring av 10 § lagenom förvaltningen av kyrklig jord. Jag återkommer till denna fråga i avsnitt2.3.5. Kyrkomötets skrivelse 1988:16 och kyrkolagsutskottets betänkande 1988:11bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 4 och 5. Jag tar också upp frågan om att göra vissa bestämmelser omanställningsformer och disciplinansvar m. m. i prästanställningslagentillämpliga också på präster i icke-territoriella pastorat (avsnitt 2.4.1).Förslag i denna del förelades kyrkomöte (Reg.Skr. 1987:1, kskr.1987:20, KL 1987:5 avsnitt 3.4.8). 2.1 Lagen (1963:633) om biskopsval Mittförslag: Föreskrifterna om val av biskopar anpassas till den nya organisationeninom . Kyrkomötet tillstyrker förslaget, dock med vissa tillägg.Kyrkomötet anser att i valkorporationen bör ingå även pastorsadjunkter och lekmänvalda av stiftsfullmäktige motsvarande antalet i stiftsfullmäktige inrättadetjänster som stiftsadjunkt, kontraktsadjunkt och pastorsadjunkt (1988:4 s. 13f,kskr. Skälen för mitt förslag: I propositionen 1987/88:12 omändring i lagen (1963:633) om biskopsval framhölls att en översyn av lagen frånspråklig och lagteknisk utgångspunkt kunde göras i samband med att lagenanpassas till de ändringar som föranleddes av reformen av svenska kyrkansorganisation på lokal- och stiftsplanet. Den förutskickade översynen avföreskrifterna om val av biskopar bör enligt min mening göras i samband med detförestående arbetet med att utforma en samlad lagstiftning för svenska kyrkan.Sedan beslutat om reformen har regeringen i skrivelsen till kyrkomötet1988:1 endast tagit upp de omedelbara följdändringar i lagen om biskopsval somföranleds av den nya organisationen i . Kyrkomötet har för sindel med vissa förslag till tillägg, som jag berör i det följande, inte haftnågra invändningar mot regeringens förslag. I prästanställningslagen (1988:184), som träder i kraftden , skiljer man mellan pastoratstjänster och stiftstjänster. Medpastoratstjänster avses tjänster i ett pastorat som domprost, kyrkoherde ochkomminister. Det i 2 § första stycket och 5 § lagen om biskopsval användabegreppet församlingspräst omfattade, utöver de nu nämnda tjänsterna, också dei den nya lagstiftningen utmönstrade tjänsterna som kyrkoadjunkt. Samlingsbegreppetbör därför i lagen om biskopsval ersättas med en uppräkning av de olika typernaav pastoratstjänster. Kyrkomötet hade inte någon erinran mot förslaget i dennadel. Med stiftstjänster avses enligt prästanställningslagendels tjänster som biskop, dels tjänster i en stiftssamfällighet som stiftsadjunkt,kontraktsadjunkt och pastorsadjunkt. Tjänsterna som pastorsadjunkt ärutbildningstjänster och avsedda för nyprästvigda. De faller därför utanför denordinarie tjänsteorganisationen. I likhet med vad som gäller för denärmast motsvarande tjänsterna som pastoratsadjunkt utgick regeringen i sinskrivelse till kyrkomötet 1988:1 ifrån att innehavarna av tjänst sompastorsadjunkt inte skulle ha rösträtt vid biskopsval. De togs inte heller uppi 2 § i det till skrivelsen som bilaga 1 fogade lagförslaget. Kyrkomötet har pådenna punkt uttalat en annan uppfattning. Enligt kyrkolagsutskottets förslag idess av kyrkomötet antagna betänkande KL 1988:4 bör såväl pastorsadjunkternasom präster, vilka enligt p. 8 i övergångsbestämmelserna till prästanställningslagenbehåller en pastoratsadjunktsbefattning under en övergångstid intill utgångenav , ha rätt att delta i ett biskopsval. inrättad tjänst bör stiftsfullmäktige utse en elektor förlekmännen jämte Prop. 1988/89:16 suppleant. Utskottet har utarbetat tillägg till2, 5 och 6 §§ samt övergångsbestämmelserna i det av regeringen framlagdalagförslaget. Förslaget beträffande 5 § i lagen om biskopsval innebär emellertidatt stiftsfullmäktige också skall utse elektorer för lekmännen till ett antalsom motsvarar i stiftssamfälligheten inrättade tjänster som stifts- ellerkontraktsadjunkt. Kyrkomötet har inte anfört några skäl för den utvidgningav valkorporationen vid biskopsval som det föreslår. Till skillnad från de iregeringens skrivelse framlagda förslagen tycks förslaget inte heller hagranskats av läronämnden. har emellertid ävenpekat på vissa andra frågor, bl. a. rörande stiftsadjunktsbefattningarnaskaraktär i den nya regionala organisationen, som enligt utskottet bör tas uppvid den senare översyn av biskopsvalslagen som jag har förutsatt skall ske. Som jag ser det har de i utskottsbetänkandet berördafrågorna ett nära samband. Jag är inte nu beredd att, utan en närmare belysningav vilka förhållanden som motiverar att rösträtten vid biskopsval utvidgas tillatt omfatta även nyprästvigda och av konsekvenserna av kyrkomötets förslag,lägga fram förslag till i dessa hänseenden. En prövning avkyrkomötets förslag och effekterna av det bör enligt min mening anstå till denkommande översynen av biskopsvalslagen. Jag lägger alltså inte nu fram de avkyrkomötet föreslagna tilläggen i lagtexten. I det följande redogör jag för de övriga av kyrkomötetgodkända ändringar som till följd av den inledningsvis berörda reformen börgöras i lagen om biskopsval. Enligt 2 § andra stycket nämnda lag ingår ivalkorporationen i stift de präster som innehar tjänsterna som garnisonspastori och som kyrkoherde för samer. Motsvarande tjänster förutsätts iframtiden vara inrättade i stiftssamfälligheten som stiftsadjunktstjänster.Innehavarna av dessa tjänster kommer att ingå i valkorporationen med stöd av 2§ första stycket lagen. De särskilda reglerna i 2 § andra stycket lagen behövsdärför inte längre och kan upphävas. Enligt 2 § tredje stycket och 3 § lagen om biskopsvalingår i valkorporationerna för och stift också präster somhar tjänst som kyrkoherde för döva respektive präster som har tjänst somkyrkoherde i svensk utlandsförsamling. Den reform som harbeslutat om innebär att kyrkoherdarna för döva förs över till den rikskyrkligaorganisationen och avlönas av stiftelse för rikskyrkligverksamhet. Tillsynen över den prästerliga ämbetsutövningen för dessa prästerförs över från domkapitel till i Uppsala.Domkapitlet i har redan motsvarande tillsyn över prästerna i utlandet(se prop. 1987/88:31 s. 137 f och 155). De kyrkoherdar som innehar tjänst i ensvensk utlandsförsamling skall enligt kyrkomötets ställningstagande (CsSkr1987:1, KUt 1, kskr. 25) framgent fullgöra motsvarande arbetsuppgifter åtStyrelsen för i utlandet (SKUT). kommer detemellertid att finnas kvar präster som med fullmakt innehar en statlig tjänstsom kyrkoherde för döva respektive kyrkoherde i svensk församling i utlandet.Innehavarna av sådana fullmaktstjänster bör enligt min mening också ifortsättningen vara röstberättigade i biskopsval.Eftersom dessa präster skall lyda under i , bör de alltsåingå i valkorporationen i stift. Jag föreslår att bestämmelser om dettatas in i en ny övergångsbestämmelse till lagen. Som en konsekvens av detta bör2 § tredje stycket lagen upphävas och bestämmelser om rösträtt för dövprästeroch utlandskyrkoherdar mönstras ut ur 3 § andra stycket samt 10 § tredje ochfjärde styckena lagen. Elektorervid biskopsval utses av församlingens kyrkofullmäktige eller, om sådana intefinns, av kyrkorådet. I ett flerförsamlingspastorat förrättas elektorsvalet avpastoratets kyrkofullmäktige eller församlingsdelegerade. Finns varkenkyrkofullmäktige eller församlingsdelegerade i ett pastorat, skall enligt 6 §lagen om biskopsval regeringen besluta om på vilket sätt elektorsvalet skallförrättas. Regeringen har i flertalet sådana fall beslutat att elektorsvaletskall förrättas av ledamöterna i församlingskyrkoråden. Den nyaförsamlingslagen förutsätter att ett kyrkoråd skall finnas i varje församling.Detta bör medföra en konsekvensändring i 6 § första stycket lagen ombiskopsval. Paragrafen bör enligt min mening i övrigt utformas i enlighet medmotsvarande föreskrifter för val av elektorer vid utseende av ledamöter ikyrkomötet [jfr 7 och 8 §§ lagen (1982:943) om kyrkomötet]. Jagföreslår att de angivna ändringarna i lagen om biskopsval träder i kraft den 1juli 1989. 2.2 Kyrkofondslagen (1988:182) Mitt förslag: Stiftsstyrelsen skall före den 1oktober meddela berörda pastorat preliminära uppgifter om strukturbidraget. Beslut av kyrkofondens styrelse enligt kyrkofondslagenskall inte få överklagas. Bidrag ur kyrkofonden för arvoden till kontraktsprostar,praktikanter och handledare för dessa skall kunna lämnas också för . Stiftsbidrag skall för kunna lämnas också för stiftssamfällig-heternasförvaltningskostnader. Kyrkomötettillstyrker förslagen (KL 1988:4 s. 15, kskr. Skälen för mitt förslag Enligt 17 § 6 kyrkofondslagen (1988:182) får kyrkofondensstyrelse bevilja stiftsbidrag till en stiftssamfällighet. Stiftsbidrag får bl.a.beviljas för kostnader för särskilda bidrag (strukturbidrag) till pastoraten.Stiftsstyrelsen skall fördela bidraget mellan sådana pastorat som har särskildabehov. Enligt 21§ andra stycket kyrkofondslagen skall kyrkofondens styrelse senast den 10september meddela stiftssamfälligheterna preliminära uppgifter om blandannat stiftsbidraget. Eftersom frågan om och i vilken utsträckning ett pastoratfår strukturbidrag har betydelse för pastoratets budgetarbete bör enligt minmening pastoratet få preliminära uppgifter om bidrag. För att kunna beakta ettbidrag i budgetarbetet bör preliminära Kompletterande bestämmelser om Prop.1988/89:16 detta bör därför föras in i 21 § lagen. I den av antagna kyrkofondslagen finns ingaföreskrifter om överklagande. Detta är i överensstämmelse med kyrkokommitténsförslag och motsvarar regleringen i lagen (1970:940) om kyrkligakostnader. Emellertid finns i 35 § förordningen (1971:861) om kyrkligakostnader föreskrifter med innebörd att beslut av kyrkofondens styrelse enligt1970 års lag och förordningen inte får överklagas. Kyrkoförordningsgruppen (C 1986:F),som har haft till uppgift att utarbeta förslag till de kyrkliga författningarsom behövs i anslutning till den kyrkliga reformen, har pekat på dettaförhållande. I betänkandet (Ds C 1987:11) Nya kyrkliga förordningar m.m.uttalar arbetsgruppen i anslutning till sitt förslag till kyrkofondsförordningatt bestämmelser om överklagande av beslut enligt kyrkofondslagen bör tas in ilagen och inte i förordningen. Jag delar arbetsgruppens uppfattning ochföreslår att lagen kompletteras med en ny paragraf, 22 §, enligt vilken beslutav kyrkofondens styrelse enligt lagen inte får överklagas. Fortsatta bidrag ur kyrkofonden Praktikanter och handledare för dessa förordnas avdomkapitlen och betalas av kyrkofonden enligt förordningen (1982:74) om visspraktiktjänstgöring för blivande präster (ändrad senast 1985:22). Enligt 17 §kyrkofondslagen skall stiftsbidrag också kunna utgå för dessa kostnader. Dennaregel kom till på begäran av kyrkomöte (jfr prop. 1987/88:31 s. 208). .Under första halvåret 1989 avses domkapitlen fortsätta att förordna prakti-,kanter och handledare enligt förordning. Enligt min mening bör de nuaktuella kostnaderna betalas ur kyrkofonden också . Jag föreslårdärför att punkt 4 övergångsbestämmelserna till kyrkofondslagen kompletterasmed föreskrifter om detta. För betalningen helt eller delvis av bland annatstiftsstyrelsens och egendomsnämndens förvaltningskostnader avses stiftssamfälligheteni framtiden få stiftsbidrag enligt 17 § kyrkofondslagen. Motsvarandeförvaltningskostnader för stiftssamfälligheten i övrigt och stiftsfullmäktigeavses bli betalade med utdebiterade medel. saknar emellertid stiftssamfälligheternamöjlighet att debitera ut medel. Det är därför enligt min mening rimligt attstiftsbidrag skall kunna lämnas till stiftssamfälligheterna ocksåför sådana förvaltningskostnader som uppkomnmer med anledning av bl.a.stiftsfullmäktiges sammanträden. Jag föreslår därför att föreskrifter om dettatas in i en ny punkt i övergångsbestämmelserna. 2.3 Lagen (1988:183) om förvaltningen av kyrklig jord Mitt förslag: i , som förvaltar Lundsdomkyrka och egendom, skall även i fortsättningen bestå av femledamöter. De två ledamöter som har utsetts av stiftsnämnden skallefter utses av stiftsfullmäktige. Krav på specialkompetens fördessa ledamöter regleras inte. Bestämmelserom domkyrkorådets sammansättning tas in i lagen om förvaltningen av kyrklig jord. Arbetsgruppens förslag överensstämmer med mitt. Remissinstanserna: Remissutfallet är splittrat. Av de femremissinstanser som har yttrat sig över förslaget har tre ingen erinran motförslaget. Bland dessa märks domkyrkorådet i . Kammarkollegiet föreslår attkollegiet utser de två ledamöterna. i anser i första handatt nödvändiga kompetenskrav för ledamöterna skall anges i lagen. I andra handförordar nämnden att de två ledamöterna utses av kammarkollegiet. Kyrkomötet tillstyrker förslaget (KL 1988:4 s. 15 f, kskr.2). Skälen för mitt förslag För förvaltningen av och egendomgäller en särskild ordning. Denna skiljer sig från vad som gäller för övriga äldredomkyrkor i landet. Skillnaden består främst i att det finns ett särskiltförvaltningsorgan - domkyrkorådet i - som har hand om sådana uppgifter somannars ankommer på särskilda domkyrkostyrelser och stiftsnämnderna. i har till uppgift att vårda ochvidmakthålla domkyrkobyggnaden i och vad som tillhör denna. Domkyrkorådetsvarar också för underhåll och skötsel av i . Vidareförvaltar domkyrkorådet fastigheter och annan egendom som tillhördomkyrkan eller vars avkastning är avsedd för dess behov. Den särskilda ordningen för och dessegendom har sin bakgrund i omfattningen och värdet av fastighetsbeståndet. Denär också historiskt betingad. Beträffande domkyrkorådets tillkomst och bakgrundkan följande nämnas. blev biskopssäte och ärkesbiskopssäte år1103. var ärkebiskopen i också hela metropolit. den helige gjorde betydandedonationer till bland annat en större domkyrka i . Därutöver tillfördesdomkyrkan rika donationer från kungliga personer ochenskilda. egendomar förvaltades av ett domkapitel.Sedan kommit i svensk besittning upplöstes ochförvaltningen togs över av . freden iLund skapades den förvaltningsorganisation som med Prop. 1988/89:16mindre ändringar fungerar än ; domkyrkorådet. Regler om domkyrkorådet i finns i de av Kungl. Maj:tden meddelade bestämmelserna om förvaltningen av Lunds domkyrkaoch egendom. Bestämmelser om förvaltningen av Lunds domkyrkasfastigheter och i finns dels i lagen (1970:939) omförvaltning av kyrklig jord, dels i förordningen (1971:860) om förvaltning avkyrklig jord. i består av fem ledamöter. Två avdessa är självskrivna, nämligen biskopen i , som är ordförande, och domprosten.En ledamot utses av kyrkorådet i . Två ledamöter utsesav stiftsnämnden i . För var och en av de icke självskrivna ledamöternautses en ersättare i samma ordning. Den beslutade reformen på lokal- och stiftsplaneti innebär bl.a. att stiftsnämnden ersätts med en egendomsnämnd ivarje stift. Detta får direkt betydelse för domkyrkorådets sammansättning. Detvå ledamöter och ersättare för dessa som utses av stiftsnämnden måsteutses på annat sätt. Arbetsgruppen har föreslagit att dessa två ledamöter iframtiden skall utses av stiftsfullmäktige. Tre av de remissinstanser som haryttrat sig i denna del har godtagit förslaget. Kyrkomötet har också tillstyrktdetsamma. Kammarkollegiet och stiftsnämnden i är däremot kritiska. Enligtkammarkollegiet finns det en risk för en integrering av arbetet mellanegendomsnämnden och domkyrkorådet och att rådets självständighet försvagas, omstiftsfullmäktige får uppgiften att utse två av domkyrkorådets ledamöter.Kammarkollegiet framhåller också vikten av att det i domkyrkorådet finnsledamöter med speciella kunskaper som garanterar att förvaltningen även iframtiden blir effektiv. Mot bakgrund av bl.a. dessa synpunkter förordarkollegiet att kammarkollegiet skall utse de två aktuella ledamöterna. Sammaståndpunkt intar stiftsnämnden i , om särskilda kompetenskrav inte ges ilagen. För egendel anser jag till en början att valet bör stå mellan de två lösningar som har diskuterats av arbetsgruppen och remissinstanserna. Jag har förståelse för en del av de synpunkter som motiverar förslaget att kammar kollegiet skall utse de två ledamöter som utses av stiftsnämnden. Härigenom skulle på ett tydligt sätt markeras inte bara fristående ställning som självständig stiftelse, utan även domkyrkorådets ställning som statlig förvaltningsmyndighet under regeringen. Jag kan däremot inte dela uppfattningen att det finns en risk för att arbetet mellan egendomsnämnden och rådet integreras och att domkyrkorådets självstän dighet försvagas, om stiftsfullmäktige skulle utse dessa ledamöter. Medan egendomsnämnden kommer att vara en kyrkokommunal myndighet, är och förblir domkyrkorådet en statlig förvaltningsmyndighet med andra regler för hur verksamheten skall bedrivas. harvisserligen likartade, men från varandra klart avgränsade ansvars- och Prop.1988/89:16 uppgiftsområden. I likhet med arbetsgruppen anser jag att övervägande skältalar för att stiftsfullmäktige utser de två ledamöter i rådet som utsesav stiftsnämnden. är en stiftskyrka. Enligt min mening är det motden bakgrunden av stort värde att de icke självskrivna ledamöterna utses avorgan som har anknytning till stiftet. En sådan ordning ansluter nära till densom enligt den nya domkapitelslagen (1988:181) kommer att gälla fördomkapitlen, som också är statliga förvaltningsmyndigheter. ,som skall ha hand om förvaltningen av annan kyrklig egendom avstiftelsekaraktär och där samma krav på effektivitet gör sig gällande, kommerockså att utses av stiftsfullmäktige. Jag föreslår alltså att de två ledamötersom utses av stiftsnämnden utses av stiftsfullmäktige. Iövrigt saknas enligt min mening anledning att göra någon ändring idomkyrkorådets sammansättning. För de ledamöter i domkyrkorådet som utses avstiftsnämnden gäller bl.a. att de skall ha insikt i jordbruk eller annars varaförfarna i allmänna värv. Dessa krav är desamma som gäller för ledamöteri stiftsnämnder. Arbetsgruppen har inte föreslagit någon särskild regel omkompetenskrav för de ledamöter i domkyrkorådet som skall utses avstiftsfullmäktige. Några remissinstanser, däribland domkyrkorådet, betonarvikten av att ledamöterna även utses med hänsyn till sakligkompetens, så att rådet effektivt kan fullgöra sina uppgifter. iLund anser att kompetenskraven bör anges i lagen. För egen del vill jag i denna fråga anföra följande. För de ledamöter som utses av stiftsnämnden gäller bl.a.att de skall ha insikt i jordbruk eller annars vara förfarna i allmänna värv.Dessa krav är desamma som gäller för ledamöterna i stiftsnämnder. I dennya lagen om förvaltningen av kyrklig jord regleras inte kravet påspecialkompetens för ledamöterna i egendomsnämnderna, vilka tar överstiftsnämndernas uppgifter. 1987/88:31, som låg till grund förriksdagens beslut om den nya lagen, anförde dåvarande civilministern att haninte var beredd att i lag ange några särskilda kompetenskrav för ledamöterna iegendomsnämnden. Han anförde vidare följande (s. 169): Jag vill dock gärna framhålla att dagens stifts- och boställsnämnderrepresen terar en mycket bred sakkunskap och personlig erfarenhet när det gäller jord- och skogsbruk och därmed sammanhängande tekniska och ekonomiska frågor. Med de uppgifter som egendomsnämnderna övertar från den nuvarande nämndorganisationen och med de ytterligare angelägenheter som stiftssamfälligheten kan tänkas anförtro dem är behovet av kunnande och erfarenhet av de frågor som nämnden har att sköta oförminskat. Det är enligt min uppfattning av avgörande betydelse för fastighetsförvaltningens fortsat ta resultatutveckling att den hittillsvarande höga kompetensnivån kan bibehållas. Jag utgår därför från dels att stiftsfullmäktige beaktar dettabehov när man utser ledamöter och suppleanter i sina egendomsnämnder, dels att nämnderna i sin verksamhet på olika sätt i möjlig mån söker knyta till sig .,- expertis av det slag som finns hos de nuvarande boställsnämnderna. I likhetmed arbetsgruppen anser jag att samma resonemang kan föras i fråga om de nuaktuella ledamöterna i domkyrkorådet. Uppdrag som ledamot i domkyrkorådetkommer även i fortsättningen att kräva särskild kompetens. Det får ansessjälvklart att stiftsfullmäktige vid utseende av ledamöter i rådet tillgodoserdetta behov. Någon särskild regel om kompetenskrav behövs därför enligt minmening inte. För deicke självskrivna ledamöterna gäller att de skall vara myndiga svenskamedborgare och inte ha fyllt . Kravet på svenskt medborgarskapföljer redan av 11 kap. 9 § regeringsformen och behöver därför inte reglerasytterligare. I likhet med vad som skall gälla för ledamöterna i domkapitlenanser jag att det inte behövs någon regel om en övre åldersgräns förledamöterna i domkyrkorådet. Däremot bör kravet på att ledamöterna skall varamyndiga bestå. Regler om detta bör dock anpassas till förslagen i prop.1987/88:124 om god man och förvaltare. Denna fråga återkommer jag till iavsnitt 2.6. Mandattidenför de valda ledamöterna i domkyrkorådet bör anpassas till den som från och medden skall gälla för domkapitlen och egendomsnämnderna enligt dennya ordningen. Valperioden kommer därvid i princip att motsvara den som gälleri dag. Uppdraget för de ledamöter som har utsetts enligt äldrebestämmelser av stiftsnämnden och kyrkorådet i börenligt min mening upphöra när stiftsfullmäktige och kyrkorådet har valtledamöter enligt de nya föreskrifterna. Mina förslag innebär med hänsyn till 8 kap. 5 §regeringsformen att regler om utseende av ledamöter i domkyrkorådet i måsteges i lag. Dessa regler tas lämpligen in i lagen (1988:183) om förvaltningen avkyrklig jord som en ny 6 a §. Förslaget för med sig vissa konsekvensändringar i7 § tredje stycket samma lag. I övergångsbestämmelserna till den nya lagen börockså tas in en föreskrift om att uppdragen för de ledamöter som har utsettsenligt äldre bestämmelser upphör när stiftsfullmäktige och kyrkorådet i Lundsdomkyrkoförsamling har valt ledamöter enligt de nya föreskrifterna. I regeringens skrivelse till kyrkomötet 1988:1 föreslogsatt mandattiden och behörighetsvillkoren m.m. för de valda ledamöterna idomkyrkorådet skulle tas in i lagen om förvaltningen av kyrklig jord. i är en statlig förvaltningsmyndighet under regeringen ochde nu aktuella reglerna inte är att anse som grundläggande föreskrifter omkyrklig egendom eller stiftsmyndigheter, behöver föreskrifter i dessa ämneninte ges i lag. Enligt min mening bör reglerna i stället tas in i eninstruktion för domkyrkorådet. Jag avser därför att senare återkomma tillregeringen med förslag om detta. 2.3.2Försäljning eller byte av fastigheter Mittförslag: i skall kunna besluta om försäljning och byte avLunds domkyrkas fastigheter.