prop · GC0353 · 1988-12-31 00:00:00 — Mitt förslag: Närinskränkt skattskyldighet föreligger skall beskattningen som omfatta fastegendom, tomträtt och vattenfallsrätt som finns här samt lös egendom medanknytning till näringsverksamhet som bedrivs här. I övrigt skallbeskattningen endast omfatta andel i bostadsförening eller bostadsaktiebolag iSverige och rätt till royalty eller annan periodisk förmån som härrör från härbedriven verksamhet. Svenska aktier och andra därmed jämförliga värdepapperbeskattas endast om arvlåtaren, givaren eller gåvotagaren är svensk medborgareeller om gåvotagaren är en svensk juridisk person. Arvs- ochgåvoskattekommitténs förslag: Överensstämmer med mitt förslag (se betänkandet s.101-102). Remissinstanserna: Endastett fåtal av remissinstanserna har tagit upp Prop. 1988/89: 53 frågan. En avdem konstaterar att modellavtal beträffande aktier tilläggerhemviststaten beskattningsrätten och ifrågasätter varför förslaget i dettahänseende går längre. Vidare riktas kritik mot att gåvotagarens nationalitetkan få betydelse i just detta fall. Skälenför mitt förslag: Inskränkt skattskyldighet kommer efter de förändringar somföreslagits ovan att aktualiseras i de fall givaren vid gåvotillfället ellerden avlidne vid sin död inte var bosatt eller stadigvarande vistades i Sverigeoch ej heller omfattas av den föreslagna utflyttningsregeln. Denavgörande frågan är hur långt de svenska beskattningskraven kan göras gällandei de fall givaren respektive arvlåtaren är bosatt utomlands och inte heller påannat sätt har anknytning hit. Den hittillsvarande principen har varit attinskränkt skattskyldighet endast bör avse egendom som kan anses lokaliserad tillSverige eller eljest har anknytning hit. Denna grundinställning har inte hellerifrågasatts. I sammanhanget bör uppmärksammas att de förändringar som ovanföreslagits innebär att inskränkt skattskyldighet kan uppkomma om en i Sverigebosatt svensk medborgare får arv eller gåva från en i utlandet bosatt utländskmedborgare. Mittförslag beträffande fast egendom, tomträtt och vattenfallsrätt som finns iriket och i befintlig lös egendom med anknytning till här bedrivennäringsverksamhet innebär ingen saklig förändring i förhållande till vad som nugäller. I dessa hänseenden föreligger överensstämmelse medförmögenhetsskattelagstiftningen och egendom av detta slag beskattasgenomgående i dubbelbeskattningsavtalen i det land där egendomen finns.Kommittén har inte funnit anledning att föreslå några sakliga förändringar idessa hänseenden men har föreslagit vissa förenklingar av den aktuellalagtexten. Jag ansluter mig till kommitténs förenklingsförslag. Närdet gäller svenska aktier, andelar i svenska ekonomiska föreningar, bolag,aktiefonder och rederier är förhållandena delvis annorlunda. Anknytningen tillSverige avser den bakomliggande egendomen medan beskattningen gäller aktiereller andelar som inte behöver vara lokaliserade hit. Iprincip uppkommer sålunda enligt gällande rätt skattskyldighet i omegendom av detta slag efterlämnas av utländsk medborgare i utlandet eller vidgåva i utlandet. Det är naturligtvis mycket svårt att kontrollera benefikaöverföringar under sådana förhållanden. Jag anser emellertid att de svenskabeskattningsintressena inte helt kan efterges och ansluter mig sålunda till vadkommittén i detta hänseende anfört. Jag föreslår att egendom av detta slagskall omfattas av svensk beskattningsrätt endast under den förutsättningen att arvlåtaren,givaren eller gåvotagaren är svensk medborgare. Vadjag nu sagt avser också den situationen att en utländsk juridisk personger bort svenska aktier eller därmed jämförlig egendom till en Är denne svensk medborgare föreligger enligt mitt förslag skattskyldighet.Mitt resonemang tar däremot inte sikte på det fallet att mottagarenär en juridisk person. Denna fråga har heller inte tagits upp av Jag anseremellertid i konsekvens med vad jag föreslagit tidigare att om givarensförhållanden är sådana att inskränkt skattskyldighet i princip föreligger förmottagaren skall aktier och annan här avsedd egendom föranledda skattskyldighetför en juridisk person om denne är en Svensk juridisk person. När det gällerskyldigheten i nuvarande AGL att eriägga arvs- eller gåvoskatt förnyttjanderätt, rätt till ränta, avkomst eller annan förmån av fast egendom samtnyttjanderätt, rätt till royalty och periodiskt utgående avgift för lös egendomsom är hänförlig till här i riket bedriven förvärvsverksamhet delar jag den avkommittén framförda uppfattningen att reglerna kan förenklas och ges enmodernare utformning. Vissa av bestämmelserna ifråga torde avse förhållandensom inte längre, eller i vart fall sällan, förekommer. Jag föreslår därför attendast andel i bostadsförening eller bostadsaktiebolag samt royalty ochliknande förmån med anknytning till förvärvsverksamhet i skall omfattasav inskränkt skattskyldighet. 2.6Avdragsrätt för skulder vid inskränkt skattskyldighet Mittförslag: Vid värdering av egendom som är föremål för inskränkt skattskyldighetskall rätten till avdrag för skulder utvidgas så att den stämmer överens med . Arvs-och gåvoskattekommitténs förslag: Överensstämmer med mitt förslag (sebetänkandet s. 103). Remissinstanserna: Förslagethar tillstyrkts av det fåtal remissinstanser som tagit upp frågeställningen.Krav på vissa förtydliganden av lagtexten har framförts. Skälen för mitt förslag:Rätten att göra avdrag för skulder är olika utformad beroende på om egendomenär föremål för oinskränkt eller inskränkt skattskyldighet. Vid inskränktskattskyldighet medges avdrag endast för skulder för vilka den skattepliktigaegendomen på grund av inteckning eller eljest särskilt häftar. Vid oinskränktskattskyldighet däremot medges avdrag för alla skulder som hänför sig tillegendomen ifråga. En sådan skillnad är enligt min uppfattning inte motiverad. Enligt modellavtalmedges avdrag för samtliga skulder som är hänförliga till egendomen ellerverksamheten såsom för kortfristiga skulder och för lönekostnader, skatter ochavgifter. Avdragsrätten omfattar också skulder avseende förvärv, förbättring,underhåll och reparation. Enligt mitt förslag utformas också de svenskabestämmelserna på detta sätt. Den av kommittén föreslagna lagtexten har medhänsyn till vad jag nu sagt justerats. En förutsättning för avdragsrätt ärgivetvis, vilket också påpekas av kommittén, att skulderna ifråga övertas avmottagaren. Detta behöver inte särskilt anges i lagtexten. 2.7 Ikraftträdande-och övergångsfrågor Prop. Jagföreslår att ändringarna i AGL skall träda i kraft ochtillämpas när skattskyldighet inträffar efter utgången av . Jag villunderstryka att de nya reglerna inte har någon betydelse i de fall arvs-ochgåvosituationer saknar internationell anknytning. Även när så är fallet tordede sakliga konsekvenserna i de allra flesta fallen vara begränsade eller verkai lindrande riktning. Jagföreslår inga särskilda övergångsregler. Det finns i två hänseenden anledningatt närmare beröra konsekvenserna av detta. Densärskilda utflyttningsregeln får vid lagens ikraftträdande den verkan att ensvensk medborgare eller en make till en svensk medborgare som flyttat frånSverige aldrig kommer att omfattas avutflyttningsregeln. kommer att gälla att arv eller gåva från en sädanperson skall beskattas i endast om fråga är om s. k. inskränkt skattskyldighet. Avsaknadenav övergångsregler har också betydelse vid s. k. sammanläggning enligt 19 § AGL.Utgångspunkten är att sammanläggning endast skall ske med tidigare gåva omskattskyldighet för den gåvan inträdde för gåvotillfället.Innebörden av detta är för det första att sammanläggning inte skall ske omförhållandena vid en gåva före lagens ikraftträdande var sådana att beskattningdå ej skulle ske även om en motsvarande gåva enligt de nya reglerna skallbeskattas. Omvänt gäller att en gåva som föranledde beskattning före lagensikraftträdande alltid skall sammanläggas med arv eller gåva som sker därefter.Ätt en motsvarande gåva inte skulle föranleda beskattning enligt de nyareglerna saknar betydelse. Ienlighet med vad jag nu anfört har inom upprättats förslagtill lagomändring i lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt. Förslagetbör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 4. Paragrafeninnehåller den grundläggande bestämmelsen om arvsbeskattningens territoriellaomfattning och anger förutsättningarna för oinskränkt och inskränktskattskyldighet. Förändringarnai 1 mom. beror på övergången från nationalitetsprincipen till domicilprincipenvilket innebär att hemvistet, oavsett om den avlidne är svensk medborgare ellerej, blir avgörande. I lagtexten anges detta genom kravet på att den avlidne vidsin död var bosatt eller stadigvarande vistades i . Den särskildadefinitionen av bosättningsbegreppet i 2 mom., avsedd för utlänning som vid sindöd var bosatt i riket, kan Beträffandeutflyttningsregeln hänvisas till den allmänna motiveringen i Prop. 1988/89:53 avsnitt 2.4. 1I mom. 2) anges den egendom för vilken arvsskatt skall utgå vid inskränktskattskyldighet (se avsnitt 2.5 i den allmänna motiveringen). Skattskyldighetför egendom som avses i d) svenska aktier och andra därmed jämförligavärdepapper föreligger vid arvsbeskattningen endast om egendomen ifrågaefterlämnats av den som vid sin död var svensk medborgare. Lagtextenhar förenklats och genomgått en viss språklig modernisering. Attbestämmelsen i 2 mom. kan utgå har berörts ovan. Enligtgällande rätt är bosättningsbegreppet i 2 mom. också tillämpligt vid gåva. Ätt2 mom. tas bort föranleder därför en justering av 43 §. Bestämmelseni nuvarande 3 mom. andra stycket saknar motsvarighet i förslaget. Sådan egendomsom avses i 1 mom. 2 d) kan enligt förslaget vara föremål för inskränktskattskyldighet endast under förutsättning att den efterlämnas av en svenskmedborgare. Det behövs således inget särskilt stadgande som fritar egendom avdetta slag från beskattning om den efterlämnas av sådana utlänningar som avsesi 3 mom. Bestämmelsen i 3 mom. andra stycket kan därför utgå. Imomentet regleras rätten till avdrag för skulder vid värdering av egendom somär föremål för inskränkt skattskyldighet enligt 4 § 1 mom. 2). Lagtexten utgårfrån arvs- och gåvoskattekommitténs förslag men har justerats med hänsyn tillvissa påpekanden som gjordes vid remissbehandlingen och som kommenterats iavsnitt 2.6 i den allmänna motiveringen. Bestämmelsen gäller också vid gåva (sekommentaren till 43 §). Paragrafeninnehåller den grundläggande bestämmelsen om gåvobeskattningens territoriellaomfattning. Förändringarna i paragrafen under a) beror dels på att givarens ochinte längre gåvotagarens förhållanden är utslagsgivande samt att dennes hemvisthärvid skall vara avgörande och dels på att utflyttningsregeln placerats här.Utflyttningsregeln har getts samma utformning som motsvarande bestämmelse i 4 §.Oinskränkt skattskyldighet föreligger om givaren är bosatt eller stadigvarandevistas i eller om han omfattas av utflyttningsregeln. Motsvarande skattskyldighetföreligger också om givaren är en svensk juridisk person. Detta framgår av b). Bestämmelsernaom inskränkt skattskyldighet i nuvarande b) har delats upp i två led, c) och d) i den föreslagna lagtexten. Detta beror på att den inskränkta gåvoskatteskyldigheten uppkommer genom en hänvisning till motsvarande bestämmelse beträffande arv i 4 § 1 mom. 2). Såvitt gäller arv utpekas under a) d) den egendom som omfattas av inskränkt 15 Föraktier och andra därmed jämförliga värdepapper som avses i d) kanarvsskatteskyldighet uppkomma endast under den ytterligare förutsättningen attegendomen ifråga efterlämnas av svensk medborgare. I den allmännamotiveringen har angetts att motsvarande gåvoskatteskyldighet för svenska aktieroch därmed jämförliga värdepapper endast bör uppkomma om givaren är svenskmedborgare eller om gåvotagaren är svensk medborgare eller svensk juridiskperson. I 35 § c) hänvisas sålunda till sådan egendom som avses i 4 § 1 mom. 2a) c) medan 35 § d) hänvisar till 4 § 1 mom. 2 d) och därutöver uppställervillkoret att givaren skall vara svensk medborgare eller att gåvotagarens skallvara svensk medborgare eller svensk juridisk person. Om givaren aren svenskjuridisk person föreligger oinskränkt skattskyldighet enligt b). 1de nämnda leden föreskrivs att inskränkt skattskyldighet föreligger om egendomenges bort av annan person än sådan som avses i a) eller b). Härmed avses såvälfysiska som juridiska personer. Iparagrafen anges bl. a. de arvsskattebestämmelser som också skall tillämpasvid gåvobeskattningen. Enligt den gällande lydelsen finns det en hänvisning till4 § 2 mom. har konstaterats att denna bestämmelse kan tas bort varförhänvisningen i motsvarande mån har justerats. Bestämmelseni 13 § 2 mom. om avräkning av skulder vid inskränkt skattskyldighet gällerockså vid gåva. För tydlighetens skull har 43 § kompletterats med enhänvisning till 13 § 2 mom. Jaghemställer att lagrådets yttrande inhämtas över förslaget till lag om ändring ilagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt. Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. Den delav sammanfattningen i betänkandet, SOU giiTa?'" 1987:62, Ny arv- ochgåvoskattelag, som avser frågan om beskattningens territoriella omfattning ochanslutande frågor. Tillatt börja med föreslår vi en övergång från nationalitetsprincipen till domicilprincipenvilket innebär att hemvistet blir avgörande för skattskyldighetens omfattning.Vid arvsbeskattningen skall liksom arvlåtarens forhållanden varaavgörande. Däremot föreslår vi att vid gåva givarens och inte gåvotagarensförhållanden får vara avgörande. En tioårig ovillkorlig utflyttningsregelföreslås. När skattskyldigheten är begränsad till att avse vissa tillgångarföreslår vi en utvidgning av avdragsrätten för skulder. Arvs- ochgåvoskattekommitténs förslag till lagtext Prop- 1988/89:53 avseendebeskattningens territoriella omfattning '' och anslutande frågor. 4 § Skatt enligt denna lag tas ut för all egendom inom eller utom a)om den avlidne vid sin dödeller givaren vid tiden för gåvan var bosatt eller stadigvarande vistades iSverige eller var svensk medborgare eller gift med en svensk medborgare ochhade flyttat från mindre än före dödsfallet eller gåvotillfället b)om den ges bort av svenskjuridisk person. 5 §Skatt tas ut för följande slag av egendom som efterlämnas eller ges bort av annan person än som anges i 4 §: a) fast egendom, tomträtt ochvattenfallsrätt, belägen i , b)i befintlig lös egendomsom är att hänföra till anläggnings-eller driftkapital i förvärvsverksamhet sombedrivs av den avlidne eller givaren, c) andel i bostadsförening ellerbostadsaktiebolag i eller rätt till royalty och periodiskt utgåendeförmån från egendom som avses i b), samt d) svenskaaktier och andelar i svenska ekonomiska föreningar, bolag, aktiefonder och rederier dock under förutsättning att de efterlämnas av svensk medborgare eller ges bort eller tas emot av svensk medborgare. Från värdet av den under a-d angivna skattepliktiga egendomen får avdrag endast göras för skulder på grund av förvärv, förbättring, reparation eller underhåll av den skattepliktiga egendomen. Avdrag skall också medges för lönekostnader, skatter och avgifter som belöper på förvärvsverksamhet. 6 §En utlänning som vid sin död eller vid gåvotillfället tillhörde främ mande makts beskickning eller lönade konsulat i eller dess tjänste folk skall inte anses bosatt i . Detsamma gäller sådan persons make, barn eller enskilda arbetstagare som vid sin död eller vid gåvotillfället bodde hos honom. Förteckning över remissinstanserna och ''°p- 1988/89:53 sammanställning av remissyttrandena avseende de ' nuaktuella frågorna. Följanderemissinstanser har yttrat sig över arvs- och gåvoskattekommitténs betänkande,SOU 1987:62, Ny arvs- och gåvoskattelag: , , Stockholmstingsrätt, kammarrätten i , , efterhörande av de länsskattemyndigheter verket bestämt, nämligenlänsskattemyndigheterna i , , och , Gävleborgsoch , , kammarkollegiet, 1980 årsföretagsskattekommitté. Centralorganisationen /SR, , FöreningenAuktoriserade Revisorer , i , , , , , , ,, , och . Härutöverhar särskilda yttranden inkommit från , och . hänvisar i sitt yttrande till vad Lantbrukarnas skattedelegationanfört i ett särskilt upprättat yttrande, Föreningsbankers Förbundhänvisar också till vad skattedelegationen anfört. , och Svenska Handelskammarförbundethänvisar i sina respektive yttranden till vad Näringslivets skattedelegationanfört i ett till Industriförbunds remissyttrande fogat yttrande. StockholmsHandelskammare hänvisar i sitt yttrande också till vad Näringslivetsskattedelegation anfört. Givarensförhållanden skall vara avgörande och övergång till domicilprincipen 1.Kammarrätten i : "Kammarrätten ansluter sig till kommitténs förslagatt skall övergå till domicilprincipen vid arvs- och gåvobeskattningen". Kammarkollegiet:Kollegiet konstaterar att förslaget att givarens för hållanden skall avgöra var gåvoskatt skall eriäggas innebär att skatt skall erläggas av personer bosatta utomlands. För att denna regel skall kunna upprätthållas i praktiken krävs att givaren skall åläggas att avlämna gåvo deklaration och att denne också skall ansvara för gåvoskattebetalningen. Kollegiet föreslår att förslaget skall justeras i enlighet härmed. 3, Lantbrukarnasskattedelegation: Delegationen tillstyrker och anför att "skattedelegationen delar kommitténs uppfattning att beskattningens ter ritoriella omfattning bör anknyta till arvlåtarens respektive givarens för hållanden". Vidare konstateras att genom dubbelbeskattningsav talen redan nu delat upp beskattningsrätten mellan sig och ett antal fram- 19 mande länder medutgångspunkt i domicilprincipen och att detta innebär Prop. 1988/89:53 atten förändring av detta slag inte leder till sämre beskattningsresultat för Bilaga 3 de skattskyldiga. En sådan ändring innebär tvärtom en förenkling. : Enhemvistregel innebär en anpassning till vad som gäller utomlands och dessutomen förenkling. :"Förslaget att knyta skattekonsekvenserna till givarens domicil framstårsom välgrundat". Samfundet tillstyrker övergången frånnationalitetsprincipen till domicilprincipen. Näringslivets skattedelegation:Delegationen ansluter sig till förslaget att givarens förhållanden skall varaavgörande för skattskyldigheten och tillstyrker att hemvistet skall vara denavgörande omständigheten. Detta, konstaterar delegationen, ligger i linje medvad som gäller i de flesta länder och eftersom våra dubbelbeskattningsavtalredan bygger på domicilprincipen blir det i praktiken inga skillnader. Utfly 11 n ingsregeln 1.Kammarrätten i : En utflyttningsregel i arvs- och gåvoskattelagstiftningenbehövs om man övergår till domicilprincipen. Denna bör dock utformas eftermönster av motsvarande regel i inkomstskattelagstiftningen, nämligen att ensvensk medborgare som utreser från skall anses bosatt här intill förflutit för avresan, såvida han ej visar att han underbeskattningsåret inte haft väsentlig anknytning hit. En samordning börövervägas. De skäl som åberopats av kommittén för dess förslag framstår intesom övertygande. Kammarrättenanser att förslaget att regeln också skall omfatta make ytterligare börövervägas. Det handlar om personer som varken är svenska medborgare ellerbosatta här och samma svårigheter uppstår som beträffande andra utländskamedborgare. En utvidgning av detta slag framstår som i hög grad diskutabel. : Enspärregel avsedd för svensk medborgares utländska make strider mot huvudregelnom domicilet som avgörande för beskattningen av utländska medborgare.Bestämmelsen torde bli svår att tillämpa eflfektivt. Utflyttningsregeln bördärför ej avse make eller maka i dessa fall. :"Förslagen om beskattningens territoriella omfattning kan i principtillstyrkas". Att bosättning genom "väsenUig anknytning" som iKL inte kan förekomma i AGL måste uttryckligen anges. Kammarkollegiet:Utflyttningsregeln tillstyrks av kollegiet under förutsättning att entioårsgräns motsvarar vad som internationellt allmänt tillämpas. Kollegietavstyrker däremot att bestämmelsen också skall avse den som är gift med ensvensk medborgare "eftersom ett giftermål inte innebär en sådan väsentliganknytning". Lantbrukarnas skattedelegation:"Skattedelegationen delar kommitténs uppfattning att bör ha kvarbeskattningsrätten i utflyttningsfallen efter utflyttningen"är däremot en alldeles för lång Skattedelegationenföreslår för sin del en spärregel som i arvsfallen Prop. 1988/89:53 skulleinnehålla en 2-årsgräns. 1 gåvofallen skulle beskattning ske om Bilaga 3givaren flyttar tillbaka . Advokatsamfund:Kommitténs utflyttningsregel framstår från principiella utgångspunkter somtveksam. Om bestämmelsen dock skall införas bör tiden sättas till av detskälet att en samordning med vad som övrigt gäller bör ske. Näringslivets skattedelegation:Delegationen uttalar förståelse för att det kan finns behov av en kvardröjandesvensk beskattningsrätt efter en flyttning från Sverige.Delegationen konstaterar dock att den föreslagna regeln innebär ett väsentligavsteg från huvudprincipen i förslaget, att det utifrån principiellautgångspunkter kan ifrågasättas om personer utan hemvist i Sverigeöverhuvudtaget skall beskattas här efter en övergång till domicilprincipen,samt att den föreslagna regeln måste vara mycket svår att kontrollera.Delegationen konstaterar att det i sammanhanget finns två vägar: den ena är enregel efter mönster från inkomstskattelagstiftningen, den andra en regel av denföreslagna typen. I det senare fallet bör tidsgränsen inte gälla längre än tvåår. Ändradomfattning av den egendotn som kan göras till föremål för inskränktskattskyldighet 1.Lantbrukarnas skattedelegation: Förslaget tillstyrks. När det gäller förslagetavseende aktier och därmed jämförliga värdepapper framhåller skattedelegationenatt den omständigheten att svenska aktier skulle omfattas av beskattningsrätt iangivna fall skulle kunna verka hämmande på möjligheten för svenska företagatt göra emissioner i utlandet. Dock förutsätts att denna problematik beaktas isamband med nya dubbelbeskattningsförhandlingar. SverigesAdvokatsamfund: Samfundet anser att egendom bestående av andelar i bostadsföreningar och bostadsföretag och royalty eller avgift med anknytning till näringsverksamhet i riket också skulle ha strukits. Att beskatta sådan egendom är olämpligt. Det kan enligt samfundet på ett olyckligt sätt få betydelse för svenskars lust att investera i eller behålla egendom med svensk anknytning. Enligt samfundet är också aktieregeln av samma skäl olämplig vartill kommer att regeln är lätt att kringgå. 3, Näringslivetsskattedelegation: Delegationen hälsar med tillfredsstäl lelse att svensk beskattningsrätt inte uppkommer om utländska medborga re i utlandet överlåter svenska aktier sig emellan. Detta har nämligen försvårat emissioner i utlandet. Delegationen konstaterar dock att modellavtal även i dessa fall tillägger domicilstaten beskattnings rätten och delegationen ifrågasätter om det finns anledning att gå längre. Delegationen är också kritisk mot att gåvotagarens nationalitet kan få betydelse i just aktiefallen. 1.Kammarkollegiet: Kollegiet tillstyrker förslaget att skulder skall kunna 2' dras av den omfattning somgäller i modellavtal. Kollegiet konsta- Prop. 1988/89:53 teraremellertid att det av motiven framgår att detta endast gäller under Bilaga 3förutsättning att arvtagaren eller gåvotagaren övertar skulderna. För detförsta ifrågasätter kollegiet ett sådant villkor eftersom det är mycket svårtatt kontrollera och slår för det andra fast att om ett sådant villkor skallupprätthållas måste detta också tydligt framgå av lagtexten. Lantbrukarnas skatteddegatlon:Delegationen tillstyrker förslaget. Näringslivets skatteddegatlon:De avdragsposter som räknas upp i lagtexten torde vara avsedda att varauttömmande. Egendom av det slag som avses i paragrafen utgör normalt enförvärvskälla i inkomstskatte-rättsligt hänseende. Vid arv och gåva skall de s.k.lättnadsreglerna tillämpas. I det sammanhanget är givetvis alla skulderavdragsgilla vid värderingen.