prop · GC0389 · 1988-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1988/89: 89 om ändrade betalningsvillkor för vissa stadiga bostadslån,m. Regeringenföreslår att anta de förslag som har tagils upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Ipropositionen föreslås en lag om ändrade betalningsvillkor för vissa slaUiga bostadslånm. Förslaget innebär att vissa äldre lån för hyres- och bostadsrättshus -pariietslånoch räntelån samt lån enligt 41 § bostadsfinansieringsförordningen - från ochmed skall återbetalas efter en fast amorieringsplan. Dethittillsvarande systemet med amorteringen knuten lill upplrappningar av dengaranterade räntan (s. k. uppskjuten amortering) avvecklas därmed. Enligtförslaget skall ett lån vara betalt , räknat närmastefter det att har förflutit från husets färdigställande. Återbetalningenskall ske i form av annuiteter. I propositionen redovisasockså vissa andra förenklingsförslag beträffande de statliga bostadslånen. Bl.a. föresläs åtgärder som påskyndar avvecklingen av lån som finansierats över stalsbudgeicn.För att , , skall kunna finansiera ersällningslänföreslås att statens garantiförbindelse för bolaget ökas till 1 500 milj. kr. Vidareföreslås ändrade beräkningsgrunder för räntebidrag i syfte att främja ökad räntekonkurrensmellan långivarna. I anslutning härtill föreslås en justering av dengaranterade räntan för nya ombyggnadslån. 1 1988/89. Lag omändrade betalningsvillkor för vissa statliga bostadslån m. m. 1§ Denna lag gäller låneförbindelser som avser stafligt lån beviljat enligt 1. bostadslånekungörelsen(1967: 552), om ränta och amortering på lånet beräknas enligt 33 § kungörelsen, 2. räntelänekungörelsen (1967:553), om ränta och amortering på lånet beräknas enligt 16 § kungörelsen eller 3. bostadsfinansieringsförordningen(1974: 946), om lånet amorteras enligt 41 § andra eller tredje stycketförordningen i paragrafens lydelse vid utgången av . 2§ Oavsett vad en låntagare udigare har utfast beträffande lån som anges i I §, skaflfrån och med följande gälla som villkor i fråga om betahiing avränta och amortering på lånet. Lånetskall vara betalt , räknat som infaller närmastefter det att har förflutit från husets färdigställande. Räntaoch amortering som förfaller till betalning efler skall betalasi form av annuiteter, som beräknas efter ränta och den tid inomvilken lånet skall vara betalt. Om räntesatsen för lånet är högre än ,skall fömtom annuiteten betalas en tilläggsränta som svarar mot skillnaden. Omräntesatsen är lägre än , skall annuiieien minskas med ett beloppsom svarar mot ränteskillnaden. Dennalag träder i kraft . °P- 1988/89:89 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde , ordförande, och statsråden , , , , , , , G. , , ,, , , , Proposition om ändrade betalningsvillkor för vissa stadigabostadslån, m. m. Ipropositionen om vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. 1988/89: 47,bil. 4) anmälde jag all jag aysåg att återkomma lill regeringen med förslag omändrade amorteringsvillkor för vissa äldre låneformer. Jag vill nu ta upp denfrågan (avsnitt 3). redovisar jag vissa andra förslag beträffande de staUigabostadslånen (avsnitt 4). Regeringenbeslutade all inhämta lagrådets yttrande över eti förslag lilllag om ändrade betalningsvillkor för vissa siaUiga bostadslån m. m. Förslagetär likalydande med del som läggs fram. Jag har dock nu i den löpande texten(avsnitt 3) gjort vissa smärre tillägg i fråga om de statsfinansiella konsekvensemaav förslaget samt även vissa redaktionella ändringar. Lagrådets yttrande, somavgavs den 9 febmari 1989, bör fogas lill protokollet i delta ärende som bilaga. Lagrådethar godtagit lagförslaget och ytu-andel föranleder därför ingen kommentar fränmin sida. Innanjag lägger fram mina förslag, vill jag som en bakgrund redovisa bosiadslånesysiemeisnuvarande utformning saml reglema för räntebidrag och amortering av bostadslånsom lämnats under olika perioder. 2 Bostadslån och subventioner - nuvarande utformning Sedanbostadspolitiska åtgärder av mer generell natur började användas under 1940-talel,har staten bidragit med successivt ökade insatser i form av lån och Staten harockså genom olika åtgärder garanterat bostads- Prop. 1988/89:89 byggandetskapitalförsörjning. Framlill 1960-talets slut förekom betydande inslag av generella subventioner,främst kapitalsubveniioner i form av tilläggslån och räntefria delar av lånsamt räntebidrag. Genom beslut ersattes de generella subventionernamed dels utökade direkta, inkomstprövade subventioner, dels ett subventionsfrilllånesysiem. Detta lånesystem - som bestod av s. k. pariteislån och ränlelån -byggde på förutsätmingen att kapitalutgifterna omfördelas över liden, vilketinnebar att låneskulden kom att uppräknas . Tillföljd av utvecklingen på bostadsmarknaden och den höga räntenivån blevemellertid principema med omfördelning av kapitalutgifterna allt svårare attupprätthålla. avskaffades därför paritelslåne- och räntelånesy-siemeioch ersattes av del syslem med garanterade räntenivåer som fortfarande gäller.Med detta system uppkommer ingen skuldökning. I stället lämnas subventioner iform av räntebidrag med ett belopp som svarar mot skillnaden mellan denfaktiska låneräntan och en garanterad ränta. Låntagarens kostnader för räntanmotsvaras därigenom av den garanterade räntan. En motsvarande ordning harinförts även för äldre lån. Räntesubvenflonerför lån enligt äldre låneförfattningar lämnas för bl. a. hyres- och bosiadsrättshussom byggts eller byggts om under åren 1958-1974. Antalet lägenheter i sådanahus uppgår till 490 000. Räntebidragen för lån lill egnahem somuppförts under samma Udsperiod avskaffades genom beslut av (prop.1981/82: 124, bil. 1, s. 35, CU 26 rskr. Bostadslånför ny- och ombyggnad lämnas för bostäder och lokaler. Bostadslånets storlekvid nybyggnad bestäms på gmndval av ett låneunderlag som skall motsvara mark-och byggnadskosmader. Vid ombyggnad bestäms lånets storlek med utgångspunktfrån kostnaderna för ombyggnaden. Bostadslånet lämnas med olika andelar av låneunderlageiberoende på ägar-kategori. Bostadslånet är normalt kombinerat med underliggandekredit, dvs. bottenlån, som lämnas av annan långivare än staien. Dessaprinciper har i stort sett varit oförändrade . Framlill och med finansierades bostadslånen över statsbudgeten.Under tiden därefter har finansieringen skötts av ,. Bolagets upplåning sker på kreditmarknaden. Nyufläningen belastar därmedinte längre statsbudgeten. , då del s. k. prioriieringssyslemetavskaffades, genomförs upplåningen i konkurrens med övriga låntagare och på marknadsmässigavillkor. Riksdagenhar beslutat att fr. o. m. skall svara för förvaltningenav utestående bostadslån, även sådana äldre bostadslån som finansierats överstatsbudgeten (prop. 1987/88: 115, BoU 16, rskr. 2.3 Reglerna för räntebidrag och amortering av Prop. bostadslån m. m. Numeralämnas lån och räntebidrag vid ny- och ombyggnad av bostadshus enligt nybyggnadslåneförordningenför bostäder (1986; 692) resp. ombyggnadslåneförordningen för bostäder (1986:693). Räntebidrag lämnas också för bostadshus soiti harbyggts eller byggts om med stöd av lån enligt bosiadsfinansieringsförordningen(1974: 946). Somframgått av vad jag har sagt tidigare infördes del nuvarande systemet medräntebidrag . Äldre låneformer anpassades därvid till del nya systemet.De lån som lämnats behandlas därigenom i princip lika frånsubveniionssynpunki. Räntebidragenligt nybyggnadslåne-, ombyggnadslåne- resp. bostadsfinansieringsförordningenlämnas med ett belopp som motsvarar skillnaden mellan verklig räntekostnad förbostadslån och underliggande kredit inom låneunderlagei för bostäder och engaranterad ränta för dessa lån beräknad på den urspmngliga låneskulden. Dengaranterade räntesatsen för av lånetiden varierar mellan 2,45och beroende på låntagarka-legori. Den garanterade räntesatsen höjsårligen för egnahemsägare och förövriga låntagarkategorier. Utöver dessa s. k. upplrappningar har av stalsfinansiellaoch andra skäl den garanterade räntan justerats vid flera tillfallen. Bostadslånsom har betalats ul efter har en fast amorieringsplan. Förnybyggda hyres- och bosiadsrättshus är amorteringstiden räknat närmast efter det att har förflutit från utbetalningsdagen.För nybyggda egnahem påbörjas amorteringen och pågår . Förombyggnadslån är amorteringstiden högst . Bostadslänenligt bostadsfinansieringsförordningen som avser nybyggnad av hyres- och bosiadsrättshusoch som betalats ut före är -enligt 41 §bostadsfinansieringsförordningen i dess dåvarande lydelse -amorteringsfria sålänge räntebidrag lämnas (s. k. uppskjuten amortering). Bostadslån förnybyggnad av egnahem och för ombyggnad hade redan då amorteringstider på 30resp. Räntesubventionertill hus som byggts till den 1 juli 1985lämnas sålunda i form av räntebidrag, som utgör skillnaden mellan garanteradränta och faktisk ränickosmad. Amorteringstiden för lån med uppskjutenamortering är beroende av förhållandel mellan garanterad ränta och faktiskräntekostnad under låneliden. Amorteringen påbörjas när den garanterade räntan,beräknad på det urspmngliga beloppet för underliggande kredit och bostadslåninom låneunderlagei, överstiger den faktiska räntan på aktuell skuld på sammalåneandelar. Amortering sker med det överskjutande beloppet. Räntesubventionerför hus byggda eller ombyggda lämnas i form av räntebidragenligt 33 § bostadslånekungörelsen (1967: 552) eller enligt punkt 8 iövergångsbestämmelserna till bostadsfinansierings- t 1 1988189. Sådana subvenflonerlämnas endast för hyres- och bostads- Prop. 1988/89:89 rättshus. Reglemai 33 § bostadslånekungörelsen innebär i korfliet att låntagarens utgifter förränta på bostadslån och bottenlån, inkl. en lill beräknadamortering på bottenlånet, jämförs med ett belopp som beräknas med ledning avlånens ursprungliga storlek och en basannuiiet (garanterad ränta). Om detberäknade beloppet är lägre än räntan, får låntagaren ett räntebidrag sommotsvarar mellanskillnaden. Bostadslånet amorteras inte så länge räntebidraglämnas. När det beräknade beloppet blir högre än räntan amorteras lånet medmellanskillnaden. Reglemai punkt 8 övergångsbestämmelsema till bostadsfinansieringsförordningen avserlån enligt bostadslånekungörelse som har en fastställd amorieringsplan.I dessa fall bestäms räntebidraget på samma sätt som för bostadslån enligt bosiadsfinansieringsförordningen. Räntebidragför hus som byggts eller byggts om med stöd av lån enligt bostadslänekungörelseberäknas uppgå lill ca 625 milj. kr. under innevarande budgetår. Räntesubventionerför hus byggda eller ombyggda lämnas huvudsakligen i form avårliga ränielån enligt ränielånekungörelsen (1967: 553) som omedelbartefterges. I vissa fall lämnas dock räntebidrag enligt punkt 9 i övergångsbestämmelsemalill bosiadsfinansieringsförord-ningen. Sådana subvenfloner lämnas endast för hyres-och bosiadsrättshus. Inu avsedda fall jämförs låntagarens utgifter för ränta på statliga lån och underliggandekredit med ett s. k. basräniebelopp. belopp beräknas i princip på gmndvalav lånens urspmngliga storlek och en basränta (garanterad ränta). Är räntan störteän basräntebeloppei beviljas låntagaren eil ränielån. Det urspmngliga statligalånet amorteras . När basräntebeloppet blir högre än räntan, skall detöverskjutande beloppet betalas som amortering av de räntelån som lämnades meflanåren 1968 och 1975. Totalt beräknas subventionerna för dessa hus uppgå lill ca100 milj. kr. under innevarande budgetår. Förbåde pariteislån och ränielån gäller således au varken amorterings-fldens längdeller amorteringamas fördelning över tiden kan fömtses. Som framgått av minredovisning gäller motsvarande förhållanden för lån som lämnats enligt 41 §bostadsfinansieringsförordningen, dvs lån med uppskjuten amortering.Motsvarande gällde tidigare även för egnahemslån. 1 samband med riksdagensbeslut all slopa räntesubventionerna för sådana lån bestämdes en fast amorteringsplanför lånen som innebär att låntagaren i förväg vet när amortering påbörjas, medvilket belopp den skall ske och hur länge den skall pågå. Somhar framgått av min redogörelse är reglema för räntesubventioner och amorteringav lån som lämnats svåröverskådliga. Olikheter i amorteringsvillkorenförsvårar en rationell låneförvaltning. Villkoren avviker dessutom i vissa faflmarkant från vad som annars gäfler på krediimarknaden. Subventionsbeloppen ienskilda fall är också begränsade. även från lån-tagamas synpunkt tordeden oklarhet som råder - bl. frågaom när amortering skall påbörjas och om återbetalningstidens längd -innebäranackdelar. Detfinns alliså all anledning att fortsätta arbetet med att modernisera och förenklalåne- och bidragsreglerna. Inlösen av äldre lån bör främjas. Äldre lån böranpassas till dagens kredilmarknad. a. bör samtliga låneformer förses meden fast amorteringsplan. Stora rationaliseringsvinster bör därigenom kunnagöras ulan att det blir lill nackdel för låntagaren. I anslumingtill de förenklingsförslag som jag nu lägger fram, vill jag anmäla att jagavser att föreslå regeringen också vissa förenklingar av de bestämmelser somreglerar beräkningen av räntebidrag för lån enligt äldre låneformer. a. bestämmelsema om basannuiteter enligt 33 § bostadslånekungörelsenoch om basränta enligt punkt 8 i övergångsbestämmelserna lillbostadsfinansieringsförordningen för sådana lån som har rak amortering. De garanterade räntornaför hus som har uppförts med stöd enligt bostadsfinansieringsförordningen harpåverkats av såväl tidpunkten för lånebesluiei som tidpunkten för när arbetenapåbörjades och tidpunkten för när lånet betalades ut. De garanterade räntornahar dessutom justerats med utgångspunkt från tiden för husetsfärdigställande. Detta har medfört att systemet med garaniiränior för hus medlån enligt bostadsfinansieringsförordningen har blivit myckel svårt attöverblicka för låntagarna och besvärligt att administrera för lånemyndighetema.Risken för rättsförluster är betydande. Avförenklings- och ralionaliseringsskäl bör eftersträvas att garantiräntoma ibostadsfinansieringsförordningen, i likhet med vad som redan gäller för äldrelåneformer, knyts an i första hand till husets ålder och ägarkategori. Jag avseratt återkomma med förslag i denna fråga. 3 Ändrade betalningsvillkor för äldre lån m. m. Mittförslag: För lån som har lämnats före och som har s. k.uppskjuten amortering skall amorteringen ske efteren fast amorteringsplan. Ett lån skall vara betalt räknat närmast efter det att har förflutit från husetsfärdigställande. Lånens löptid blir alltså . Skälenför mitt förslag: Som framgått av min inledande beskrivning av låne- ochsubventionssystemet förekommer det tre låneformer -samtliga finansieradeöver statsbudgeten - där både tidpunkten för när amortering av bostadslånetskall påbörjas och amorteringstidens längd är beroende av ränteutvecklingen ochräntesubventionerna. De tre läneformema är pariteislån enligtbostadslånekungörelsen (1967: 552), räntelån enligt räntelänekungörelsen(1967: 553) och lån till nybyggnad enligt 41 § bostadsfman-sieringsförordningen(1974: 946) i paragrafens lydelse vid utgången av . Samfliga avser låntill hyres- och bostadsrättshus. Återbetalningsvillkoren ärenligt min mening numera mindre lämpliga. 1988/89:89 Förvalmingen avlånen blir orimligt tids- och kosmadskrävande. Även för den enskilde låntagarenmåste systemet medföra problem, bl. a. på grund av att amorteringsvillkoren ärmyckel svåra att överblicka. Sammantaget talar detta för att samtliga angivnalåneformer nu bör förses med fasta amorterings-planer. Innan jag går närmare inpå mitt förslag, måste dock ytterligare nägra omständigheter uppmärksammas. Vidutbetalningen av ell bostadslån utfäsier sig låntagaren i en särskild läneförbindelsealt betala tillbaka lånet enligt angivna villkor. Låneförbindelsen harkaraktär av ett ordinärt skuldebrev ställt till länsbostadsnämnden eller order.Av förbindelsen, sammanställd med den författning enligt vilken lånet harbeviljats, följer bl. a. all räntesatsen för lånet fastställs av regeringen.Amortering skall ske enligt den princip som har beskrivits, dvs. amorteringsker när och i den mån den garanterade räntan överstiger räntekostnaderna förden underliggande krediten och bostadslånet. Den garanterade räntan upptrappasårligen enligt bestämmelser i den författning som reglerar den ifrågavarandelåneformen. Härutöver har, som jag tidigare nämnde, extra upplrappningar av dengaranterade räntan genomförts . I låneförbindelsen finnsockså bestämmelser om rätt till förtida amortering, tidpunkten för amortering,dröjsmålsränta, uppsägning av lån m. m. Deträttsförhållande som uppkommer mellan staten och låntagaren på gmnd avlåneförbindelsen är av civilrättslig art. Staten är alltså bunden bl. a. av de amoricringsvillkorsom gäller för lånen. Visserligen kan amorteringstakten påverkas - t. o. m.ganska kraftigt - genom förändringar av den garanterade räntan. En omläggning tillfasta aniorteringsplaner för lånen inryms dock inte i de möjligheter som statenhar enligt låneförbindclscma att påverka amorteringarna. Däremot är detgivetvis möjligt för siatcn att komma överens med varje låntagare om en sådanomläggning. Medhänsyn till det stora antal lån del här är fråga om, är dock en omläggningtill fasta amorteringsplaner som gmndas på överenskommelser med varje låntagareknappast möjlig att genomföra i praktiken. Jag bedömer därför att man endastgenom generellt verkande bestämmelser kan uppnå den önskade ordningen.Eftersom föreskrifter i angivet avseende berör ell bestående rättsförhållande ivilket staten själv är part, måste enligt min mening lagformen användas(jfr RF 8 kap. 2 och 3 §§). Motbakgmnd av vad jag nu har anfört föreslår jag att de nya amorterings-reglernalas upp i en särskild lag om ändrade betalningsvillkor för vissa bostadslån m. m.De nya villkor som jag förordar bör gälla . Oavsettvad en låntagare har ulfäst eller vad som har föreskrivits i fråga omräntebetalning eller amortering av de lån som tidigare angivits, bör amorteringske efter en fast plan. Denya villkoren bör utformas så att ett län skall vara betalt , räknatfrån del årsskifte som infaller närmast efter det att 25 är förflutit från husetsfärdigställande. Det betyder att lånens löptid blir . Räntan bör liksom förnärvarande bestämmas av regeringen. 1988/89:89 av ränta ochamortering bör ske i form av annuiteter. Nuvarande gmnder för beräkning av annuitetenligt 37 § nybyggnadslåneförordningen och 36 § ombyggnadslåneförordningen bördärvid kunna tjäna som förebild. Enligt dessa gmnder bestäms annuiteten ränta och lånets amorteringstid. Om den ränta som regeringenfastställer är högre än , skall lilläggsränta betalas. Är räntanlägre, minskas annuiteten i motsvarande mån. Räntebidrag skall liksom förnärvarande bestämmas av regeringen efter bostadspolitiska gmnder. Flertaletav de berörda låntagarna kan med mitt förslag beräknas få minst samma amorteringsudsom om lånet skulle ligga kvar med nuvarande - flytande - amorteringsregler.Mot den bakgmnden vill jag anföra följande. Förlåntagare som har ränielån beviljades ett urspmngligi bostadslån imder åren1958-1967.1 samband med alt paritetslånesystemet infördes , erbjödsdessa låntagare alt med hjälp av räntelån omfördela kapitalkostnaderna övertiden på samma sätt som för pariielslånen. Ränielån erbjöds också vissa låntagaresom inte hade stadiga lån men som skulle ha fått ett sådant, om de hade ansökti ett tidigare skede. Räntelånen togs upp successivt av låntagare under åren1968-1974.1 samband med alt den nya bostadsfinansieringsförordningen trädde ikraft anpassades som nämnts räntelånen flll det nuvarande räntebidragssystemet.Den 1 juli 1988 lämnades fortfarande räntebidrag, eller eftergift av ränielån, lillcirka av de lägenheter som omfattas av ränlelånesystemei. 1 övriga fallhade således amortering påbörjats. Det irmebär att störte delen av ränielånennu är inne i en fas när amortering skall påbörjas eller redan har påbörjats.Jag räknar med att samfliga räntelån -med bibehållna subventioner - skulle havarit slutamorterade , räknat från . För de låntagaresom har räntelän innebär mitt förslag all de får en amorteringstid som är minstlika lång som om räntesubventionerna hade upphört på grund av upplrappningarav basräntan. Även denna låneform anpassades tillbostadsfinansieringsförordningen . Pariielslånen är lill skillnad från ränielånenen relativt homogen gmpp. När låneformen infördes, fömtsättes en löptid förlånen , även om man var medveten om att den faktiska löptiden skullekunna bli en annan (se prop. 1967: 100 s. 230). Amorteringstiden kan vidnuvarande ränteläge teoretiskt beräknas bli väsentligt längre än förmotsvarande lån som beviljats med stöd av bosiadsfinansic-ringsförordningen.Den långa löptiden beror förutom på ränteläget även på den uppräkning avskulden som skedde fram . En beräkning av löptiden för lånen kandock endast göras utifrån antaganden om den framtida marknadsräntenivån och upplrappningarav den garanterade räntan. Med antagande om bibehållen räntenivå och upplrappningarav den garanterade räntan om ordinarie , räknar jag med all dentotala löptiden för de äldre lånen är och för de nyare lånen ca 40år. Amorteringen sker i båda fallen under . Med upplrappningarav den garanterade räntan - ett antagande som uufrån senareårs extraupplrappningar kan ses som mer realistiskt - blir löptiderna och de fak- Prop.1988/89:89 tiska amorteringsiidema kortare. Jagbedömer att de amorleringsregler som jag har förordat i fråga om paritetslån iflertalet fall innebär förbät&ingar för låntagarna. I undanlagsfall kan deföreslagna reglema av amorteringstiden leda till vissaskärpningar i förhållande till en beräknad löplid och amorteringsud. Med de möjlighetersom finns på kapitalmarknaden, bör det emellertid inte möta svårigheteratt ersätta statslånet med ett nytt lån med längre löpUd. Som jag återkommer lilli det följande bör också möjlighet ges atl erbjuda låntagaren dessa möjligheter anser jag all mitt förslag mte kommer att få sådanakonsekvenser att det inte skäligen bör godtas. pariietslån är redan inne i en amorteringsfas, trots atl de ännu inte harlöpt . Som jag har anfört gäller delsamma flertalet räntelån. Mittförslag innebär i dessa fall all amorteringarna får avbrytas, för all sedan i likhetmed alla andra lån ålempptas efter det 25 :e året. Somframgått av vad jag har sagt, saknas fast amorteringsplan även för debostadslån som lämnats för hyres- och bostadsrättshus medstöd av den då gällande 41 § bostadsfinansieringsförordningen. Även för dessapåbörjas amorteringarna först sedan räntebidraget upphört. Amorteringarna ärunder av återbetalningstiden relativt små. Även för de nuaktuella lånen bör gälla att amorteringar inte påbörjas förtän harförflutit från färdigställandet, även om räntebidraget upphört dessförinnan.Skulle amorteringen i något fall redan ha påbörjats ,innebär förslaget att ytterligare amorteringar inte krävs in före 25-årsperiodensutgång. Därefter amorteras lånel på samma sätt som för övriga äldrelån. Medhänvisning lill vad jag har anfört beträffande konsekvensema av minaförslag för låntagarna, är det självfallet svårt att med någon exakthet beräknade stalsfinansiella effekiema av en övergång till fasta amorterings-planer. Medhänsyn tagen till ränteförändringar m. m. torde dock effekterna av mina förslagsammantaget medföra ett bortfall av amorteringar under medhögst 150 milj. kr. Genomde förändringar som jag nu har föreslagit, kan låneförvaltningen förenklasavsevärt. Detta sker i enlighet med vad föredraganden anförde i prop. 1987/88:115 om anslag till plan- och bostadsverkel, m. m. De ändrade villkoren kommerenligt mitt förslag au uäda i kraft och tillämpas första gångenvid den avisering som sker . 4.1 Övertagande av bostadslån som finansierats över statsbudgetenm. Mittförslag: Bostadslån finansierade över statsbudgeten får i fortsättningen inte övertasav köparen vid överlåtelse. Nya lån eller subventioner i samband med ombyggnadeller förvärv av en fastighet lämnas endast under fömisäiming au äldre anslagsfinansieradelån löses.