prop · GC0368 · 1988-12-31 00:00:00 — Kvalitetsbetalningen är för de flesta jordbruksprodukter en 112 integreraddel av jordbrukspolitiken. har också Prop.1988/89:68 fått i uppdrag att ytteriigare förbättra detta instmment. Detpågår ett arbete inom statens jordbmksnämnd om kvalitetsarbetetpå matpotatisområdet och LO förordar att resultatet av detta arbete beaktasinnan några andra förändringar genomföres. 2.3.56Lantbrukarnas riksförbund anser att ansvaret för att över vaka och driva kvalitetsfrågorna på matpotatisområdet bör föras över frän lantbruksstyrelsen till JN inte till SLV som utredningen föreslår. JN bör dock samråda med SLV. Ansvaret för samhällets kvalitetsfrämjande verk samheter avseende alla jordbruksprodukter blir därmed samlat hos JN, som också föreslås bli tillsynsmyndighet för SMAK. Utredningenföreslår alt endast den färdigförpackade matpotatisen inkl. potatis i s. k. automat, men ej lösviktspotalis, skall omfattas av en obliga torisk kvalitetsmärkning. Del finns risk att förslaget leder till en Kravenpå kvalitetsdeklaration bör i princip vara oberoende av ---- medhänsyn till att bestämning av kvaliteten hos matpotatis är en kompliceradprocess, vilken kräver hög och speciell kompetens för att uppriå rättvisanderesultat, finns också ett stort behov av den verksamhet som SMAKsvarar för. Vid utformningen av detta yttrande har därför SMAK utgått från attden erfarenhet och kompetens som finns hos SMAK även i fortsättningen kommertill användning för kontroll av matpotatisens kvalitet liksom för spridandet avinformation om matpotatis som livsmedel. ---- SMAKtillstyrker---- förslaget att livsmedelsverket meddelar föreskrifterom kvalitetskrav och märkning av den matpotatis, som tillhandahållskonsumenterna. Utredningenföreslår vidare att all färdigförpäckad matpotatis, dvs. matpolatis, som försäljs i påsar eller i automat, skall uppfylla en viss, bestämd kvalitet. Endast den färdigförpackade matpotatisen skall kvali tetsmärkas. SMAKbedömer det framlagda förslaget så att det, om det genomförs, kan medföra en genomgående sänkning av matpotatisens kvalitet. Risker na för att försäljningen av färdigförpäckad matpotatis, dvs. matpotatis med kvalitetskontroll och märkning, minskar och att lösviktsförsäljningen ökar bedöms som stora. Hänvisande till att kvalitetskontrollen måste vara konkurrensneutral, anser därför SMAK att all matpolatis, som försäljs till konsument, bör omfattas av denna kontroll. Genomatt införa det nu förordade kontrollsystemet som omfattar all matpotatis somsaluförs till konsument skapas ett gmndskydd. Det finns sedan starka skäl föratt ge den matpotatis, som saluförs färdigförpäckad, egenskaper vilkagaranterar köparen en god kvalitet vid köptillfället. Förslaget om en lägstagräns för god kvalitet i enlighet med utredningens förslag accepteras därför avSMAK. Det är viktigt att dessa krav omfattar 8 1988/89. I saml Nr 68 såväl kokegenskaper somövriga kvalitetsegenskaper. SMAKfinner det angeläget att saluförande av matpotatis av särskilt god Bilaga 3 beskaffenhet möjliggörs i enlighet med utredningens förslag. Verksamhe ten bör, som föreslås, bygga på överenskommelser mellan branschen i sin helhet eller enskilda företag och SMAK, vilka godkännes av livsmedelsver ket. Närreglerna om kvaliletsbestämning och märkning utformas bör enligt utredningen hänsyn tas till att matpotatisen kan försämras från packning en till köptillfället.-- Det torde---- vara svårt att utforma regler, vilkagenerellt anger hur stora marginaler som bör finnas för att en eventuellförsämring mellan packningsdag och försäljningsdag inte skall leda till för låg kvalitet.--- SMAKanser att det måste åvila i första hand förpackarnaatt efter bedömning av varje enskilt parti märka och behandla detta på ettsådant sätt att konsumenten vid köptillfället erhåller uppgiven kvalitet. Härliksom i fråga om andra livsmedel vilar ett stort ansvar också pådetaljistledet. EnligtSMAK är det viktigt att den s. k. utvidgade kontrollen (U-märkning) får fortsätta. Denna kontrollform, som omfattar matpotatis som används inom storhushållen, innebär att hela potatispartier kvalitetsanalyseras. omfattar den utvidgade kontrollen endast ca av de ca lOOOOOton, som förbmkas inom storhushållssektorn, varför en utökning är angelägen.- Redannu utnyttjar många förpackare SMAK:s personal för intagskontroll av potatis m.m. Erhållna analysresultat ligger ofta till gmnd för avräkning samt förbedömningar gällande kvaliletsklass vid förpackning. Enligt SMAK:s bedömning utgörintagskontrollen ett viktigt inslag i kvalitetsarbetet på potatisområdet.Denna väletablerade verksamhet uppfyller vidare enligt SMAK de krav påföretagens egentillsyn som framförs av utredningen. funnit bör färskpotatisen undantas från de ovan föror dade kvalitetsföreskrifterna. Särskilda märkningsregler bör liksom gälla för färskpotatisen. Det kan enligt SMAK finnas skäl alt se över nuvarande regler.-- Utredningenföreslår att ansvaret för kontrollen av att kvalitets- och märkningsbestämmelsernaföljs läggs på kommunernas miljö- och hälsoskyddsnämnder. Dessa skulle därvidutnyttja SMAK som anvisningslaboratorium för provtagning och analyser avproven. EnligtSMAK finns med detta förslag påtagliga risker för att stora skillnader i tillsynens omfattning och intensitet kommer att uppstå mellan olika kommuner. Därmed blir kvalitetskontrollen inte konkurrensneulral, vilket är av alldeles avgörande betydelse när såsom i fråga om potatis ett och samma livsmedel tillhandahålls konsumenterna med skilda kvalitets beteckningar. Med nuvarande ordning för tillsynen sker med SMAK:s kontroll också rådgivning till odlare, förpackare och detaljhand lare i syfte att förbättra kvaliteten på potatisen. Detta arbete kan knappast utföras av personal från miljö- och hälsoskyddsnämnderna. Därtill kom mer att utredningens förslag ökar arbetsbelastningen på hårt ansträngda nämnder. Vad som sagts talar för att också fortsättningsvis 114 låta SMAK handha uppgiftenatt utöva den faktiska tillsynen över att Prop. 1988/89:68 kvalitets- ochmärkningsbestämmelsema rörande matpotatis efterlevs. Bilaga 3 Den juridiskadelen av. tillsynen, dvs. att med stöd av livsmedelslagen ingripa när överträdelserhar påvisats, bör däremot såsom utredningen förordat flyttas frånlantbruksstyrelsen till miljö- och hälsoskyddsnämnderna. Detbör enligt SMAK ankomma på livsmedelsverket att meddela närmare föreskrifterom hur SMAK:s tillsynsverksamhet skall läggas upp. ---- Omstatsmakterna för kontrollen av matpotatis väljer den utform ning som förordats i detta yttrande fömtsätter SMAK att kostnadema för kontrollverksamheten liksom täcks av allmänna medel. För SMAK:s vidkommande saknar det därvid betydelse om dessa allmänna medel kommer från de årliga kontrollavgifter som utredningen föreslagit eller från prisregleringsmedel. överväger för närvaran de som ett led i regeringens uppdrag till nämnden att utarbeta förslag till ökad kvalitetsbetalning inom jordbmksprisregleringen att utnyttja areal avgifter för att främja kvalitetssträvandena vid odlingen av matpotatis. Sådana avgifter kan enligt SMAK erbjuda en möjlighet att bekosta kon trollverksamheten. SMAK vill i detta sammanhang med anknytning till vad sagts understryka vikten av att också prisregleringssystemet används för att stimulera kvalitetsutvecklingen på matpotatisområdet. Utredningenföreslår att SMAK:s informationsverksamhet skall fortsät ta och bekostas av allmänna medel. Med hänvisning till att informations verksamheten är en lika nödvändig som viktig del av SMAK:s verksam het, tillstyrker SMAK förslaget.---- resonemang framgår inte om utredningen med "till syn" avser åtgärder som går utöver vad som anges i SMAK:s reglemente. Något behov av sådana åtgärder har, såvitt SMAK känner till, inte förelegat. Mot den nu angivna bakgmnden och med hänsyn till utredning ens förslag om att livsmedelsverket skall ta över lantbmksstyrelsens nuva rande uppgift i fråga om kvalitetskontrollen av matpotatis kan SMAK inte finna annat än att livsmedelsverket bör ta över lantbmksstyrelsens roll enligt reglementet.- 2.3.61Svenska livsmedelsarbetareförbundet: Huvudmannaskapet förSvensk Matpotatiskontroll (SMAK) bör överföras till statens jord bmksnämnd. 2.3.64Svenska kommunförbundet: Styrelsen tillstyrker i princip att livs medelsverket tillåts meddela bestämmelser om kvalitetskrav och märk ning av matpotatis. Däremot är styrelsen tveksam till förslaget att miljö- och hälsoskyddsnämnden skall ha ansvaret för kontrollen av att kvalitets- och märkningsbestämmelserna följs. Denna fråga bör utredas ytterligare. ----- SMAK bör även fortsättningsvis kunna utnyttjas som kontrollor gan inom företagens egentillsyn. Styrelsen har ingen erinran mot att SMAK inordnas under jordbmkshämndens tillsyn. Utredningens konse kvenser för SMAK bör dock studeras närmare. 2.3.66Sveriges grossistförbund: 1 fråga om potatiskontrollen delar Gros- I, sislförbundet deöverväganden som experterna . 1988/89:68 för fram i ett särskilt yttrande. 2.3.71 i läntillstyrker att kvalitetsbestämmelser om matpotatis överföres tilllivsmedelslagstiftningen och att ett särskilt vamkapitel utarbetas. 2.3.72 ochSamhälle: Kontrollen av potatis bör även i fortsättningen skötas av SMAK,eftersom SMAK-kontrollen är ett etablerat kvalitetsbegrepp. Det är önskvärt attdenna kontroll utökas med undersökningar beträffande bekämpningsmedelsrester. 2.3.73 tillstyrker förslaget alt livsmedelsverket meddelar föreskrifterom kvalitetskrav och märkning av matpotatis. SPRdelar kontrollutredningens uppfattning att märkningssystemet förenklas i syfteatt få bättre genomslagskraft hos konsumenterna. SPR föreslår attkvalitetskriterierna delas i två avdelningar, 1) kvalitetsbetalning till odlareenligt nuvarande bestämmelser för kvalitetsanalys, men att en smidigareanpassning-regeländring bör åstadkommas för att en fortlöpandekonsumentanpassning skall uppnås, 2) mot marknaden-konsumenten sättsmatpotalisen i två (2) bestämda kvalitetsgrupper samt en övrig. Nomenklatur I:A SORTERING, samt DISPENS-KLASS. SPRinstämmer i utredningens förslag att saluförandet av matpotatis av särskilt godbeskaffenhet möjliggörs men bör verksamheten, som föreslås, bygga påöverenskommelser mellan branschorgan och kontrollorganet, vilka godkännes avlivsmedelsverket. Vidare hävdar SPR att en större frihet till egen profileringinom de två föreslagna kvalitetsgmpperna bör vara möjlig. Potalisföretagen harunder senare år allt hårdare utsatts för konkurrens av andra livsmedel,exempelvis ris- och pastaprodukter. Avstor vikt är att kvalitetskraven slår igenom i odlarledet och att ocksåprisregleringssyslemet används för alt stimulera kvalitetsutvecklingen påmatpotatisområdet, och därför bör verksamheten bedrivas under överinseende aven myndighet. Det är därför naturligt att jordbruksnämnden bör varatillsynsmyndighet enligt utredningens förslag. SPRtillstyrker utredningens förslag att särskilda regler skall gälla förfärskpolalisen. förslag att endast den färdigförpackade matpotatisen skallkvalitetsmärkas anför SPR betänkligheter med hänsyn till alt kvalitetskontrollenmåste vara konkurrensneutral och därför bör all matpotatis som säljs tillkonsument omfattas av kontroll, inkl. lösviktspotalis där minimum grundanalysbör medfölja fram till sista försäljningsledet. Utredningenföreslår att ansvaret för att kontrollen av kvalitets- ochmärkningsbestämmelserna följs läggs på kommunernas miljö- och hälsoskyddsnämnder.SPR avstyrker förslaget då det innebär att kvalitetskontrollens konkurrensneutralitetförsämras. Likaså är arbetsbelastningen stor påhälsoskyddsnämnderna och då nuvarande kontrollorgan besitter nödvändig kunskapär. det naturligt att låta potatiskontrollen utföras av det befintligaorganet. Den juridiska delen av tillsynen bör däremot överlåtas till berördmyndighet. Vadbeträffar finansieringen av potatiskontrollen bör den enligt SPR:s mening dels täckas av allmänna medel, dels genom arealavgifler från nuvarande 0,5 ha ner till 0,25 ha, för att därmed inlemma största möjliga 116 kvantitet potatis ikontrollsystemet och förslärka konkurrensneutraliteten Prop. 1988/89:68 i odladedet. Utredningenföreslår att potatiskonlrollorganets informationsverksamhet skall fortsättaatt bekostas av allmänna medel. SPR anser att informationsverksamheten delasupp så att kontrollorganet genom sin "analysbank" delgerpotatisbranschen aktuell information i kvalitetsfrågor för riktadodlarrådgivning, medan all informationsverksamhet till detaljhandel-konsumentbör åläggas Svenska grönsaksfrämjandet, som är väl insatt i ochbearbetar dessa målgmpper. Finansieringen bör ske via jordbruksnämnden avtillgängliga medel. 2.3.74Kooperativa konsumentgillesförbundet: Bra potatis är svår att få tag ioch vi är tveksamma om utredningens förslag underlättar för konsumenterna atthitta potatis av god kvalitet. Vi anser, i motsats till utredningen, att allpotatis skall ha en lägsta godtagbar kvalitet oavsett försäljningsform ochdessutom vara märkt. Det är dessutom angeläget att bibehålla märkningen utöverminiminivån, dvs. prima och extra prima. 2.3.77ICA-forbundet: De slutsatser och förslag som utredningen framför kan vi---- inte helt fulltansluta oss till, utan anser som vår mening att detremissyttrande som SMAK inlämnat som helhet mera ligger i linje med våruppfattning. Sammanfattningsvis anser vi följande delar vara av störstabetydelse: 1 Stort behov kommer ävenframdeles att finnas för en fristående och neutral kontrollorganisation (SMAK).Detta gynnar såväl konsumenternas tilltro till livsmedlets kvalitet somhandelns redlighet. 2 Ingen onödig byråkrati börtillskapas utan i stället bör erfarenhet av kontrollarbete ochbranschsamarbete inom SMAK:s ram stärkas och utvecklas. 3 Klarare regler för kvalitetsbestämningenav potatis bör utformas, så att konsumenten entydigare och lällillgängligarekan få underlag för sitt val (både för vinter- och färskpolatis). Dennuvarande klassen "oklassificerad"- skall upphöra alt gälla, då denskapar osäkerhet och förvirring på marknaden. En lägsta gräns för kvalitet påmatpotatis måste fastställas mot bakgrund av potatisens . lämplighet som människoföda.Lägsta gränsen får inte bli så låg att tjänlighetensom livsmedel enbart sätts som gräns med hänsyn lill absolut ./ära förmänniskans hälsa. Ett r'\m\\gt funktionellt krav bör i stället gälla för dennagräns, exempelvis kokegenskap, grönfärgning, inslag av mekaniska skador, hurstor del av potatisen som måste avlägsnas på grund av rötor m.m. företillagningen, frihet från dålig smak etc. 4 All potatis måste underkastaskontroll, och kvalitet specificeras vid försäljning oavsett om det sker ilösvikt eller förpackat. Skulle enbart strikta regler gälla för förpackad vara,kommer enligt vår mening den åsyftade kvalitetskontrollen att driva över än mertill lösviktsförsäljning och gynna oredlighet i handel och mot konsument.Namnen på de olika kvalitetsnivåerna skall klart indikera kvalitetsnivåns höjdoch inte ge utrymme för missförstånd. 5 Möjlighet för branschen somhelhet eller enskilda företag att själva ytterligare höja kvalitetskraven måsteges. Den på detta sätt utlovade högre kvaliteten måste emellertid följa normersom utarbetats av tillsynsmyndigheten. Både konkurrerande förelag ochkonsumenter måste på ett lättförståeligt och lättillgängligt sätt kunna ta delav denna kvalitetsspecifikation. Offentlig stickprovskontroll måste givetvisock- j jy såkunna kontrollera och beivra felaktigheter vad avser dessa högre Prop.1988/89:68 kvalitetsnivåer, så att inte konsumenten vilseleds och/eller illojalkon- Bilaga 3 kurrens i branschen gynnas. För att stimulera till förbättradinternkontroll bör uppenbara överträdelser av gällande bestämmelser leda tillkännbara straff. 6 Vi har ingenting att erinra motatt livsmedelsverket skall meddela föreskrifter om kvalitetskontroll ochmärkning av potatis. Däremot kan vi inte på något sätt finna attkvalitetskontrollens effektivitet, konkurrensneutralitet och uniformitet gynnasav att de kommunala miljö- och hälsoskyddsnämndema skall ha ansvaret förkontrollen av att kvalitets- och märkningsbestämmelsema följs. Detta arbete böräven fortsättningsvis skötas av SMAK efter livsmedelsverkets instmk-tioner. Mankan t. o. m. gå så långt som att ifrågasätta om SMAK överhuvud behöver entillsynsmyndighet. SMAK sköts efter en av staten utfärdad instmktion(kungörelse), staten utser såväl ordförande som ledamöter, revision skerårligen osv. Vill man undgå onödig byråkrati, är kanske detta ett steg i rättriktning. 7 Finansieringen av den offentligapotatiskontrollen bör ske med exempelvis arealavgifter via jordbmksnämnden.All uppdragsverksamhet för internkontroll i företag e. d. som utförs av SMAKbör som debiteras på självkostnadsbasis. Inget avgiftssystem som kankomma i fråga får menligt inverka på strävanden att prioritera högklassig matpotatiseller mbba konkurrensneutraliteten på marknaden. 8 Kvalitetsarbetet påpotatisområdet sker gmndläggande i odlingsledet. Utgångsråvaran bestämmermöjlighetema till framgångsrika kvalitetsinsatser i parti- och detaljhandel. Medden sakkunskap som finns inom statens jordbmksnämnd och de goda erfarenheter avsamarbete med denna, såväl inom SMAK som Potatisintressenter, gör attvi skulle se stora fördelar i att denna myndighet fick en framträdande roll iansvaret för odlingsledets kvalitetsstyrning och regelsystem. bli tillsynsmyndighet, är det angeläget att framhålla värdetav en arbetsfördelning, så att livsmedelsverket inriktar sig påkonsumentledet, jordbmksnämnden på odlingsledet. Samordningen kan ske genomstyrelserepresentation i SMAK. 9 Vitror också att alla ändringar i kvalitetsnivåer, kontrollsystem etc. vinner på att de sker med hjälp av den sakkunskap som byggts upp inom SMAK och de företag och organisationer som är representerade däri. Branschöverenskommelser i frågor som ej lämpar sig för lagar och förordningar, bör stimuleras exempelvis när det gäller köpgarantier, fördelning av ansvar mellan odling-, parti- och detaljhandel, förva- ringstemperaturer, krav på förpackningsmaterial etc. 10Informationsresurser bör samordnas över hela fältet, exempelvis SverigesPotatisintressenter, Grönsaksfrämjandet och SMAK. Det påbörjade samarbetet börpåskyndas och formaliseras. 2.4 Mejerikontroll m. m. 2.4.4Näringsfrihetsombudsmannen finner det svårt att förstå varför det skall finnas ett organ med myndighetsliknande uppgifter som kontrollerar att bl. a. smör och ägg har en hög och jämn kvalitet. Smörproduktionen är i praktiken monopoliserad inom jordbrukets mejeriföreningar. Dessa bör vara fullt kapabla att på egen hand tillse att smör håller en kvalitet som passar de svenska konsumentema och duger för export. Kvalitetskontrollen avsmör torde inte medföra några fördelar för kon- Prop. 1988/89:68 sumentema.Detta framträder särskilt om man betänker att t. ex. marga- Bilaga 3 rin,som dessa använder i betydligt större mängder än smör, kan säljas utanmotsvarande kvalitetskontroll och ändå hålla en god kvalitet. Eftersomsmörproduktionen är monopoliserad kan man inte hoppas på någon förbättradpriskonkurrens om mnmärkningen på smör tas bort. Som varje reglering drar dendock kostnader. Detta bör vara tillräckligt för att avskaffa samhälletsbefattning med mnmärkningen på smör. Frånrunmärkningen på ägg har NO erfarenheter som visar att den försvagarkonkurrensen. De äggpackerier som har mnmärkesrätt får särskildakvalitetsbidrag inom ramen för prisregleringen. Finansieringen sker viainförselavgifter samt produktionsavgifter, som tas ut av äggproducen-ter medmer än 1 000 värphöns oavsett om de har mnmärkesrätt eller ej. Detta innebär ipraktiken att staten medverkar till att skapa olika konkurrensförutsättningarför skilda konkurrenter. Detta är i och för sig något som förekommer på flera områden,men i regel torde det finnas tunga skäl för de olikformiga fömtsättningama. Avbetänkandet framgår, såvitt NO kan finna, inte något vägande skäl förmnmärkningen av ägg. Troligen känner många konsumenter inte till innebörden avmnmärkningen. Det torde t. o. m. vara vanligt att man uppfattar "färskalantägg", dvs. i praktiken icke mnmärkta ägg, såsom bättre än mnmärkta. Ipraktiken torde runmärkningen på ägg ha spelat ut sin roll. Tanken att inte skulle klara att på egen hand upprätthålla entillfredsställande kvalitetsnivå framstår som verklighetsfrämmande. Deleverantörer som marknadsför icke mnmärkta ägg har regelmässigt en svagmarknadsställning jämfört med marknadsledande Kronägg, som tillhörjordbrukskooperationen (). Sådana leverantörer måstei praktiken försöka vara bättre eller billigare än Kronägg för att få säljatill livsmedelshandeln. Prismässigt kan de ha svårt att konkurrera på gmnd avatt de ej får kvalitetstillägg. 1 fråga om kvaliteten gäller att ingenlivsmedelsbutik skulle ta emot leveranser av ägg från en liten leverantör somen gång sålt dåliga ägg. Det nu antydda förhållandet torde vara en viktig delav förklaringen till att begreppet "färska lantägg" har en positivklang. Frånkonkurrenssynpunkt är givetvis de påvisade olikformiga konkurrensförutsättningarnaklart negativa främst genom att de försvagar effektiviteten i branschen.Härtill kommer att kvalitetskontrollen i nuvarande form får bedömas somobehövlig. Även runmärkningen av ägg är därför enligt NO: s mening en regleringsom bör avskaffas. 2.4.5Statens pris- och kartellnämnd: Utredningen föreslår bl. attden del av-offentligkontrollen för mejerivaror m.m., som och ägg (KMÄ) nu har hand om, skallöverföras till miljö- och hälsoskyddsnämnderna. Enligt SPK:s mening harutredningen inte kunnat visa att man därigenom erhåller en bättre eller likabra kontroll lill lägre samhällsekonomiska kostnader. Snarare torde det finnasrisk för att man på gmnd av bristande resurser hos miljö--ochhälsoskyddsnämnderna får en mindre effektiv kontroll till högre samhällsekonomiskkostnad. SPK ifrågasätter därför denna organisationsändring i kontrollen avmejerivaror m. m. 2.4.9Statens livsmedelsverk: När det gäller den löpande tillsynen bör,som utredningen föreslagit, kungörelsen om viss offentlig livsmedels kontroll tillämpas även på mejerierna. KMÄ bör enligt livsmedelsverket även i fortsättningen tas i anspråk för pastöriseringskontroll och vatten provtagning. 2.4.11 : Nämnden kan ej ställa sig bakom Prop. ---- Detär----- mer förenligt med utredningens målsättning att utnyttjaKMÄ:s resurser fulh ut. avvisar för slaget att överföra den obligatoriska kvalitetskontrollen vid export till nämnden och vill--- framhållaatt det är angeläget att KMÄ:s och kontrollrådets verksamheti detta avseende ges erforderligt lagstöd. 2.4.16Sveriges : Helt klart är att det behövs specialutbildadexpertis för mejerikontrollen. SLU är tveksamt till om sådan kan uppbådas pålokal nivå; dvs. 2.4.18 i läntillstyrker utredningens förslag 2.4.19 i Östergötlandslän tillstyrker utredningens förslag 2.4.20 i län: Ilivsmedelslagstiftningen återfinns ett flertal författningar som bl. a.innehåller föreskrifter om kvalitet, om värmebehandling och om offentligkontroll. Särskilda vamkapitel finns för mjölk, för ost, margarinost ochmesvara och för ägg- och mejeriprodukter. I dessa vamkapitel återfinns bl. har även utfärdat särskildkungörelse om vitaminisering av skummjölkspulver avsett för export. Dessalivsmedelslagstiftningens föreskrifter omnämns inte av utredningen. I ställethävdas att KMÄ:s kvalitetskontroll är en fömtsättning för export av bl. a. ägg-och mejeriprodukter beroende på att jordbmksnämnden fastställt dekvalitetskrav som KMÄ föreslagit nämnden (mnmärk-ningsföreskrifterna).Utredningens uppgifter synes gmndade på att exportörerna anser att exportenkan komma att försvåras om nuvarande ordning ändras. ifrågasätterdenna exportörernas bedömning. Det är alltid importören och inte exportören somfastställer vilka krav som skall ställas på produkten. har ocksåerfarenhet av export av livsmedel (tårtor m.m.) från tillEngland. I detta fall godtas inte införsel till baserade på KMÄ:s intygberoende på att intyg utfärdade av offentlig livsmedelsmyndighet krävs. Förnärvarande utfärdar dessa exportintyg.