prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — I detta infraslruklurområde är del i stället järnvägen som i första hand måste rustas upp och byggas ut.Den låga standarden på huvuddelen av är elt klart hinder rhol eneffektivisering av järnvägstrafiken inom och med kontinenten. Förbindelserna genom är vikliga både för dennordiska trafiken och för trafiken lill och från del övriga . Den redanbeslutadekombinerade väg- och järnvägsförbindelsen över Stora Bäll kommer all få storbetydelse i sammanhanget. Motorvägsnätet och järnvägsnätet i behöverdock successivt byggas ut och rustas upp. Slockholm är en beprövad färjeled. Men denbehöver kompletteras med tågförbindelser mellan sydvästra och Stockholmsområdet.Dessutom behövs en upprustning av vägar och järnvägar i Åbo/. Närdet gäller förbindelserna med kontinenten är det främst två relationer somministerrådet pekar ut i sin handlingsplan. Den första gäller 20 förbindelsenmellan kontinenten och södra . Den norska, svenska Prop. 1988/89:100 ochfinska konlinenttrafiken kräver effektiva färjeförbindelser från söd- Bil. Ytterligare tågfärjeleder utreds. Denandra relationen gäller Öresundsförbindelsernas framlida utformning. De svenskaoch danska Öresundsdelegalionerna harfått i tilläggsdirektiv all undersöka möjligheterna all utföra en järnvägsförbindelse i form av en borrad tunnel.Möjligheten att finna en s.k. etapplösning skall dessutom undersökas. Detta skulle innebära att man först byggerjärnvägsdelen och därefter vägdelenav en fast förbindelse. Delegationerna beräknas komma med sin rapport ibörjan av . I kommer i enlighet med beslut (prop.1987/88:50 bil. I, , rskr. 159) en fortsatt samordnad och långsiktiginvesteringsplanering att genomföras för infrastrukturutbyggnaden inom deolika trafik-grenarna. Syftet med dennasamordnade planering är att regering och riksdag skall få bättre överblick över framlida störreinvesteringar i infrastrukturen. Del kan gälla avvägningar mellan olika slag avtrafik, mellan kollektiva och individuellatransporter, mellan ekonomiska ramar för nationellt inriktade investeringaroch länstrafikinvesteringar osv. Samhällsekonomiska bedömningar kan också behöva göras aveffekterna av sådana åtgärder som iväsentlig grad kan påverka samhällsutvecklingen i övrigt. I vissa fall finns också anledning för statsmakterna all laställning till enskilda större investeringar. Med en tidsmässigsamordning i planeringen, användning av ellgemensamt planeringsunderlag och tillämpning av enhetliga samhällsekonomiskautvärderingsmetoder ökar möjligheterna att jämföra de samlade effekterna av investeringar inom olikatrafikgrenar. Med anledning avriksdagsbeslutet har regeringen uppdragit åt , luftfartsverket,och alt för sina resp.verksamhetsområdenutarbeta och redovisa en långsiktig investeringsplan. Uppdraget skallredovisas till regeringen . Regeringen hardärför uppdragit ål transportrådel atl lill grund för verkens arbete utarbeta ell gemensamt planerings- ochprognosunderlag saml beskrivningar av långsikliga utvecklingstendenser förtransportsektorn. Regeringsbeslutetinnefattar också ett uppdrag åt slalens naturvårdsverk all lill grund för verkens arbeteutarbeta ett underlag avseende olika regionerskänslighet för skilda slag och mängder av emissioner. kommer således i hög grad att präglasav ett genomfö rande av olika åtgärder inomramen för del trafikpolitiska beslutet. ansträngningar måste också göras för atl ienlighet med Prop. 1988/89:100 uttalade önskemål skall kunna fungera som en naturlig del aven gemen- Bil. 8 sam europeisk Iransportmarknad. Den europeiska gemenskapen(EG) har som mål alt en gemensam inre marknad skall införas . harfattal beslut om gemensamma sjöfarts- och luftfartspolitiska åtgärder. Beslut har nyligenocksåfallats om att alla särskilda transporttillstånd och kvoter för den gränsöverskridandelastbilstrafiken mellan medlemsstaterna skall vara avvecklade . Därigenomkommer en fri marknad för sådana transporter all upprättas inom EG. Viktigabeslut om harmonisering av degrundläggande konkurrensvillkoren för landsvägstrafiken har tagits eller förbereds inom EG. Detta gällerchaufförers arbets- och vilotider, fordonens mått och vikter samtlillträdesvillkoren för atl bli åkare resp.bussförelagare. Enighet har dock ännu inte uppnåtts om utformningen avvägtrafikbeskattningen. Enligt min mening ärdet mycket viktigt atl svenska regler på sådana områden där EG redan fattat eller förbereder beslut om engemensam politik på transportområdet utformas på ell sådant sätt att konkurrenssnedvridningarinte uppstår. Svenska förelag måste kunna arbeta på en gemensameuropeisk transportmarknad på samma villkor somkonkurrenterna ulan risk för diskrimineringar. har därför tillsammansmed begärt förhandlingar med EG om ingående av avtal på luftfartsområdet. Vidare övervägs att tillsammans med ochFinland på motsvarande sätt begära förhandlingar på landtransportområdet. söker också som en följd avbeslutet i atl avveckla de hinder förtrafiken som alltjämt finns mellan denordiska länderna. Arbete pågår också inom ramen för den europeiska transportministerkonferensen (CEMT)med utarbetande av ett multilateralt avtal om landsvägstrafiken lill vilketSverige tagit initiativ. A.Kommunikationsdepartementet m. m. Prop.1988/89:100 Bil. 1987/88 Utgift 1988/89 Anslag 1989/90 Förslag (därav lönekostnader) (17 900000) (-h 600000) * Av angivet belopp harinte . ställts till dispositiontill följd av tillämpningen av en utgiftsram Med hänvisning lillsammanställningen beräknar jag anslaget för nästa budgetår till . Medelsbehovet har beräknats medutgångspunkt i en real minskning av utgifterna om för treårsperioden1989/90-1991/92 med fördelningen 2, I och för första, andra resp. tredjebudgetåret. Jag har i milt förslag beaktatRC-organisationens upplösning. Under anslaget harberäknats medel för extra utgifter. Del särskilda anslaget Extra utgifter kandärför utgå. Jag hemställer all regeringen föreslår att tillKommunikationsdepartementet för /90 anvisa elt förslagsanslagpå . Utredningar m. m. 1987/88 Utgift 1988/89 Anslag 1989/90 Förslag 7 344085 4800000 5 300000 Med hänsyn till den beräknade omfattningen avutredningsverksamheten bör anslaget uppgå lill . Jag hemställer alt regeringen föreslår all till Utredningar m.m. för /90 anvisa ett reservationsanslag på . Viss internationell verksamhet* * redovisat underanslaget J 6. 1987/88Utgift 3 395 690 1988/89 Anslag 2 815000 1989/90 Förslag 6950000 Prop.1988/89:100Bil. kommission för (ECE) konferensen (CEMT) sjöfarten samt Internationella sjö- fartsorganisationen (IMO)* Ministermöte (CEMT) * Redovisas delvis underlittera E. Under anslagsposterna I 5 har en viss omfördelningskett saml hänsyn tagits till kostnadsutvecklingen. 6. inkluderar kostnaderi samband med utländska besök. För nästa budgetår har jag under anslagsposten 7. beräknat kostnader för deneuropeiska transportministerkonferensen (CEMT) som skall äga rum under våren1990. Anslaget har beräknats till . Jag hemställer att regeringenföreslår att tillViss internationell verksamhet Tör budgetaret 1989/90 anvisa ellförslagsanslag på . B. Vägväsende Prop.1988/89: lOO är central förvaltningsmyndighet för frågor omväghållning. Verkets uppgifter är att svara för statens väghållning, svara förplaneringen av riksvägarna, fördela statsbidrag till vägaroch kolleklivlrafikanläggning-ar m. m. samt svaraför tillsyn av stalskommunvägarna saml viss enskild väghållning. Väglagen(1971:948 ändrad 1987:459, 1987:745, 1988:413 och 1988:953) samt vägkungörelsen (1971:954 ändrad 1987:461och 1988:1016) innehåller de grundläggandebestämmelserna om väghållningen. Ett av vägverkethelägt bolag bildades år 1982.Bolaget skall på affärsmässiga grunder bedrivaexportverksamhet på väghållningsområdet. Det svenska väg- och gatunätet är mycket omfattande ochuppgår till totalt drygt420000 km. Vägnätet beslår av allmänna och enskilda vägar saml tätorternasgator. Del allmänna vägnätet omfattar . Av dessa sköter staten genom vägverketväghållningen på statliga vägar. Väghållningen för resterande5 de s. k. stats-kommunvägarna sköts av de kommuner som har förordnats till egna väghållare. har 110 kommuner sådana förordnanden. Del allmännavägnätet kompletteras av kommunala vägar och gator samt av en mängd enskilda vägar vars sammanlagda längd har uppskattats tillomkring . Äv de enskilda vägarna erhåller omkring 71 200 kmstatligt bidrag. I nedanstående tabell redovisasomfattningen vid slutet av vart och ett avåren 19851988 av statliga insatser pä vägnätet i resp. års prisnivå, väglängderm. ,* Prop. väglängd (km) anslag/medel (milj. drift (inkl. invest. - beredskapsarbeten (VV regi) väglängd (km) gatulängd (km) vägar (km) vägar (km) väglängd 30juni (km) motorfordon (antal) anslag/bidrag (milj. * Beräknat för . ** Per . Det allmännavägnätet är uppdelat i riksvägar och länsvägar. Riksvägnä-tel uppgår förnärvarande lill och länsvägnälet till . Vilka vägar som skall varariksvägar beslutas enligt 1 § vägkungörelsen (1971:954) av regeringen.Vissa riksvägar är utmärkta som europavägari enlighet med deklaration om europavägar. Vägarna och vägtrafiken är en viktig del avtransportsystemet och är en förutsättningför att de flesta andra transportmedel skall kunna fylla sina uppgifter. sker av allt resande,uttryckt i personkilomeler, på vägarna. Trafiken på vägarna har ökat kraftigtunder senare år. På de statliga vägarna ökade trafiken med 6,och5,. bedöms trafiken öka med 5,. Den starkatrafiklillväxten hänger till slor delsamman med den positiva ekonomiska utvecklingen. Trafikflödet på de mer trafikerade vägarna redovisas ifigur 1. Statliga vägarmed trafik över 2 000 fordon . Prop.1988/89:100Bil. Trafikarbetet påvägnätet uppgick till , varav personbilstrafiken svaradeför 54 miljarder. Lastbilarnasandel av trafikarbetet uppgick till4 miljarder fordonskilometer. De lätta lastbilarna svarade för omkringhälften av detta trafikarbete. Övrigafordon, främst bussar, svarade för I miljard fordonskilometer. Merparten avtrafikarbetet sker på de statliga vägarna. uppgick trafikarbetet pådessa vägar lill omkring 36 miljarder fordonskilomeler. finns del 3,4 miljonerpersonbilar i trafik, och antalet personbilarbedöms öka med fram . Trafikökningen underde har kraftigt överskridit de prognoser som gjorts. Eltarbete med all se över prognoserna har därför inletts. Prop.1988/89:100Bil. 1970 1975 1980 1985 1990 Trafikarbetet på statsvägarna åren 1970 1987. Godstransporternamed lastbil uppgick preliminärt ,varav de långväga transporterna över svarade för . Totalt finns det i Sverigeomkring 230000 lastbilar. Äv dessa var 160000 registrerade för en skatteviktunder 2 lon, 44000 för en skallevikl mellan 2-9,saml 26000 för en skattevikl av och därutöver. Antaletregistrerade påhängsvagnar var den 1januari 1987 omkring 6 000 och antalet släpvagnar med en skattevikt över1 ton uppgick till omkring 38000. Godstransporternabildar ett komplext mönster med i vissa fall stora obalanser i godsflödena.Från och norrut t. ex. dominerar inom Qärrtrafiken på landsväg styckegodstrafiken,medan järnvägens massgodstransporter hardominerande flöden söderut. Detta leder till att fjärråkarna - som har engenomsnittlig godsbeläggning på - har svårt atl skaffa godssöderut, medan järnvägen som uppskattningsvis haren genomsnittlig godsbeläggning på - i stor utsträckning saknar Prop.1988/89:100 gods norrut. Inom flyget och sjöfartenförekommer liknande obalanser. Lastbilstrafikensomfattning hänger nära samman med konjunkturerna och näringslivetsstrukturomvandling. Totalt sett har den med lastbil transporterade godsmängden sedan börjanav minskat från omkring 450miljoner ton lill omkring . För långväga transporter över är dockutvecklingen den omvända. har långvägalastbilstransporter i yrkesmässigtrafik ökat med . Ökningen har främst skett på de mer trafikerade vägarna och speciellt på vissaeuropavägar. Utvecklingen går mot en ökad medellastvikt och en ökandemedeltransportlängd. Lastbilstransporternatill och från utlandet har ökat mycket kraftigt. I början av 1980-talel passerade omkring 10miljoner lon gods gränsermed lastbil. uppgick de gränsöverskridande godstransporternamed lastbil till 19 miljoner lon. Godsets varuvärdehar stor betydelse för valet av transportmedel. Den ökande andelenhögvärdigt gods har medfört en förskjutning mellan transportmedlen, eftersomgods med högre varuvärden i stor utsträckning transporteras med lastbil ellerflyg. per kg dominerar i stor utsträckning flyglransporlerna, iintervallel . per kg dominerar lastbilstransporterna medan sjö- ochjärnvägstransporter dominerarvid varuvärden . En annan viktigutvecklingstendens inom transporlmarknaden är den ökade efterfrågan på systemlösningarvilka ofta innebär en kombination av fleratransportmedel. Lastbilarna är därvid en viktig länk i transportkedjan. Den utveckling av efiektivatransportsystem som pågår inte minstinom EG kommer all ställa stora krav på en anpassad utveckling inom hela transportkedjan. Inte minst gäller detlastbilstransporterna som måste kunna svara mot de krav som l.ex.järnvägssyslemet ställer. Detta gällersärskilt viktbestämmelserna för lastbilstransporter. Ansvaret för väghållningen delas mellan staten,kommunerna och enskilda. Staten är ansvarigför de allmänna vägarna och staien är genom väg-förvaltningarna väghållare förde flesta av dessa vägar. Sammanlagt 110 kommuner ar emellertid ocksåväghållare för vissa allmänna vägar, s. k. statskommunvägar. De flesta av dessakommuner är väghållare i centralortenstätortsområde. När det gäller de enskilda vägarna åvilaransvaret för dessa i princip ägarna till de fasligheter som har nytta av vägarna.Kommunerna har dock i storutsträckning engagerat sig såväl ekonomiskt som rent praktiskt i den enskildaväghållningen. Den nuvarandeuppdelningen av väghållningsansvarel mellan stal, kom muneroch enskilda bygger på de bestämmelser som infördes vid vägväsen- dets förstatligande år 1944.Med den kraftiga urbanisering som skett har 29 uppdelningen av väghållningsansvaret blivit allt mer otidsenlig. Enangelägenfråga är att få lill stånd en mer rättvis fördelning avväghållningsansvaret mellan statenoch kommunerna. Staten skall liksom nu vara väghållare för de allmänna vägarna på landsbygden. Vidarebör i tätorterna staten, genom , ha ansvaret för de övergripandeallmänna vägarna (främst riksvägar ochprimära länsvägar). Kommunerna skall ges elt ökat ansvar för den lokalaväghållningen i de större tätorterna. har därför i enlighet med mina forslag i dentrafikpolitiska propositionen (prop. 1987/88:50 bil. 1, , rskr.297) - fått i uppdrag alt vidta de åtgärder som behövs för att få etträttvisare och mer rationellt ansvar för väghållningen samt föreslå vilkakommuner som bör bli väghållare och vilkavägar dessa bör svara för. Uppdraget skall redovisas till regeringen senast den . Prop.1988/89:100Bil. För har 6896,2 milj. kr. Effekterna av underåret genomförda väghållningsinsalser saml fördelningen mellan olika åtgärder har av redovisats i verksamhetsberättelsen. Kostnaderna under verksamhetsåret har uppgått till totaltomkring 7 242,5 milj. kr. med fördelning enligt figur 3. Förutom med anslag harverksamheten finansierats medintäkter m. m., till ett belopp av omkring 90 milj. kr. Vidare har vissa av bärighetshöjande åtgärder påbörjatsunder till en kostnad av omkring 55 milj. kr. Drift av statliga vägar ./.223 688 Bidrag till drift av Bidrag till byggande av kommunala vägar och gator Bidrag till drift av en- Bidrag till byggande av * Tidigareläggning av i 988 ärs investeringar. Figur 3.Anslagsredovisning 1987. Källa: anslagsframställning. Beläggningsunderhållel kostade totalt 725milj. Omkring 5 500 kmväg fick ny beläggning. motsvarar av det belagda vägnätet. Den genomfördabeläggningsinsatsen bedöms avvägverket otillräcklig med hänsyn lillde omfattande skadorna på vägnätet. De broar som är byggda bedöms varai bra skick, medan en stor andel av de 7000 äldre broarna uppvisar skador. Skadorna finns framför allt på brobaneplattor, påbetongytor exponerade för luft samt på stödkonstruklioner i vatten. Av de 7000äldre broarna bedöms 25 vara skadade.Den totala kostnaden för att reparera dessa broar beräknas uppgå lillomkring 1000 milj. kr., varav 700 milj. kr. avser reparation av brobaneplattor. har befintliga broar underhållils till en kostnad av 187 milj. kr. Därtill har äldre broar ersatts och renoverats och nya broar byggts till en kostnad av 273 milj. kr. Insatserna för attunderhålla broarna motsvarar av broarnas nybyggnadsvärde. Bärighet.Verksamheten resulterade i atl vägarnas bärighet kunde bevaras.Detta genom atl vinlerväghållningen blev billigare än beräknat och atlresurser på så sätt kunde föras över lill bärighetsålgärder. Kostnader för bärighetsåtgärder* 1984-1987 Prop.1988/89:100Bil. Avstängda vägar eller nedsatt axeltryckpga tjäUossning1984-1987 Kostnader for bärighetsåtgärder samt avstängdavägar eller nedsatt axeltryck pga. tjällossning. Källa: Vägverketsverksamhetsberättelse. Kostnaderna förvinterväghållningen var omkring Prop. 1988/89:100 600 milj. kr. Frånvinlerväghållningssynpunkl var relativt gynn- Bil. Kostnader for vinterväghållning19841987. Källa: verksamhetsberättelse. Trafiksäkerhet.Under år 1987 har låtit genomföra ett antal studier av hurolika faktorer, främst väghållningsinsatserna, påverkar trafiksäkerheten.Bland resultaten kan nämnas all de ökade vinterväghåll-ningsinsalserna under1980-talet på de mer trafikerade vägarna har minskat antalet trafikolyckor medi storleksordningen 400 stycken jämfört med de förhållanden som rådde . Antal döda/skadade permiljon axelparkm 19751976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 198J 1984 1985 1986 1987 Skadekvot 1975 1987. Källa: Vägverketsverksamhetsberättelse. 5.3 Byggande Prop. Nyagenomfarter och förbifarter har stor betydelse för trafiksäkerheten. Ofta kan säkerheten för trafikanterna på en nybyggdförbifart vara 2 3 gånger högre än på en befintlig dålig genomfart. Sådanaförbifarter medför också ofta betydande miljöförbättringar i övrigt förberörda tätorter. har 17 större väg- ochbroobjekl med en byggkostnad över 10 milj. kr. öppnats för trafik. Bro över SJ i Totalt öppnades år nybyggd väg för trafik. räknarmed att en vägs ekonomiska livslängd uppgår till . Fram lill i början av 1980-lalel översteg investeringarna de årliga avskrivningarna. Därefter har investeringarnavarit lägre än avskrivningarna,vilket medför alt det kapital som är bundet i vägnätet minskar. Vägka-pitalets nettovärde saml investeringar ochavskrivningar redovisas i figur 7. Freonmaterial ivägkonstruklioner skall avvecklas. har beslutat allfreonmalerial inte skall användas efler /92. Övergång till freonfriamaterial kommer all ske efter hand. Tillverkarna får på så sätt möjlighet all ta fram nya produkter. harhittills främst använt freonmaterial vid tjälisoleringav vägar. 3 1988/89. 1987 ärs pris, 40 irsavskrivningstid Prop.1988/89:100 Bil. Vägkapitaletsnettovärde (investeringar-avskrivningar) på statliga vägar 1943-2000 11987 årsprisnivå. Avskrivningarna baseras på en ekonomisk livslängd av . Investeringar/avskrivningarpå vägar 1943-2000 pris, 40 årsavskrivningstid Investeringaroch avskrivningar på statliga vägar 1943-2000 prisnivå. Avskrivningarnabaseras på en ekonomisk livslängd av . Vägkapitalets nettovärde samt investeringar/avskrivningarpå vägar 1943-2000.Källa: verksamhetsberättelse. anför i anslagsframställningen all delunderhåll som ryms inom nuvarande väganslag inte är tillräckligt för atltillgodose behoven av väg-hållningsålgärder. Än mindre tillgodoses de mycketsnabbt växande behoven somföljer av vägnätels ökade ålder pga. uteblivna investeringar. utnyttjas vägnätet allt mer och förslitssnabbare som en följd av den mycket starka trafiktillväxten under senare år.Den nuvarande utvecklingen innebär en accelererande nedbrytniiig av vägnätet.Problemen med eftersläpande underhåll ökar. Vidare anför att vägbyggandet iprincip har halverats . bedömer alt behovet av väginvesteringar fram till år2000 uppgår till i storleksordningen . På destatliga vägarna finns omkring 12 000 broar. Dessa har ettåteranskaffningsvärde av prisnivå. Enbetydande andel av broarna är byggda . Dessa broar är inte dimensionerade för dagens trafik ochunderhållskostnaderna är därför höga.Broarna måste successivt bytas ut, byggas om eller förstärkas. Ungefär två tredjedelar av broarna är byggda före år1965. Dessa broar saknar ofta torutsättningar att motstå salt och frost.Bristande isolering mot fukt orsakarofta omfattande skador på den bärande belongkonslruktionen. Då Prop.1988/89:100 en belongreparalion ofta är fyra tillsex gånger så dyr som ett utbyte av Bil. 8 isolering och beläggning, är delgod ekonomi att förnya isolering och beläggning i lid. På nästan alla statliga vägar är del tillåtet atl köra med fordon somhar en axellast på 10 lon och en boggilast på . De längsta fordonenfår ha en bruttovikt på . Vägarna är i många fall inte dimensioneradeför dessa laster, än mindre för de överlaster som förekommer. Undertjällossningen måste många vägar slängas av för lunga fordon. Varje årstängs en tredjedel av länsvägarna av för tung trafik under i genomsnitt enmånad. Tjällossningen inträffar ofta vid den tid när skogsindustrin villtransportera ut timmer ur skogarna och när turisltrafi-ken är intensiv.Tjälskadade vägar begränsar utvecklingsmöjligheterna i vissa områden. Dettagäller t. ex. turistnäringen i norrlandslänen där högsäsongen förskidturism ofta sammanfaller med Ijällossningsperioden. För att hela vägnätetskall få en acceptabel bärighet krävs omfattande investeringar. Av de statligavägarna har högklassig beläggning medan har en enklare,tunnare beläggning. Resten är grusvägar. En inventering avde belagda vägarnas tillstånd beträffande jämnhet, spårdjup ochsprickbildningar visar att , eller , av de belagda vägarna är ibehov av åtgärder. Behovet är akut för av dessa vägar. Grusvägarna har iregel lite trafik och dålig bärighet. De måste förslärkas innan de beläggsannars kan beläggningen snabbi brytas sönder av trafiken. Kostnaderna för erforderliga förslärkningsarbetenär för dessa vägar ofta höga, somuteblivna åtgärder ger ökade kostnader för framtida reparationer. Vägar med trafikmellan 250 och 1 500 fordon har ofta mindre bra bärighet. Trafiken är ändå så sloratt de bör vara belagda. Det är på dessavägar som en stor del av de riktigt tunga skogsiransportema går. Trafiksäkerhet.Totalt inträffar omkring 400000 trafikolyckor i landet varvidomkring 800 personer omkommer och omkring 20000 personer skadas.Samhällets kostnader för dessa trafikolyckor i form av sjukvård och bortfall i produktionen är höga. Medan trafikarbetet på statsvägarna harökat med har antalet olyckor ökat . Den stora ökningen av antalet olyckor kantill en del förklaras med alt antaletvillolyckor har ökat kraftigt. En bidragande orsak är också de höga hastigheternapå vägarna. En myckel allvarlig utveckling är all har antalet dödade och skadade i trafikenökat. Olyckomas fördelning påvägnätet är ojämn. På av de större vägarna inträffar avolyckorna. Vägtrafikensnegativa miljöeffekter har uppmärksammals och då särskiltbilavgasernas bidrag till försurning av mark och vatten. Omkring 200 000 personerberäknas vara utsatta för höga avgashaller. Huvuddelen av dessa personer finns istorstadsområdena. skärpakraven på bilarnas avgasrening kommer all minska luftföro- Prop.1988/89:100 reningarna. Även trafikbuller ärett problem. Totalt i landet bedöms lägenheter med 200000 boendeutsättas för mycket störande buller. Problemet är störst i storstäderna ochlängs högtrafikerade vägar. För all förbättra situationen krävs omfattande investeringar. 6.2 medelsberäkning fiir /90 m.m. verksamhet är uppdelad på nioprograminriklade anslag på statsbudgeten och anslagsframställningen avser församtliga dessa anslag verksamhetsåret1990. För att vidmakthållavägkapitalel fordras enligt såväl investeringar somunderhåll. Del samlade vägbyggnadsbehovel fram uppgår lill perår bara på de statliga vägarna. Vidare harunderhållsbehoven ökat drastiskt som en direkt följd av otillräckligt underhåll av vägarna.