prop · GC0392 · 1988-12-31 00:00:00 — 1tredje stycket finns den tidigare nämnda bestämmelsen om att lagen (1949:658)om inlösen i vissa fall av rätt lill gruva m.m. skall gälla beträffandeinmutningar och utmål. Ipunkt 4 anges beträffande inmutningar undantagen från huvudregeln om att dennya lagen skall tillämpas. Dennya lagen omfattar ett antal som förut har varit jordägar- eller koncessionsmineral. Enligt den nya lagen skall en prövning äga rum när tillstånd ges till undersökning. Inmutningar som erhållits utan sådan 131 prövning bör därför endastomfatta sådana som urspmngligen Prop. 1988/89:92 avsetts. Dellasägs i första meningen under a. Enligt2 kap. 3-5 §§ gruvlagen föreligger inmutningsförbud inom vissa områden. Dettainnebär att prövningsmyndigheten i beslutet om inmutning skall undanta sådanaområden, om inte särskilt tillstånd lill inmutningen finns beträffande dem.Enligt 3 kap. 6 och 7 §§ nya lagen skall i stället tillståndet omfatta ävensådana områden där förbud gäller mot att utföra undersökningsarbete utansärskilt tillstånd. Andra meningen under punkt a innebär att den, som har fåttinmutning på ett område där hinder har förelegat, inte skall behöva sökatillstånd enligt den nya lagen. Bestämmelsernai b-d innebär att äldre bestämmelser om inmutnings giltighetstid, förlängning,karenslid och överlåtelse skall tiUämpas i stället för bestämmelserna i den nyalagen. Ipunkt a behandlas utmål som har tillkommit före gruvlagen. Beträffande dessaskall alltjämt de äldre övergångsbestämmelserna i gruvlagen gälla. Avsamma skäl som har anförts under punkt 4 a skall utmål endast omfatta mineraleni gruvlagen. Detta föreskrivs i punkten 5 b. Förtydlighetens skull har angivits att den nya lagen gäller i fräga om anvisadmark och anvisande av ny mark. Somhar anförts under 4 a skall medgivande om undantag från hindersbestämmelsernaenligt gruvlagen anses som medgivande att utföra undersökning enligt den nyalagen. Detsamma gäller bearbetning. Försvarsavgifteni gruvlagen saknar motsvarighet i den nya lagen. Pä utmål skall den dock fortsättaatt tas ut enligt bestämmelsen i 5 c. Den rätt utmålel ger skall beslå lilldess utmålel upphör enligt äldre bestämmelser. Därför föreskrivs i 5 d altgruvlagens bestämmelser skall gälla om utmålets giltighetstid, frånträdande av utmåloch övergång av rätt till utmål. Den nya lagen innehåller ingen motsvarighettill gruvlagens inlöseninstitut, eftersom situationer motsvarande den därinlösen kan bli aktuell i stället kan mötas med vägrad förlängning avkoncessionen. För att möjliggöra inlösen av utmål under en övergångstidföreskrivs att 10 kap. gruvlagen skall gälla. Reglernaom gemensam förvaltning av koncessionsrätt i nya lagen avviker i vissutsträckning från reglerna om samäganderätt i utmål enligt gruvlagen. Bl.a.föreskrivs inte längre obligatoriskt årlig stämma. För att inte reglerna omsamägande skall ändras under pågående verksamhet föreskrivs i 5 e attgruvlagens bestämmelser om samäganderätt i utmål skall gälla i stället förmotsvarande bestämmelser i den nya lagen. Enutmålshavare har enligt gmvlagen rätt till förlängning av utmålel på i stort sett samma grunder som en innehavare av bearbetningskoncession har rätt till förlängning av koncessionen. Av skäl som har utvecklats i den allmänna motiveringen bör denna rätt till föriängning i stället avse rätt att erhålla bearbetningskoncession enligt den nya lagen när regelbunden bear betning, tillredning för utvinning eller anläggningsarbete i samma syfte 132 Denna bestämmelsefinns i 5 f. Denna fråga har behandlats under Prop. 1988/89:92 avsnitt2.3.8 i den allmänna motiveringen. När utmål skall efterföljas av en koncessionbör ansökan alltid göras. Bestämmelsen om detta motsvarar 6 kap. 11 § andrastycket gruvlagen. Enligt4 kap. 9 § första stycket 2 nya lagen har innehavaren rätt lill förlängning omundersökningsarbete av större omfattning pågår inom området. Den nya lagenförutsätter därvid att bearbetningens lämplighet ur hushållningssynpunkt harbeaktats med stöd av NRL och annan lagstiftning. Denyss nämnda aspekterna har dock sannolikt inte beaktats på delta stadium närundersökningen görs med stöd av gruvlagen, eftersom prövning enligtmiljöskydds-, vatten- och byggnadslagstiftning sannolikt inte har skett och utmålsprövningeni sig inte innefattar några sådana överväganden. Därför avslutas punkten 5 fmed en bestämmelse om att endast bevisningen om fyndighetens ekonomiska brytbarheloch lämplighels-prövningen skall förbigås i dessa fall. Därmed blir en prövningenligt hushållningsbestämmelserna i möjlig på samma sätt som vid prövningenav en ny koncession. Likaså blir del möjligt att ställa villkor i koncessionen. Enligt13 kap. 4 6 §§ nya lagen åläggs koncessionshavaren längre gående skyldigheterän vad som åligger en utmålshavare enligt gruvlagen vad gäller åtgärder sedanrättigheten upphört all gälla. Beträffande sådana anläggningar som harpåbörjats före lagens ikraftträdande bör en sådan skärpning inte ske. Därförföreskrivs i att gruvlagens bestämmelser skall gälla beträffande sådanaanläggningar. I punkten finns också en bestämmelse om karenstid motsvarande densom finns i punkt 4 d. Punktena behandlar rättigheter som har tillkommit före den gamla minerallagen. Dessaskall alltjämt gälla. Bestämmelseni första meningen 6 b anger all koncessioner enligt gamla minerallagenfortsätter atl gälla på oförändrade villkor. Bestämmelsen om markanvisningöverensstämmer med motsvarande bestämmelser i 5 b. Medgivande att undersökaeller bearbeta en fyndighet inom områden där hinder anses föreligga skall gällaäven efter den nya lagens ikraftträdande. Kronoandelförekommer inte enligt den gamla minerallagen. I konces sioner har i stället med stöd av 10 § tredje stycket gamla minerallagen föreskrivits att staien skall ha rätt till andel med hälften. För dessa andelar är inte bestämmelserna i gruvlagen om gemensam förvaltning tillämpliga. För koncessioner enligt gamla minerallagen skall därför inte 1 kap. 6 § eller 12 kap. nya lagen tillämpas. Detta sägs i 6 c. Som har anförts under den allmänna motiveringen skall koncessioner inte kunna förlängas. Därför görs här också undanlag för bestämmelserna om giltighetstid i 2 kap. 5- 8 §§ nya lagen. Någon möjlighet att ändra en koncession mot innehavarens vilja finns inte. Någon sådan möjlighet bör heller inte införas. Även från 6 kap. 4 § nya lagen görs därför undanlag för koncessioner enligt den gamla minerallagen. Bestämmelsen i 6 dmotsvarar den i . Beträffande motiveringen Prop. 1988/89:92 hänvisasdit. Enligt15 § gamla minerallagen kan tillstånd till undersökning ges som förberedelseför ansökan om undersökningskoncession. Någon motsvarighet till det finns intei den nya lagen. Gällande tillstånd bör dock få bestå lill dess de löper ul. I6 e finns därför en föreskrift om della. Idenna punkt behandlas övergångsbestämmelser betäffande undersökning ochbearbetning av som i och med den nya lagens ikraftträdande övergår frånatl vara jordägarmineral till att bli koncessionsmineral. Utgångspunkten är attpågående bearbetning skall kunna fortsätta med så få förändringar som möjligt,vilket har behandlats i den allmänna motiveringen under avsnittet 2.3.8. Ipunkten a stadgas om företrädesrätt till koncession för den som bedriverundersökning eller bearbetning och i punkten b anges att koncession skallmeddelas utan föregående prövning enligt 4 kap. 2 § nya lagen. Dessa frågor harbehandlats i den allmänna motiveringen. Punkten c anger att en koncession fårförenas med villkor enligt huvudreglerna i 4 kap. 5 och 6 §§ nya lagen. Enligt4 kap. 5 § får en koncession förenas med villkor lill skydd för allmännaintressen eller enskild rätt eller för att säkerställa ett ändamålsenligttillvaratagande av fyndigheten. Om någon har läktlillstånd pä annans mark finnsofta ett avtal mellan markägaren och exploatören som reglerar deras mellanhavanden.Om avtalet innehåller klausuler till skydd för markägarens rätt bör dessaklausuler föras in i koncessionen. De två andra typerna av villkor enligt dennaparagraf regleras i täkttillståndet. Sådana villkor bör föras över från täkttillståndettill koncessionen. I 5 kap. 2 § andra stycket stadgas om skydd för markägarenshusbehovsutvinning av när en koncession meddelas. En förutsättning förparagrafens tillämpning är dock att utvinningen pågår då koncession meddelas.Om detta är fallet vid en läkt av jordägarmineral regleras säkerligen denfrågan i avtalet mellan markägaren och exploatören. De villkor parterna harkommit överens om bör då föras in i koncessionen. Enligt 4 kap. 6 § skall koncessionshavarenställa säkerhet för atl vissa villkor uppfylls. Sådan säkerhet skall i fortsättningenkrävas då koncessionen eisätter täkttillståndet. Dåvillkor förs in i koncessionen bör man sträva efter att de villkor som gällerför verksamheten inte skall förändras i och med att koncession meddelas. Naturiigtviskan det i vissa fall bli nödvändigt att ändra villkoren på grund avomständigheter i det enskilda fallet. gäller särskilt villkor som härrörur avtalet'meUan markägaren och exploatören. behandlas markägarens företrädesrätt till koncession i vissa fall. Fråganhar behandlats i den allmänna motiveringen under avsnitt 2.3.8. 4.2 Förslaget till lagom ändring lagen (1987:12) om hushållning med Prop. naturresurser m. m. Paragrafenhar ändrats i enlighet med mina förslag i den allmänna motiveringen (avsnitt2.3.4 och 2.4) och har, med en mindre justering, utformats i enlighet medlagrådets förslag. Genomändringen i Jörsta stycket anknyts minerallagen och lagen om kontinentalsockelnlill NRL. 1 vilka ärenden enligt dessa lagar som 2 och 3 kap. NRL skalltillämpas, regleras i resp. speciallag. Som har framgått av den allmännamotiveringen gäller enligt den nya minerallagen att 2 och 3 kap. NRL skalltillämpas enbart i ärenden om bearbetningskoncession. Iandra stycket, som är nytt och har utformats i enlighet med lagrådets förslag,har tagils in en bestämmelse som tar sikte på sådana fall då ett visst företagskall prövas enligt flera av de lagar som anges i första stycket. Om förelaget t.ex.kräver tillstånd enligt både vattenlagen och miljöskyddslagen, innebärgällande ordning att företagels tillåtlighet enligt 2 och 3 kap. NRL skallprövas i både vattenlags- och miljöskyddsärendena. Med det nu föreslagna andrastycket skall tillåtlighetsprövningen göras endast en gång, nämligen i detärende som prövas först. Avgörandet i detta ärende blir bindande, såvitt avsertillåtligheten enligt NRL, varför 2 och 3 kap. NRL inte skall tillämpas vid denprövning som därefter skall göras enligt annan lagstiftning. Omtillstånd enligt någon av de lagar som är anknutna till NRL lämnas till ettvisst exploateringsföretag innebär det att ett visst område får tas i anspråkför det tillämnade företaget. Tillståndet kommer också att innehålla ett antalvillkor till skydd för motstående intressen. I dessa villkor kommer altregleras den inverkan pä motstående intressen som kan tolereras frånföretaget. Om ytterligare mark eller vatten senare behöver tas i anspråk förföretaget blir det fråga om ett nytt företag i NRL:s mening. En förnyad inlresseawägningmed tillämpning av 2 och 3 kap. NRL får då göras beträffande det begärdaområdets användning. Om man, inom det ursprungliga området, vill utöka sinverksamhet på ett sådant sätt att omgivningen påverkas, kan detta bara ske inomramen för de villkor som ställts upp i tillståndet till skydd för de motståendeintressena. Vill man gå utöver dessa villkor måste villkoren ändras. I ettärende om ändring av villkoren skall 2 och 3 kap. NRL tillämpas. Det är alltsåviktigt att notera atl del första avgörandets bindande verkan endast gäller detföretag som prövats i ärendet, dvs. ett företag förlagt lill ett visst områdeoch med en viss medgiven inverkan på motstående intressen. Detär naturiigtvis angeläget att prövningsmyndighetens avgörande utformas så, attdet tydligt framgår hur bestämmelserna i 2 oeh 3 kap. NRL har beaktats. Denav lagrådet föreslagna termen "företagexploateringsföretag eller andra ingrepp i miljön" ienlighet med terminologin i 2 kap. 2 §. Utanförbestämmelsen i andra stycket faller den prövning av ett företag som regeringen gör enligt 4 kap. NRL. Detär inte alllid möjligt atl i ett tidigt skede av ett projekt på ett Prop.1988/89:92 preciserat sätt ange de hänsynstaganden till allmänna intressen somkrävs enligt NRL. Vad som avgörs l.ex. i ett koncessionsbeslut enligt minerallagentorde normalt vara dels tillåtligheten av mineralutvinning av viss inriktningoch omfattning, dels vissa mer övergripande villkor om hänsyn till allmännaintressen som skall uppfyllas i den fortsatta projekteringen. Den prövning somskall göras enligt annan lagstiftning torde normalt aktualiseras i ett senareskede av koncessionens giltighetstid och avse mer detalj inriktade frågor. Somtidigare anmärkts innebär det nya andra stycket alt någon omprövning därvidinte får göras av företagets tillåtlighet enligt NRL. Däremot är det avsett attde övergripande villkor till skydd för motstående intressen som uppställts idet ursprungliga ärendet skall kunna ges en mer preciserad utformning. Dessamer preciserade villkor måste dock ligga inom ramen för de ursprungligenuppställda villkoren. Tilllagförslaget har efter lagrådsgranskningen fogats en särskild övergångsbestämmelse.Enligt denna skall äldre bestämmelser fortfarande gälla i mål och ärenden som anhängiggjortsföre lagens ikraftträdande. 4.3 Förslagettill lag om ändring i lagen (1985:629) om vissa torvfyndigheter Förslagetinnebär att 9 och 37 §§ torvlagen anpassas redaktionellt till den nyaminerallagen. 4.4 Förslagettill lag om ändring i lagen (1982:618) om utländska förvärv av fast egendom m. m. Bestämmelsernai 2 kap. 1 och 5 §§ samt 3 kap. 5 § har redaktionellt anpassats till den nya minerallagen. I sak har valts den prövningsmelod som gäller enligt gruvlagen, dvs. att ett kontrollsubjekts förvärv av en mineralrättighet skall prövas i särskild ordning och inte ingå som ett led i koncessionsprövningen. Vissa ändringar av saklig natur har också gjorts vad gäller sanktionsreglerna i 2 kap. 5 § och 3 kap. 5 §. gäller följande om förvärvslillstånd inte söks på föreskrivet sätt eller om tillstånd vägras. En inmutningsrätl består men de undersök ningsarbeten som inmutaren företar inom området blir utan verkan till bevarande av inmutningsrätten. Detta innebär i praktiken att inmutaren inte kan utnyttja den möjlighet att föriänga inmutningstiden som finns enligt 3 kap. 5 § gruvlagen. Beträffande utmål gäller att rätten till ulmålet blir förverkad den första infallande dagen då försvarsavgift skall erläggas. Den nya regleringen innebär att såväl undersökningstillstånd som bear betningskoncessioner upphör att gälla. Om kontrollsubjektet har endast én andel i koncessionen är del naturligtvis endast andelen som blir förverkad. Kravet på förvärvstillstånd gäller inte bara koncession utan även nyttjan derätt till koncession. I det remitterade förslaget angavs att om en nyttjan derätt förvärvas utan erforderiigt förvärvstillstånd inträder den sank tionen att själva koncessionen blir förverkad. Denna inställning reser, enligt lagrådets uppfattning, starka invändningar. Som exempel anför 136 lagrådet atl en koncessionshavareupplåter nyttjanderätt till sin koncession Prop. 1988/89:92 till ett konlrollsubjektoch därvid, med visst fog, har den uppfattningen alt förvärvstillstånd kommeratt meddelas. Om förvärvstillstånd trots allt inte meddelas förlorar koncessionshavarensin koncession, vilket enligt lagrådets uppfattning är en orimlig konsekvens.Jag har tagit intryck av lagrådets synpunkter och utformat bestämmelsen ienlighet med lagrådets uppfattning. Jag vill därvid anmärka alt om en koncessionshavareupplåter nyttjanderätt till sin koncession och därvid nonchalerar kravet på förvärvstillståndhans koncession i allvarligare fall kan återkallas på grund av misskötsamhet. Detkan noteras atl överlåtelse av koncession kräver tillstånd enligt 6 kap. I §minerallagen medan upplåtelse av nyttjanderätt till koncession inte kräversådant tillstånd. 4.5Förslaget till lag om ändring i lagen (1966:314) om kontinentalsockeln Iparagrafen anges nu att naturresurslagen skall tillämpas i ärenden omutvinningstillstånd. Paragrafenhar redaktionellt anpassats till den nya minerallagen. Etttidigare första stycke med bestämmelser om överklagande av bergmästarensbeslut enligt 7 § har upphävts. Sådana beslut rör gruvrätter på allmäntvattenområde, som har meddelats med stöd av föregångarna till gruvlag.Några sådana gruvrätter finns kvar. Dessutomhar en ändring i instansordningen i vissa ärenden om återkallelse av tillståndgenomförts. Enligt 5 § första stycket kontinenlalsockelför-ordningen (1966:315)meddelar geologiska undersökning (SGU), med visst angivet undanlag,tillstånd till sand-, grus- eller stentäkl inom allmänt vattenområde i havet.Eftersom SGU, enligt 5 § tredje stycket, bara får återkalla sådana tillståndsom myndigheten själv har meddelat berör den förslagna ändringen iinstansordningen bara den nyssnämnda typen av täkttillstånd. Iövrigt har endast vissa redaktionella ändringar gjorts. Tilllagförslaget har efter lagrådsgranskningen fogats en särskild övergångsbestämmelse.Enligt denna skall äldre bestämmelser fortfarande gälla i ärenden som anhängiggjortsföre lagens ikraftträdande. Jaghemställer att regeringen föreslår all anta förslagen till 1. minerallag, 2. lag om ändring i lagen(1987:12) om hushållning med naturresurser 3. lagom ändring i lagen(1985:620)om vissa torvfyndigheter, Prop. 4. lag om ändring i lagen(1982:618) om utländska förvärv av fast egendom m. m., 5. lag om ändring i lagen(1966:314) om kontinentalsockeln. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta de förslag som föredraganden har lagtfram. sammanfattning av Prop. betänkandet ""sa i Vårtuppdrag har omfattat en fullständig översyn av minerallagstiftningen, varvid vibl.a. haft i uppgift att överväga en enhetlig lagstiftning, som grundar sig påden s. k. koncessionsprincipen men med inmutningsrättsliga inslag.Lagstiftningen om utvinning av torv för energiändamål har behandlats i delbelänkandet(Ds I 1984:14) Lagstiftning om torv för energiändamål. Vi redovisar nuåterstoden av vårt uppdrag. Sedanvissa allmänna synpunkter redovisats behandlas i betänkandet i särskildaavsnitt frågor om tillstånd till undersökning, fömtsättningar för förlängningav undrsökningstillståndet, sambandet mellan undersökningstillstånd och rätlenatt bearbeta upptäckta , bearbetningskoncession samt förhållandetmellan mineralpolitiska intressen och motstående allmänna intressen. Dessutombehandlar vi frågor om utökning av kretsen lagreglerade , om skyldighetför innehavaren av undersökningstillstånd att redovisa uppgifter om utfördaundersökningar, om prövning och fullföljd i ärenden enligtminerallagstiftningen samt om tillsynen över undersökning och bearbetning.Slutligen tar vi upp frågor om bl. a. kon-trollmälningar inom sonade utmål och kontinentalsockelfrägor. Densvenska mineralindustrin brukar indelas i två näringsområden. Det ena ärmalmgruvor och det andra är andra gruvor och mineralbrott. Malmgruvorna delas isin lur in i järnmalmsgruvor och ickejärnmalmsgruvor Till andra gruvor ochmineralbrott räknas industrimineralbrotl saml grus- och sandlag. ISverige finns fyra järnmalmsgruvor, som (1985)producerar drygt produkter, varav exporteras.Gruvorna ligger i och . Efterfrågan på järnmalmpå väridsmarknaden har varit mindre än tillgången under det senas-le årtiondet,vilket har inneburit att en del av de svenska järnmalmsgruvorna har fåttläggas ned. Demetaller som utvinns i ickejärnmalmsgruvor i är koppar,bly, zink, guld, silver och . var 21 gruvor och 12anrikningsverk i drift hos fem företag. Störst är med 17 gruvoroch åtta anrikningsverk. De fyndigheter som utvinns ligger i ochVästerbollens län samt i . Den svenska råmalmsproduktionen uppgickår till sammanlagt , varav svarade för15,. Efterfrågan på bl.a. basmetaller har minskat sedan år 1984.Produktionen av dessa är därför större än efterfrågan. Detta har lett till attpriserna på världsmarknaden ligger på sin lägsta nivåunder1980-talet. Delbranschen andra gruvoroch mineralbrott.omfattar utvinning av en stor mängd olika produkter; För vårt.vidkommande är det produkterna av kvalificerade industrimineral som är av intresse. Dessa är i , huvudsak apatit, dolomit, flusspal, fältspat, kalksten, krita, kvarts;och , kvartssand, kvarsit, kyanit, olivin, svavelkis och talk. Produktionen är i . ng huvudsak koncentrerad lillsödra och . Flertalet av Prop. 1988/89:92producenterna är förhållandevis små. De största förelagen är Cementa och Bilaga 1 Ernström . Marknadenför induslrimineral har en snabbare tillväxllakl än den för metaller.Världens industrimineralproduklion överstiger värdemässigt metallproduktionen.Den svenska industrins behov av kvalificerade in-dustrimineralprodukter bedömsöka väsentligt . För t.ex. pappersindustrin, somhittills i hög grad har importerat sina industrimineral, finns prognoser sompekar på ett fördubblat behov av fyll- och bestrykningsmedel under perioden.Inom plastindustrin fömtses både tillverkningsvolymen och den tekniska nivånöka, vilket kommer atl öka behovet av mer kvalificerade industrimineral.Delsamma gäller också flera andra branscher. De geologiska fömtsättningarna iSverige anses vara goda för att tillgodose en stor del av det inhemska behovetav industrimineral. har mot denna bakgrund satsningarna påforskning och utveckling samt prospektering när det gäller dessa ökat. Minerallagstiftningeni omfattar flertalet metallbärande och några andra industrielltanvändbara , t.ex. kaolin, svavelkis samt olja och gas. Rätten tillövriga mineraliska ämnen tillkommer jordägaren. Rättenatt undersöka eller bearbeta regleras i gruvlagen (1974:342, GL) ochlagen (1974:890) om vissa mineralfyndigheter (ML). GL är tillämplig på malmertill vissa metaller, t.ex. koppar och järn och vissa industrimineral. MLreglerar rätten till bl.a. fyndigheter av olja och gas, vissa leror och uran. GLsbestämmelser bygger på det s. k. inmulningssyslemet, vilket innebär att densom först hos en myndighet (bergmästaren) ansöker om inmutning får ensamrätt atlundersöka det område som inmutningen avser. Sådan rätt innefattar också iprincip rätt att bearbeta en fyndighet, som kan påvisas genom undersökningen. Eninmutning gäller , men kan förlängas och om synneriigaskäl finns, ytteriigare . Om inmutaren påvisar enfyndighet som kan ekonomiskt tillgodogöras har han rätt att få ett områdeanvisat för bearbetning. Delta område kallas utmål. Vid ut-målsläggningen görsingen prövning av om bearbetningen är förenlig med andramarkanvändningsintressen. Å andra sidan befriar inte ulmålsbeslu-tetinnehavaren från att söka tillstånd enligt annan lagstiftning. Inom vissaområden där motstående intressen finns krävs dock särskilt tillstånd avregeringen eller för atl inmutning eller utmål skall kunnabeviljas. Utmål upphör med rätt till förlängning i vissa fall.Staten har rätt lill andel i ulmålet med hälften (kronoandel). Demineral som omfattas av ML får inte undersökas eller bearbetas ulan att en statlig myndighet gett tillstånd (koncession) till undersökning eller bearbetning efter en diskretionär prövning. Koncession ges för viss lid. För undersökning ges ofta och för bearbetning som regel . Koncessionen ger innehavaren ensamrätt all undersöka resp. bearbeta fyndigheten inom området. Prövningen innebär en bedömning av sökan dens lämplighet och en summarisk avvägning mellan sådana allmänna och 140 enskilda intressen som kanstå mot intresset av atl bearbeta mineralet. 1988/89:92 Detta innebärdock inte att koncessionshavaren är fritagen från att begära Bilaga 1erforderliga tillstånd enligt annan lagstiftning. Bearbetningskoncession färges endast om fyndigheten kan bearbetas ekonomiskt. Villkor av olika slag kanställas i koncessionen. Regelmässigt föreskrivs att staten skall ha andel medhälften i verksamheten. Ansökningar om undersökningskoncession prövas som regelav SGU.