prop · GC03152 · 1988-12-31 00:00:00 — Jagbiträder lagrådets uttalanden vid denna paragraf och tillstyrker all det införsen särskild paragraf, 2 kap. 4 §, med den lydelse som lagrådet har föreslagit.Som lagrådet har framhållit medför della alt 2 kap. 4 och 5 §§ i detremitterade förslaget får numreras om. 'Beslut om lagrådsremiss fattat vid regeringssammanträde . 5 § Prop. Jagansluter mig lill lagrådets uttalanden vid denna paragraf och tiflstyrker attparagrafens tredje stycke utgår. Jagtillstyrker lagrådets förslag tifl ändrad lydelse av paragrafen. Lagrådethar lämnat övriga lagförslag i remissen utan erinran. Viden genomgång av befintliga lagar med bestämmelser angående rättigheter somrepresenteras av värdepapper har del visat sig att en särskild följdändring,utöver vad som föreslagils i remissen, behövs i 4 § förmånsrättslagen,1970:979, (jfr 2 § i del remitterade förslaget tifl lag om införande av aktiekontolagen).Jag föreslår all 4 § förmånsrätlslagen ändras så att den förmånsrätt som nuföljer med handpanlrätt i ett värdepapper även skall följa med panträtt på gmndav registrering eller underrättelse enligt 2 kap. 3 § första stycket 10respektive 8 kap. 5 § tredje stycket aktiekontolagen. Frågan är av sådanbeskaffenhet atl lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Hämtöverbör vissa redaktionella jämkningar vidtas i de remitterade lagförslagen. 1fråga om aktiekontolagen gäller det 1 kap. 5 §, 2 kap. 3 §, 4 kap. 12 §, 8 kap.8 §, 9 kap. 2, 4 och 9 §§ samt. 10 kap. 1 §. Såviti gäller övriga lagförslagavser de redaktionella jämkningarna 1, 5 och 7 §§ förslaget till lag ominförande av aktiekontolagen, förslaget till lag om upphörande av lagen(1987:623) om förenklad aktiehantering, 5 kap. 1 § förslaget till lag omändring i aktiebolagslagen, 5 kap. 1 § förslaget till lag om ändring i bankaktiebolagslagen,13 a § förslaget lill lag om ändring i lagen (1924:322) om vård av omyndigsvärdehandlingar, 3 § förslaget till lag om ändring i lagen (1936:83) angåendevissa utfästelser om gåva och 15 kap. 1 § förslaget till lag om ändring i . Jaghemställer all regeringen föreslår att anta delsde av lagrådet granskade lagförslagen med vidtagna ändringar dels förslaget lilllag om ändring i förmånsrätlslagen (1970:979). Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Föredragande: statsrådet Anmälan till proposition om kontobaserat aktiesystem () överlämnade lill regeringen en rapportmed förslag till ett kontobaserat system för registrering av aktier m.m. Irapporten ingick även lagförlag som en av VPC tillsatt arbetsgrupp hadeutarbetat. Eflerremissbehandling lades rapporten till gmnd för en inom finansdepartementetutarbetad proposition (prop. 1987/88:108) om ett kontobaserat syslem förregistrering av aktier m.m. (princippropositionen). I princippropositionen, somantogs av (1988/89:NU 3, rskr 62 och 63), presenterasriktlinjer för ell sådant system som VPC föreslagit. I princippropositionenframhålls atl en övergång lill ett kontobaserat syslem bör ske försl sedanvissa återstående frågor fåll en lillfredsställande lösning. Dessa frågorgällde utformningen av rutiner för likvidhanteringen och uppbyggnaden av ensäkerhetsfond eller liknande för att göra del möjligt för VPC atl ersätta deskador VPC kan komma att ansvara för. I övrigt återstod vissaskadeståndsrättsliga frågor att lösa. I princippropositionen uttalas även altregeringen avser all senare lägga fram förslag lill den lagstiftning som krävsför att del kontobaserade systemet skall kunna genomföras. Inomfinansdepartementet har härefter utarbetats förslag till mtiner förlikvidhanteringen samt en uppbyggnad av garantiåtaganden och försäkring föratt öka VPC:s beredskap inför stora skadeståndskrav. Underberedningen av dessa frågor har en hearing ägt mm i den 14februari 1989 med företrädare för , , ,. Svenska försäkringsbolags riksförbund.Svenska fondhandlareföreningen, föreningsbankers förbund.Sparbanksföreningen, , bankinspektionen ochjustitiedepartementet. Ensammanställning av remissyttrandena över VPC:s rapport samt en redogörelse förgällande räll avsieende aktier och skuldebrev m.m. är fogade som bilagor lillprincippropositionen. 2 Likvidhantering i anslutning till VP-systemet Pp. Föratl del kontobaserade systemet hos VPC skall bli effektivt och tillförlitligtkrävs all i della integreras ett syslem för utväxling av likvider för de olikaköp och säljlransaktionema. i sin helhet säkert och rationellt system börkunna säkerställa att omregistreringarna på konton i avslämningsregistret fråndaglig joumal till aktiekonto resp. konto för skuldförbindelser och utväxlingav likvider alltid följs åt dag för dag. Ettlikvidhanteringssystem krävs enligt min mening vid övergången lill ett dokumentlöslsystem med de nya mtiner och den möjlighet till ökad omsättningshastighet somblir följden av detta. Iriktlinjeproposilionen angavs den närmare utformningen av likvidhanteringensom en av de frågor vilka återstod att lösa före övergången till ett kontobaseratsystem. Föredragande statsrådet anförde i propositionen bl. a. följande. "Någraremissinstanser har särskilt framhållit atl ett kontobaserat system måstekompletteras med likvidmliner bl. a. med hänsyn lill att införing ihuvudregistret fömtsätter att bakomliggande kundaffar är betald. InomVPC har härefter utarbetats en modell för likvidhanteringen i VP-systemet, Idenna modell har VPC ansvaret för kontrollen av atl erforderliga likvider i fondkommissionshandelnutbetalas. Enligtmin mening är en viktig funktion i del nya VP-systemet all säkerställa all omregistreringarpå aklie och obligationskonton och utväxling av likvider mellan kommissionäreralltid följs åt dag för dag. På detta sätt tillgodoses en säker afTärsavveckling. Likaväsentligt som alt åstadkomma en snabb och funktionell registrering aväganderättsförändring, är det alt åstadkomma en motsvarande integrerad likvidmtin.Först därefter kan ell kontobaserat VP-syslem i sin helhet anses varatillförlitligt. Föratl kunna åstadkomma en integrerad likvidmtin inom VP-systemet måste enprövning ske av en kommissionärs förmåga att kunna fullfölja ingågna affärer ilid före likviddagen. Om del därvid upptäcks att bristande fömtsättningarföreligger, skall tillräcklig tid finnas för övriga aktörer att vidtanödvändiga omdisponeringar av sina affärer så alt en för marknaden förödande dominoeffeklförhindras. Enlösning kan vara atl fondkommissionsbolag skaffar sig kredillöften i en ellerflera banker och att mtiner för pantsätlning i akuta lägen utvecklas. Enclearingfunklion, som före likviddagen inträder som garant för parternas likvidavräkningefler del alt den genomfört en kontroll av partemas förmåga lill likvidavräkning,är en möjlig lösning." Enligt,16 § ordningsreglerna för skall köpeskillingen erläggas till säljaren ochköparen ställa börspapperen till sin uppdragsgiva- 153 res förfogande senast kl15.00 Qärde börsdagen efler avslutet. Dagen för Prop. 1988/89:152likvid/leverans är dock femte börsdagen efter avslutet enligtett dispensbeslut av . Idagens system finns inte några regler eller mtiner som säkerställer attbetalning erlagts när äganderättsförändringar registreras hos VPC. Ifond-handelsledet erläggs betalning på den s. k. likviddagen, dvs. femte dagen eflerbörsavslutet. Köparen däremot betalar, om han inte förskotterat likviden,mot att han erhåller det nya värdepapperet av fondkommissionären. Någonlikvidkon troll förekommer således inte i dagens system. 2,3 VPC:s förslag till likvidhanteringsrutiner VPChar i samråd med och bankinspektionen tagitfram ell förslag till mtiner för likvidutväxlingen mellan de kontoförandeinstituten. Här följer en redogörelse för detta. Föratt kunna kontrollera att omregislrering av aktie/obligationsinnehav inte sker förrän likvidutväxling ägt mm krävs ett likvidunderlag från VP-systemettill likvidsystemet och en klarsignal från likvidsyslemel till VP-systemet närbetalning erlagts. Likvidunderlaget baseras på de konloförande institutensbeställnings och leveranstransaklioner, vilka innehåller uppgift omlikvidbelopp. Av praktiska skäl utväxlas endast en nettolikvid per konloförandeinstitut och dag. VPChar åtagit sig att handha likvidkontrollen. I denna funktion ingår attfastställa del slutliga likvidunderiagel och att kontrollera all erforderliga likvidererlagts innan omregistreringar i avslämningsregistret sker. Den del av likvidkontrollensom innebär atl hanlera betalningsströmmarna, dvs. vara likvidutväxlingsinslilut,skall skötas av någon affärsbank (clearingbanken). Denna bank får lill uppgift atlutifrån det från VPC erhållna definitiva likvidunderlaget ta emot likvider ochkontrollera att samtliga likvider erlagts saml göra utbetalningar till dekontoförande institut som skafl erhålla likvid. Likvidutväxlingen skalltidsmässigt hanleras så att den kan ingå i den s. k. riksbanksclearingen pålikviddagen. Clearing mellan de svenska affärsbankema sker påriksbanken genom bokföringsmässiga överföringar av medel som varje bank hållerpå checkräkning i . Checkräkningama är även kombinerade med kredit.För de konfoförande institut som inte själva är clearingbanker, dvs. deltar i riksbanksclearingen,kommer postväxlar att användas som betalningsmedel om inte betalning erläggsvia bank. Likvid skafl erläggas till clearingbanken på likviddagen. Delslutliga likvidunderlaget fastställs i samband med all systemet stängs förinrapportering av transaktioner dagen före likviddagen . Detta betyder atlvarje konloförande institut har uppgift om slutligt likvidunderlag någraminuter efler ,00. Efter denna tidpunkt är systemet öppet endast förkompletterande afliarer, vilka undanröjer positioner som inte kommer all kunnabetalas på likviddagen. MedVP-systemet kommer man att övergå från ett fem dagars likvidsy stem tifl ell tre dagars likvidsystem. Varje konloförande institut har från 154 avslutsdagen (dag 0) lilldagen före likviddagen (dag 2) erhållit uppgift från VP-systemet omprognostiserat likvidbelopp samt hur mycket härav som bygger på transaktionersom accepterats, dvs. vilka som inrapporterats även av molkommissionär. Dettager de kontoförande instituten en indikation på hur slor den slutliga nettolikvidenkommer all bli innan systemet slängs för inrapportering. Omett kontoförande institut inte kan prestera tillräcklig nettolikvid kannågon av följande åtgärder vidtas: utnyttjandeav ställda garantier. Pantsätlningkan ske dels av det kontoförande institutels egna innehav på konton hos VPC,dels av förvärvade rättigheter vilka skall likvideras av institutet den aktuefladagen. Detfinns även tid för omdisponeringar av affärer eftersom likvidunderiagel finnstillgängligt under hela inrapporteringsperioden. Underlaget blir alltmerfullständigt fram tills systemet slängs dag 2. Deredovisade åtgärdema skall förhindra atl ett konloförande institut inte kanbetala . Om elt institut ändå inte inkommer med likvid före vidtasstegvis följande åtgärder: påpekandeför felande kontoförande institut förseningsstatistikperiodiskt till bankinspektionen och kontoförande institut telefax tillbankinspektionen och samtliga kontoförande institut telefax tifl samtliga atl likvidutväxlingen inte kommer att ingå i likviddagensriksbanksclearing - eflerbeslul av VPC framställs nytt likvidunderiag bankinspektionenomprövar felande konloförande instituts auktorisa tion. För allsäkerställa den normala handeln skall det finnas garantier för all alla affärersom gjorts på avslulsdagen fullföljs genom betalning på likviddagen. VPC:sförslag lill likvidhanteringsmliner är ett väl genomarbetat förslag. Jag anserdärför att gmnddragen i detta bör följas. Vissa ändringar och kompletteringarär dock nödvändiga. Dessa kommer alt innebära ytterligare krav på dekontoförande instituten. Hela likvidhanteringssystemel blir härigenom enligtmin mening enklare och säkrare. Likvidkontrollenbör, som VPC föreslagit, vara en funktion inom VPC, som svarar för att beräknaoch tillhandahålla likvidunderlag och la emot besked om att likvider utväxlatsi enlighet däred. När det gäller systemet med en clearingbank för alt skötasjälva utväxlingen föreslår jag en annan lösning. Med de nya i VP-systemetintegrerade likvidmtinema skall likvidutväx-ling och omregislrering skesamtidigt och aldrig behöva skjutas framåt i tiden. Del av VPC framtagnaförslaget lill likvidhanteringsmliner utesluter inte risken att någon form av backningmåste ske. Backning innebär att likvidunderlaget för en viss likviddag räknasom så att det inte omfattar samtliga affärer från avslulsdagen. som inte kan prestera full nettolikvid måste välja bortde affärer vilka inte skall fullföljas med likvidutväxling och äganderätlsövergång.Dessa affärer utesluts då vid beräkningen av likvidunderlaget denna dag. Deltafår konsekvenser som är svåra att överblicka eftersom många affärer som gjortspå avslutsdagen är beroende av varandra. Man bör därför i största möjligautsträckning försöka säkerställa likvidema i förväg. Ett kontoförande institutmåste kunna absorbera riskema så all det kan fullgöra sina prestationer i tid.För de kontoförande institut som är kreditvärdiga banker är risken för altlikvid skall utebli myckel liten genom att dessa har dragningsrätt iriksbanken. Andra kontoförande institut måste skaffa sig samma möjlighet attsäkerställa sina likvider. Elt lämpligt sätt atl effektuera detta är atl ställakrav på att dessa kontoförande institut har en garanti, som täcker varjelikviddags nettolikvid (ej bmttolikvid), från en bank med dragningsrätt iriksbanken (likvidbank). Innanjag går in på att beskriva hur detta system med garantier kan fungera vill jagerinra om atl man kan länka sig andra jämförbara lösningar som säkerställerlikvidhanteringen för den normala handeln. lösningkan vara atl de kontoförande instituten gemensamt ansvarar för Prop.1988/89:152 att likvidutväxlingen kan ske enligt det underlag som likvidkontrollenpresenterar. I egenskap av tillsynsmyndighet skall bankinspektionen få godkännaandra likvärdiga lösningar. Medde beskrivna bankgarantierna för konloförande institut, som inte ärbanker, kommer hela likvidutväxlingen all falla inom ramen för riksbanksclearingenpå likviddagen. De enda som deltar i utväxlingen av likvider är dålikvidbankerna, som samtliga har räll all della i riksbanksclearingen. Manslipper härmed också hantering med postväxlar eller liknande betalningsmedel. Kravetpå garantier från en likvidbank bör som huvudregel ställas på afla konloförandeinstitut, som inte är banker. Jag tänker här främst på fondkommissionsbolagen.Man har anledning att vänta sig all även andra institutioner änbanker och fondkommissionsbolag kommer all ansöka om tillstånd att vara konloförandeinstitut. Bankinspektionen får vid tillståndsprövningen la ställning lill omdessa kan della i den beskrivna likvidutväxlingen mellan övriga kontoförandeinstitut ulan garantier från likvidbank. Detblir likvidkontrollens och bankinspektionens uppgift att inför varje likviddagkontrollera atl de nellolikvider som skall erläggas av konloförande institut,som inte är banker, ryms inom garantin från institutets likvidbank. Uppgift omprognoslicerad och slutlig nettolikvid skall också ges till de likvidbanker,som likvidkontrollen känner till. I den mån nettolikviden överstiger garantibeloppelmåste del konloförande institutet skaffa en tilläggsgaranli för den aktuelladagen. Ett kontoförande institut som inte kan visa erforderliga garantier skallnormall inte vidare få uppträda som konloförande institut. Bankinspektionen fårfatta ell interimistiskt beslul som innebär att tiflslåndet alt varakontoförande institut dras in med omedelbar verkan. Idelta sammanhang är det angeläget all påpeka den viktiga roll som bankinspektionen har som tillsynsmyndighet för de kontoförande institu ten. Först skall regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer ge tillstånd till fondkommissionär eller annan att vara kontoförande institut. 1 samband därmed kommer krav att ställas i fråga om teknisk kapacitet, kompelens och kapilalstyrka (vari ingår garanti från likvidbank). Bankin spektionen skall därefter övervaka all de konloförande inslilul, som en gång erhåflit tillstånd, uppfyller de krav som ställts och all deras agerande i VP-systemet är sådant att fortsatt medverkan kan godkännas. Från likvid kontrollen och det konloförande institutet erhåller bankinspektionen fort löpande information om omfattningen av institutels åtaganden saml dess betalningsförmåga och kapilalläckningssitualion. Inspektionen erhåller härigenom kännedom om förhållanden för en ev. omprövning av tidigare meddelat tillstånd att vara kontoförande institut. Som jag tidigare anfört är bestämmelserna i fondkommissionslagen föremål för översyn. kan förväntas att del kommer atl ställas ökade krav 157 på aktiekapital ochkapitaltäckning för dessa bolag. Detta skapar en säker- Prop. 1988/89:152hel för hela marknadens funktionssätt. Dessutom skulle en sådan utvecklingunderlätta bankinspektionens möjligheter att utöva liflsynen över fondhandeln. Storlekenpå bankgaranlin bör bestämmas till minst summan av del konloförande institutetsnellolikvider , varvid en dags nettolikvid beräknas som ettgenomsnitt av institutets dagliga nellolikvider under del senaste kvartalet.Denna bankgaranti utgör en s. k. gmndgaranti. Gmndgarantin skall löpa över enbestämd tidsperiod, t. ex. ett kvartal. Enligtuppgifter från bankinspektionen rörande kvartal 3/88 kan de nellolikvider som fondkommissionsbolagenerlagt i genomsnitt beräknas till mellan 0,1 och 43,4 milj. kr. Från bankhållhar inhämtats alt kostnaden för en garanti för det bolag som har den högsta nettoomsältningenkan röra sig omkring ett par hundra lusen kr. En sådan kostnad får isammanhanget betraktas som ringa. Utöverden beskrivna gmndgarantin bör det, för undanlagsfall då nellolikvider förnågon dag överstiger gmndgarantin, krävas ytterligare säkerhet för delöverskjutande beloppet i form av en tilläggsgaranli från en likvidbank.Garantierna måste gälla exklusivt för affärer inom VP-systemet. Ominte grundgarantin är tillräcklig skall erforderlig tilläggsgaranli finnas närdel definitiva likvidunderiagel är färdigställt. Det definitiva likvidunderlagetskall föreligga dagen före likviddagen. Denna tidpunkt är ijämförelse med VPC:s förslag tidigarelagd med fem limmar. Genom del ylleriigaretidsutrymme som skapas härigenom och genom all handel på rneddagens handelssylem pågår till ges bättre möjligheter tillomdisponeringar för det fall likvid inte kan erläggas eller tilläggsgaranlifrån likvidbank inte kan erhållas. För ell konloförande institut, vars nettolikvidenligt del definitiva likvidunderlaget överstiger grundgaranlin, ges möjlighetatt fram lill skaffa tilläggsgaranti. Saknas vid denna tidpunkterforderliga garantier måste likvidkontrollen bestämma all likvidunderiagelskall räknas om. Systemet får då öppnas på nytt för omdisponeringar eller nyaavslut så all det felande institutets affärer kan genomföras i så storutsträckning som möjligt. Följandeskiss illustrerar hur en säljare och en köpare ger var sin korn-missionäruppdrag alt sälja resp. köpa l.ex. aktier i yslemet. Kommis-sionärerna, somi systemet kallas ko toförande institut, träffar affärsavslut på St ckholmsfondbörs och lämnar omgående uppgift om dessa a slut lill VPC. Hos VPC skeranteckning om avsl len i den dagliga journalen. Avslulsdagen kalla dag 0. Likvidkontrolleninom VPC lämnar strax efter dag 2 ett slutligt underlag för utväxlingav nellolikvider mellan de konloförande institut, som har affärer atl likvideradag 3, och i förekommande fall lill deras likvidbanker. I detta underlag ingåruppgift om hur betalningsströmmarna skall gå, dvs. vilket belopp de berördabankerna skall erhålla resp. erlägga och vilken bank som är motpart för varjebelopp. I likvidunderlaget, som för riksbanksclearingen endast avser netlolikvidbelopp,måste också uppgift om bmtlolikvider för varje kontoförande institut lämnastill likvidbankerna och de kontoförande institut som själva är banker så alldessa efter riksbanksclearingen kan fördela likvidema mellan berörda kontoförandeinstitut. Före dag 3 inrapporterar bankerna i vanlig ordning de beloppsom skall överföras från eget konto till annan banks konto resp. dras frånannan banks konto till del egna kontot. I dessa belopp ingår de nellolikvider,som uträknats av likvidkontrollen. Uppgift om atl nellolikvider på detta sätt eriaglsskall lämnas till likvidkontrollen av de betalande likvidbankerna.Likvidkontrollen skafl också från inhämta uppgift om att riksbanksclearingenär genomförd. Därefter kan de registreringar på konton hos VPC ulföras sominnebär atl äganderätten övergår. huruppgift om vilka nellolikvider som skall eriäggas resp. erhållas (likvidunderiagel)lämnas från likvidkontrollen till det kontoförande institutet och desslikvidbank, (1), hurbetalning för köpta aktier m. m. sker, (2), huruppgift om att de av likvidkontrollen uträknade netlolikvidema ingår i likvidbankemasunderlag för riksbanksclearingen lämnas av de betalande likvidbankerna lilllikvidkontrollen, (3), samt huruppgift om atl riksbanksclearingen genomförts inhämtas av likvidkontrollenfrån (4) /(I) Medde beskrivna mtinema kommer sålunda både bankinspektionen och en likvidbank, fömtomdet konloförande institutet självt, atl från avslulsdagen löpande kunna följaoch beräkna vad nettolikviden kommer att uppgå lill på likviddagen. Härigenomoch genom all inga transaktioner skall kunna inrapporteras efter dagenföre likviddagen minskar risken för att ett kontoförande institut pålikviddagen upptäcker atl del inte kan fullgöra sina åtaganden. Likvidhanleringenblir med detta säkrare och mer effektiv, vilket gagnar hela VP-systemet. Meddessa mtiner reduceras risken atl inte alla affärer från en viss avslutsdagkan likvideras och därmed fullföljas med övergång av äganderätten pålikviddagen. Om ett konloförande institut råkar i betalningssvårigheter fårmarknaden en varningssignal om della i god lid. Del finns också föratt göra omdisponeringar och hitta nya motparter för ell konloförande institutsom inför likviddagen finner att det får svårigheter att prestera full nettolikvid. Det är dock viktigtalt påpeka att man med dessa mtiner inte erhåller några garantier för att elt konloförandeinstitut inte skall få belalningssvå-righeter eller pga konkurs bli ur ståndatt fullgöra sina åtaganden en viss likviddag. Effekterna av en sådan händelsekommer dock atl mildras genom att gmndgarantin läcker minst den dubblagenomsnittliga dagsomsättningen. För ell sådant undanlagsfall får de av VPCföreslagna mtinerna med utarbetande av ett nytt likvidutväxlingsunderiagtillämpas. Härvid skall dock följande gälla: - påpekandeför del felande konloförande institutet informationlill bankinspektionen saml övriga konloförande institut och deras likvidbanker systemetöppnas av likvidkontrollen för all möjliggöra omdisponeringar av felandeinstituts affärer, som inte läcks av garantier beskedtill bankinspektionen samt alla konloförande institut och deras likvidbankerall likvidkontrollen kommer all räkna om likvidunderiagel varvid de affärersom del felande institutet gjort och som inte kunnat "räddas"utesluts bankinspektionenomprövar det felande kontoförande institutets auklorisation nytt likvidunderlag presenteras för berörda konloförande institut och deraslikvidbanker. Normalfallet: täckning finns for alla nellolikvider likvidutväxling sker genom riksbanksclearingen Bristande likvidfallet: - inf till BI och alla Kl nytt likvid underlag (alla affärer räddade) C. Konkursfallet: - inf, till BI och alla Kl nytt underlag utan felande KI:s affärer skall ut räknas BI omprövar fe lande KI:s aukto risation nytt likvidut-utväxlings underlag presenteras Mot milt förslag om bankgaranlierkan invändas alt det innebär en konkurrensfördel för kontoförande institut somär banker i och med att dessa inte drabbas av direkta kostnader för en sådangaranti. Det är i och för sig eftersträvansvärt att de mtiner som skall gällaär så konkurrensneutrala som möjligt. De föreslagna mtinema medför emellertidflera uppenbara fördelar. Att normalaffarer garanteras i förväg ger som nämntsen större säkerhet i systemet.