prop · GC03129 · 1988-12-31 00:00:00 — Satellit-och kabeldistribuerade program kommer sannolikt långt in att varaförbehållna en begränsad del av befolkning. Hela befolkningen kommerdäremot att ha tillgång till Radiokoncernens TV-program,distribuerade via markbaserade sändare. Motdenna bakgrund åvilar det att erbjuda de svenskalyssnarna och tittarna ett mångfaldigt utbud av program som är bildande, kunskapsberikandeoch inte minst underhållande, som värnar om vår nationella identitet och kulturoch om det svenska språket, och som skildrar den svenska verkligheten nationellt,regionalt och lokalt. I1990-talets förändrade mediemiljö är Radio-koncernens generella mål iförsta hand attde svenska programmen breddas och förstärks; också så att radions ochtelevisionens roll som landets största kulturproducent utvecklas ytterligare, attmångfalden i koncernens programutbud ökas för att ge publiken fler möjligheteratt välja mellan alternativa program, atlresurserna förstärks så att koncernen skall kunna förvärva rättigheterna tillstora evenemang och därigenom göra dem även fortsättningsvis tillgängliga förhela befolkningen, som koncernen är ensam om att ha som publik. Svensktelevision har såsom ett av sina mål att skildra och debattera den svenska verkligheten. För många människor är TV den primära nyhetskäl lan. Bevakningen av den svenska närmiljön breddas genom att den regio nala nyhetsverksamheten förstärks. Andra viktiga mål är att förstärka programverksamheten på svenska till icke oväsentlig del genom utlägg ningar och samproduktioner, att öka omfattningen av barn- och ung domsprogram och att trots kostnadsökningarna bevara ett relevant utbud av utländska program. Riksradion har tilluppgift att informera, förmedla kultur och underhålla Prop. 1988/89: 129 medbåde ell nationellt och internationellt perspektiv. Riksradions strävan är attsuccessivt stärka de tre kanalernas programprofiler för att underlätta förlyssnarna att välja och hitta program. De viktigaste målen är en utveckling avden svenska musiken, en breddning av produktionen av dramatik ochdokumentärprogram samt en fördjupning och breddning av nyhetsverksamheten. Lokalradionssuccessiva inträde i FM 4 genomförs med i stort sett oförändrade resurser.Lokalradions planering förutsätter en stegvis utveckling i riktning mot allRadio Slockholm sänder dygnet runt. Radio och Radio sänder 1518timmar och övriga stationer 1215 limmar alla veckodagar. Utbildningsradionsuppgift kan enligt SR bli betydelsefullare under 1990-lalet. Utbildningsradionbör få disponera tider och kanaler så all den når människor som andra utbildareinte når eller gör utbildningsprogram för. Vidare bör utbildningsväsendetsdecentralisering återspeglas i en ökad regionalisering av utbildningsradionsverksamhet. SR:sslutsats i anslagsframställningen av studien är att 1990-talets krav påSveriges förutsätter större resurstillskott än vad som kanuppnås genom interna rationaliseringar. Om koncernen skall kunna uppfylla sinamål och kommande år måste SR tilldelas resurser utöver vad somkrävs för att vidmakthålla nuvarande programutbud. Åtgärderför höjd eJJ'ektlvitel Moderbolagethar utarbetat vissa generella styrsystem i syfte att förbättra beslutsunderlagetvid utövandet av sitt ansvar för atl verksamheten i koncernen bedrivsrationellt och med iakttagande av god hushållning. Enkoncerngemensam kontoplan har introducerats fr. o. m. . Den innebäratt koncernens alla bolag strukturerar sina intäkter och kostnader på ettgemensamt sätt. SR får därigenom en större möjlighet än tidigare att göra enbedömning av resursutnyttjandet. Ettkoncerngemensamt informationssystem har också införts i syfte att åstadkomma enbättre uppfattning av hur resurserna fördelas på olika programområden. Besluthar även fatlats om att tillsätta en utredning i syfte att utarbeta förslagtill bättre och mer jämförbar programstatistik. Vidareutreds som nämnts förutsättningarna för att införa marknadshyror även för deägda lokalerna i syfte att få till stånd ett effektivare lokalutnyttjande. Ettviktigt mål i rationaliseringsarbetet är en fortsatt minskning av den fastaresursbindningen. Detta är en grundläggande förutsättning för höjd effektivitetoch ökad handlingsfrihet. Moderbolaget kommer därför också fortsättningsvis attansvara för och utforma rationaliseringsmål för olika delar av koncernen. Denfasta medelsramen har dock höjts för lokalra dion då bolaget är inne i ett expansionsskede, för riksradion för nattnyhe- 14 ter i P3 samt naltsändningari P2, för televisionen för regionala sändning- Prop. 1988/89: 129 ar,nyheter för döva, text-TV samt dagliga finska nyheter och för moderbolagetavseende de tidigare redovisade nya ansvarsområdena. Denfemte och sista etappen i FM 4-utbyggnaden startar och i sambanddärmed lämnar lokalradion helt FM 3-nätel. SR anser det angeläget atllokalradiodistributionen kan ske i stereo och alt förbindelsemöjligheter förriksprogram i stereo i FM 4 anordnas. Enligt1982 års riksdagsbeslut (prop. 1981/82:100, KrU 18, rskr. 201) skall SR betalateleverket för de merkostnader som uppstår på grund av utökad sändningstid, nyaförbindelser m.m. EnligtSR:s och bedömning bör nu erhålla en nivåhöjning av sinadriftsmedel för de kostnader som är en följd av de permanenta nivåhöjningarnasåsom nattsändningarna i FM 2 och FM 4 saml den utökade sändningstiden i TV.Detta bör även gälla hyror för förbindelser avseende RDS (Radio Data Systemj-utmatningoch stereodistribution i FM 4. SRstöder vidare ett förslag av om en treårig utbyggnadsplan för utbyggnadav stereo/flerljudssändningar till hela landet. 1en särskild anslagsframställning avseende Radiotjänst i Kiruna AB:s (RIKAB)verksamhet med TV-avgiftsuppbörd och avgiftskontroll understryks svårighetenatt fastställa ett adekvat budgetförslag för som en följd bl. a. av attRIKAB befinner sig i en etableringsfas. Det kan därför bli nödvändigt att i ettsenare skede återkomma med ett tilläggsäskande. 1anslagsframställningen förutsätts att av RIKAB sökt regionalpolitiskt stöd om6,8 milj.kr. för beviljas och att bär hela kostnaden för deinvesteringar som görs så att ingen utgift för demfaller på RIKAB vare sig före eller efter den . Vidare förutsättsatt det syslem för koslnadskompensalion som gäller för koncernen i övrigt skalltillämpas även för RIKAB. Vidberäkningen av RIKAB:s medelsbehov har en av förutsättningarna varit attkostnaderna för den nya organisationen inte skall bli högre än de somteleverket hade för motsvarande verksamhet då riksdagsbeslut fattades(jfr prop. 1986/87:100 s. 501, KrU II, rskr.197). Vid Rl-KAB:sövertagande av ansvaret för inkassering av TV-avgiften försvinner den fördelsom låg i att portoavgifterna kunde delas mellan telefonrörelsen och TV-avgiftsuppbörden.Under i övrigt likartade förutsättningar räknar dock SR preliminärt med attinget ytterligare medelstillskott behövs och föreslår att RIKAB tilldelas 85,8milj. i prisläget för . Radio-koncernens medelsbehov Prop. har för /89 och för (1989:2) för den avgiftsfinansierade verksamheten tilldelats 2 369,8 resp. I184,9 milj. kr. i 1986/prisläge. Därtill kommer 38,0 milj. kr. som utgörmedel för täckning av kapitalkostnader. Medelsbehovetför enligt JÖr avtalsperioden angivna principer motsvarar 2539,2 milj. kr. i 1987/prisnivå. Förbyggnadsarbeten behövs 13,0 milj. kr., vilket motsvarar ett behov avytterligare 2,6 milj. kr. Beloppet avser den planeradeom- och tillbyggnaden av radio- och i . Sammanlagt uppgårbehovet av medel för kapitalkostnader till 34,1 milj. kr. Inför arbetet med anslagsframställningarna för har programföretagenredovisat konsekvenserna av tre alternativ för medelstilldelningen. Alternativ1 avser realt oförändrad medelstilldelning. En sådan kommer att medföra enomdisponering av lokalradiostationernas resurser på grund av den fortsatta övergångentill P4-kanalen, att Radio åter blir en lokalredaktion under ,att riksradions nyproduktion och externa medverkan minskar och att den levandemusikproduktionen inte kan öka, att televisionen måste genomföra en omprioriteringmotsvarande 30 milj. kr. på grund av icke kompenserbara prisökningar avseendesportevenemang och samarbetet på filmområdel samt effekter av ökad priskonkurrens,och att utbildningsradions kostnadsökningar för t. ex. lokaler måste täckasgenom minskning av programmedlen. Alternativ2 innebär en i förhållande till /88 oförändrad verksamhet ochförutsätter att koncernen tillförs 41,6 milj.kr. utöver kostnadskompensationen.För moderbolagets del innebär tillskottet att de medel om 1,8 milj. kr. förteknisk och programmässig forskning och utveckling, som tidigare anvisatsteleverket, överförs till bolaget. För lokalradions del innebär ett tillskottav 5,4 milj. kr. att de nyssnämnda olägenheterna kan undvikas och att RadioSjuhärad blir en normalstation. Riksradion kan för 2,9 milj. kr. ges möjlighetatt dels fylla de fönster i P3 som lokalradion tidigare utnyttjat, dels betalaicke kompenserbara STIM-kost-nader, dels förslärka den fasta sportbevakningen.Televisionen kan klara av ökade kostnader för internationella sportevenemang,ökade timkostnader för inköpta program, garantier/optioner och gageglidningsamt ökande kostnader för visningsrätter för attraktiva svenska filmer. Förutbildningsradion, slutligen, uteblir de i alternativ I nämnda olägenheterna. Alternativ3 innebär önskemål om en reformerad verksamhet till en sammanlagd real kostnad för jämfört med om drygt 169 milj, kr. Lokalradion förordar medel för en stabil verksamhet på tolvtim- marsnivån, riksradion vill ha möjlighet till kvaliletsförstärkningar inom kulturområdet och minoritetsspråksverksamheten, televisionen begär en omfattande förstärkning för produktionsutläggningar, gestaltande produk tion, ytterligare en veckotimme text-TV och nyinvesteringar i främst ste reo. Utbildningsradion anger som sina önskemål en förstärkning av den . regionala verksamhetenliksom mer medel förproduktion för gymnasiesko- Prop. 1988/89:129 lan ochpå finska samt kvalitetsförbättringar. Moldenna bakgrund och i avvaktan på ett slutligt ställningstagande till SR-studiensresultat hemställer SR i anslagsframställningen om ett medelstillskott enligtalternativ 2, dvs. 41,6 milj. kr. Iett senare inkommet tilläggsäskande begär SR ytterligare 100 milj. kr. för år1990 som ett första steg i ett femårigt reformprogram vars slutsteg motsvararen nivåhöjning av koncernens medelstilldelning med 500 milj. kr. i 1987/88 årsprisnivå. Med ett sådant resurstillskott anser sig koncernen kunna förverkligade generella mål som formulerats i anslagsframställningen och som tidigareredovisats. Medelsbehovetför nästa budgetår blir därmed (i 1987/prisläge) 2 614,9 milj. kr.såsomdet anges i koncernens anslagsframställning, och 2 714,9 milj. kr. såsom delanges i koncernens tilläggsäskande. Här tillkommer de 85,8 milj. (prisläget 1989:2) som RIKAB behöver. SRföreslår vidare att den s.k.dragningsrätten avskaffas ,då möjlighet till extern upplåning av kapital väntas föreligga. 1. inriktningenav Radio-koncernens verksamhet prövas enligt de förslag som redovisar, för den avgiftsfinansierade verksam heten i 1987/genomsnittliga prisnivå för tilldelas 2 , iden särskilda skrivelsen tned anslagsframställning för Radiotjänst iKiruna AB att 3. inriktningen av RIKAB:sverksamhet prövas enligt de förslag som redovisar, för RlKAB:sverksamhet i prisläget för tillddas , iden särskilda skrivelsen med Radio-koncernens kompletteringsäskandeför att inom ramen för sitt utvecklings program perioden 1994 för den avgiftsfinansierade verk samheten i 1987/prisnivå utöver vad som äskats anslagsframställning - tilldelas ytteriigare . Granskningsverksamhetensomfattning har ökat . 81 ökade antalet anmälningar kraftigt. däref ter skedde en successiv nedgång, vilket bl. a. möjliggjorde en ökning av antalet initiativärenden. har antalet anmälningar åter ökat något. Därmed har antalet initiativärenden blivit något färre. Nämn den har dock i flera fall utvidgat inkomna anmälningsärenden genom egna 17 verksamhetsberättelse för år Prop. 1988/89:129 1988 framgåratt 544 beslut fattades av radionämnden . Därav utgjordes av s.k. direktörsbeslut. 65 beslut var fällande eller kritiserande. Antaletfällande beslut, 54, är det högsta under något verksamhetsår. för innevarande budgetår uppgår till , varavhögst I . För /90 har nämnden ilikhet med föregående år inte beräknat någon besparing. Nämnden begär delsmedel som gör det möjligt att behålla nuvarande personalresurser, delskompensation för höjda nämndarvoden, dels kompensation för prisökningar.Därutöver begär nämnden, med hänvisning till alt posten för övrigaförvaltningskostnader är liten, en förstärkning med . för ökadekostnader för maskinhyror, inrikes resor och tryckning. Lokalkostnadernaberäknas öka med . samt medel för pris- och lönekostnadsökningar anvisas förnämndens verksamhet under /90. Dentekniska utvecklingen inom ljudradio- och TV-området innebär dels att man kananvända ny distributionsteknik som kabel och satellit, dels att nya tjänstersamt förbättrad teknisk kvalitet och driftssäkerhet kan införas i befintligadistributionsnät. Speciellt intressant är utvecklingen av digital teknik. Digitalteknik kan i TV-sammanhang användas för tilläggstjänster såsom exempelvis text-TV-sändningartillsammans med TV I- och TV2-program. Ett annat exempel är det digitala flerljudssystemetsom möjliggör mottagning av TV-program med stereoljud eller fleraspråkversioner av ett program. Ett tredje exempel på tilläggstjänster avserljudradiosändningar över FM-nälen, s. k. radiodalasyslem (RDS), som kananvändas för all såväl underlätta inställning av mottagare på önskadprogramkanal som överföring av extra information till ljudradioprogram ellerfristående information. Förutsättningarna för att inlemma ytterligare endatakanal, RDS II, i FM-sändningarna studeras av . Utvecklingenpå satellitområdet går i riktning mot användande av kommunikationssatellitermed högre sändareffekt, s. k. meddeffektsatdliter, och förhållandevis små ochenkla mottagningsantenner för individuellt bruk. Denav de europeiska televerken ägda satellitorganisationen har för denordiska televerkens räkning studerat möjligheten all förse en av desssatelliter med antenner som passar för nordisk täckning. Televerketavser delta i det internationella utvecklingsarbetet för att kunna möta ökadekrav på distributionsnäten. Bl.a. gäller detta arbete s. k. högupplösnings-TV (HDTV),dvs. TV med större bildskärpa och bredare bild. Fördet föriängda /89 och (1989:2) har 214,4milj. anvisats för investeringar i rundradioanläggningar. Enöverförbrukning om 8,9 milj. kr. under /88 har balanserats /89. Det bemyndigande lämnats att föra belopp mellanbudgetåren som skuld resp. tillgodohavande avser högst 5,0 milj. kr. Förår 1990 har i likhet erhållit ett beställningsbemyndigandeom 30 milj. kr. Dispositionenav medlen för det förlängda budgetåret framgår av tabellen i det följande.Tabellen anger också kostnaderna för beräknade investeringar (utbyggnad och reinvesteringar)1994. Denna motsvarar den av våren 1988godkända planen framräknad med och med tillägg forersättningsanskaffning för högmast i och investeringar för stereo/flerljudi TV. Planen är också uppräknad till beräknade kostnadsnivå. (milj. kr.. Ersättning för högmast i 18,0' 'Tilläggsbudget 18 milj. kr. - Inkl. 8,9 milj. kr. somförbrukats under /88. Rundradionätetomfattar nu drygt 50 större FM/och ca 500 mindre stationer. Också efter ett eventuelltinförande av reguljära rundradiosändningar över satellit kommer tyngdpunkten iden svenska rundradiodistributionen att ligga på de nuvarandemarkbundna näten eftersom dessa ger möjligheter till regionala och lokalasändningar samt mobil mottagning. Näten är även av betydelse frånberedskapssynpunkt. studerar emellertid även fortsättningsvisförutsättningarna för satellit-TV-distribution som komplement eller alternativ tillmarksändningar. Återanskaffningsvärdetför rundradionätet är ca 3 500 milj. kr. tyngre anläggningsdelarna,stationshus och , har i regel en mycket Prop. 1988/89:129 lång livslängd.Förutom normala underhålls- och kompletteringsåtgärder avseende tyngreanläggningsdelar behöver dock vissa kostnadskrävande åtgärder vidtas främst påvissa högmaster. behöver reinvesleringarna iTV I-sändarna slutföras. Även FM-sändamtrustningarna måste bytas.Elektronikutrustningarna har en kortare livslängd. Ett visst reinvesteringsbehovför TV2-nätet börjar uppkomma . Radiolänknätets modernisering harpåbörjats. Härvid sker en övergång till digitala överföringsmetoder för attåstadkomma såväl kvalitets- som kapacitetsökningar. Denandra etappen av utbyggnaden av det Jjärde FM-nätet inleddes dålokalradiostationerna i , , och Gävleborgbörjade sända. Den tredje etappen genomfördes och avserlokalradiostationerna i , , , ochNorrbotten. Den fjärde och femte avslutande etappen planeras . RadioStockholm utnyttjar fortfarande den s.k. P5-sändaren i Storstockholmsområdet.Sändaren används för antingen sändningar på invandrarspråk eller församsändning med P4. FM-sändarnai och , som har använts för försöket med allemansradio iLjusdals kommun, har lagts ner. Samtligalokalradiostationer avses successivt ges stereosändningsmöjligheter ipermanent utförande. Behovet av att förbättra stereomottagningen ochbilradiomottagningen kan tillgodoses genom sändareffektökning m. m. i sambandmed reinvesteringar i FM-nälen. Flertalet sandar- och antenn-utrustningar är . Vid planeringen av reinvesteringar prioriteras de stationer där sändareffektenavses öka. Utbyggnads-och reinvesteringsåtgärderna samordnas i möjligaste mån med FM 4-utbyggnadenvilket medför rationaliseringsvinster. Huvuddelen av reinvesleringarna behövergenomföras . /JD-signalersänds nu över FM 3-nätets sändare. Införande i FM I-nätetskedde medan införandet i FM 2-nätet kan ske först . 1 FM 4-nätetinförs RDS-tjänsten i nära anslutning till starten av sändarna. Möjligheten attsända program relaterad information tas successivt i bruk. RDS-mottagare harbörjat marknadsföras. Förutbyggnad erfordras 2,5 milj. kr. för förbättrad täckning ibefintliga FM-nät. Reinvesteringar vad gäller FM-antenner och FM-sändare kräver10,8 milj. kr. Enfortsatt utbyggnad av mindre för förbättrad TV-täckning behövs. Antalet nya stationer per budgetår måste dock även fortsättnings vis begränsas av prioriteringsskäl. Samtliga större TV2-stationerhar nu reservsändare för . 1988/89:129 stationer försesmed sådana i begränsad omfattning. Enligtriksdagens beslut om regional-TV-utbyggnaden har större TV-stationkompletterats för att Östnytt-programmet skall kunna täcka de norra delarna avSödermanlands län. Brister i regional-TV-täckningen med utgångspunkt i dennuvarande indelningen i regional-TV-områden kommer att åtgärdas underfemårsperioden. Vid en eventuell delning av de tre regional-TV-områden sombestår av två TV-dislrikt uppkommer nya kostnader för förbindelse- och sändarkompletleringar. Vadgäller reinvesteringar har ungefär en tredjedel av befintliga TVl-sändare ännuinte bytts mot moderna sådana. Även antennanläggningar behöver åtgärdas. Underfemårsperioden börjar ett visst renoveringsbehov uppkomma för TV2-anläggningarnaoch för TV2-sändarna. Åtgärderför att minska riskerna för masthaverier måste också vidtas. I början av år1988 inträffade ett haveri på högmasten i orsakat av nedisning. Genomatt vidta en rad provisoriska åtgärder kunde FM- och TV-sändningarna inomhuvuddelen av det berörda området snabbt återställas till godtagbaraförhållanden med hänsyn till den uppkomna situationen. beslöt hösten1988 (prop. 1988/89:25 bil. 5, KrU8, rskr. 16) att för tilldelateleverket ytteriigare invesleringsmedel om 18,0 milj. kr. föratt ersätta denförstörda högmasten med en ny, något lägre mast. 1Sverige har pågått testsändningar med ett digitaU ste-reo/flertjudssystem.De nordiska programföretagen och televerken fattade beslutom atl det engelska NlCAM-systemet skall användas vid stereo- och flerljudssändningari televisionen. Standarden har godkänts av Europeiska Radiounionen. Systemetmedger sändningar med hög teknisk kvalitet eller att alternativt upp till trespråkversioner sänds . Provsändningar sker nu som en fortsättning påtidigare genomförda testsändningar över TV2-sändarna i , , Malmöoch . En treårig utbyggnad till övriga delar av landet till en kostnad avsammanlagt 18,0 milj. kr. bör göras med början . Introduktionen påmarknaden av mottagare utrustade för digitalt ljud påbörjades under hösten1988. Förår 1990 krävs 19,4 milj. kr. för anskaffning av några mindre TV2-reservsändare,anläggning av ett tjugotal nya mindre , fortsatt förbättring av regional-TV-täckningenoch utbyggnad för stereo/flerljud i TV. För reinvesteringar erfordras 30,9milj. för åtgärder avseende TV-antenner, TV 1-sändare eller . För attslutföra återuppbyggnaden av högmasten i behövs 5,8 milj. kr. samteventuellt ytterligare 3,0 milj. kr. för kompletteringar med nya slavstationer. och programöverföring består dels av ett radiolänknätbaserat på analog teknik, dels förhyrda kabelförbindelser. Därtill kommertransportabel utrustning (OB). Denav godkända investeringsplanen innebär att nya digitala radiolänkförbindelser successivt kan börja byggas ut fr. o. m. år 21 Därigenom kan deökade programöverföringsbehoven tillgodoses Prop. 1988/89: 129 somdel nuvarande analoga radiolänknätet kan ersättas. Inledningsvis utökasöverföringskapaciteten mellan och resp. . Underperiodens senare del sker motsvarande bl. a. på sträckan Norrköpingoch mellan och resp. . Vidarehar åtgärder planerats inom femårsperioden för att öka flexibiliteten i programförbindelsenätet. OB-verk.samhetenkan utvecklas ytterligare och effektiviseras. Antalet förbereddainmatningspunkter i radiolänknätet behöver därför ökas. Även förslitenutrustning behöver ersättas. En transportabel jordstation för överföring viasatellit har anskaffats för i första hand överföring av program av nyhetskaraktär.En mer generellt användbar sådan station planeras också. Utbyggnadenav radiolänklinjer och OB-utrustning beräknas kosta 23,3 milj. kr. Reinvesleringarna kräver 43,6 milj. kr. Kaknäsanläggningenbyggs om bl. a. i syfte att anpassa dess kapacitet tilldagens behov och teknik samt åstadkomma rationellare arbetsbetingelser. Enmindre tillbyggnad är nödvändig i samband med moderniseringen. Ensuccessiv modernisering av radiodrift- och rundradiocentralerna behövs och harvad gäller de förstnämnda redan påbörjats. Underår 1990 krävs 21,3 milj. kr. för modernisering, huvudsakligen av Kaknäs rundradiocentral,och för ny utmstning i de övriga centralerna. Planeringenför rundradions försvarsberedskap omfattar för femårsperioden utbyggnad avförbindelseanläggningar till lokalradions länsredaktioner, modernisering ochkomplettering av krigsuppehållsplatserna för rundradiocentraler ochradiodriftcentraler samt anskaffning av transportabla radiolänkar, FM-sändareoch TV-sändare. 4,8 milj. kr. /88 anvisades av avgiftsmedel 247,7 milj. kr. för te leverkets verksamhet med programdistribution och programinsamling. Kostnaderna kom emellertid att överstiga detta belopp med 1,0 milj. kr. och kunde inte täckas av intäkter. Beloppet kommer att avräknas de medel som anvisats för innevarande budgetår. Överförbrukningen kan i sin hel het hänföras till de provisoriska åtgärder måste vidta med anledning av masthaveriel i . För dd /89 och (1989:2) Prop. 1988/89:129anvisades 397,1 milj. kr. av avgiftsmedel för kostnader förprogramdistribution inkl. programinsamling. /88 var drifttiden för FM-näten . Ökningenfrån föregående arbetsår var och avsåg till största delenFM 4-utbyggnadens första etapp. Drifttidenför TV-näten var ca , vilket innebar en ökning med drygt 200timmar. Däri ingick även testbildssändmng. Länsstyrelseni har i en skrivdse med utgångspunkt i demedel förfogar över för testbildssänd-ningar hemställt att fråganom sändningstid för testbild i TV omprövas och att samordning sker med definska sändningarna. har yttrat sig i ärendet den 22 februari 1989.Verket uppger att testbild har sänts i samma omfattningunder som under övriga vardagar.