prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — för budgetåret1989/90 med hänvisning lill att bidraget införs fr.o.m. ochatt del är svårt all mer exakt bedöma storleken på anslaget förnästkommande budgetår. För bidrag till svenska rederier för kostnader avseendelagstadgade och avialsbundna socialaavgifter föreslår jag i likhet med nämndens förslag att 300 milj. kr.anvisas för /90. har (prop.1988/89:56, , rskr. 85) beslutat att utöver bidrag för att åstadkomma sänkta sociala kostnader även införa ell särskilt statsbidrag tillsvenska rederier som motsvarar den 127 sjömansskallsom inbetalas för sjömän sysselsatta på svenska handelsfar- Prop.1988/89:100 Bidraget skall administreras av . beräknar kostnaderna för bidraget lill 250 milj. kr. Jagförordar följaktligen ett anslag på 550 milj. kr. för bidrag lill svenska Jag beräknar nämndensadministrationskostnader för de båda bidragssystemen till 1,1 milj. kr. Jag hemställer all regeringen föreslår att tillBidrag UU svenska rederier för /90 anvisa ettförslagsanslag på . E 9, Bro överFalsterbokanalen 1989/90 Förslag 26 400000 Falsterbokanalen tillkom 41 som ettled i de åtgärder som vidlogs för att trygga säkerheten för handelssjöfarten under kriget.Kanalen förvaltas avsjöfartsverket. 1 förvaltningsansvar ingår även en öppningsbar bro över kanalen på . Öppethållande av kanalen är främst motiverat av fritidsbålslrafikensbehov. Driften av kanalen är inte lönsam. Delar av underskottet ikanaldriften, som för /90 beräknasuppgå lill 1,7 milj. kr., läcks via anslag E 1. Ersättningtill för vissa tjänster. Den öppningsbarabron över kanalen är i mycket dåligt skick. Utförda tekniska undersökningar avbron visar på allvarliga rostskador. I betongen i lillfartsspannen förekommer dessutomsprickbildningar. Bromaskineriet ochdel elektriska systemet uppvisar betydande brister. svarar på uppdrag för teknisk inspektionm. m. av bron. Provisoriskareparationer har utförts under innevarande år. och vägverketförordar en nybyggnad av bron i gemensam skrivelse till regeringenden . I skrivelsen framhålls att en nybyggnad är den mestekonomiska lösningen jämfört med en ombyggnad av bron. Med en planerad byggstart beräknaskostnaden för en ny bro inkl. moms uppgå till omkring 60 milj. kr. Jag delar verkens bedömning att den befintliga bron överFalsterbokanalen bör ersättas med en ny. Dentotala kostnaden uppgår som framgår av verkens skrivelse till omkring 60 milj. kr. Nuvarande ordning med sjö fartsverket såsom huvudman för bronär enligt min bedömning mindre lämplig. Jag föreslår därför alt övertar huvudmannaskapet i samband med att den befintliga bron ersätts med en ny. Jag har erfaritatt 128 medelför en ombyggnad delvis kan anslås inom ramen för det s. k. bärig- Prop.1988/89:100 hetsprogrammel (anslag B 9. : Särskilda bärighetshöjandeålgär- Bil. Jag haräven beräknat 1 milj. kr. under anslag B 8. Försvarsuppgiflerför delta ändamål. För resterande del föreslår jag alt ett reservationsanslagpå 26,4 milj. kr. anvisas till för byggande av Jag fömtsätter därtill att bidrarmed 3 milj. kr. lill byggandet av den nya bron. Jag hemställer att regeringen föreslår att tillBro över Falsterbokanalen för /90 anvisa eltreservationsanslag på . 9 1988/89.1saml Nr 100. F. Luftfart Prop.1988/89:100 Bil.8 Luftfartsverketsuppgifter och mål har fem huvuduppgifter nämligen att driva och förvalta statens flygplatser för civilluftfart och även ansvara för driften av stationsområden för civil luftfart vidmilitära flygplatser, i fred svara för civil och militär flygtrafikledning, ha tillsyn över flygsäkerheten för den civila luftfarten, utöva vissa trafikala myndighetsuppgifter, samt ombesörjaberedskapsplanläggning i fråga om den egna verksamheten och den civilaflygtransportsektorn i övrigt. Luftfartsverketsövergripande mål, för den civila luftfarten, är alt främja en på sunda villkorgrundad utveckling av luftfarten och verka för att en tillfredsställandeflygtransportförsörjning uppnås och vidmakthålls till lägsta möjliga kostnader. Verket skall självt, eller i samverkan medövriga intressenter i luftfartssektorn, vidta eller initiera sådanaåtgärder som stärker sektorns långsiktiga konkurrenskraft. Verksamheten skalldrivas med full kostnadstäckning. Dämlöver skall luftfartsverket uppnå ettöverskoll som motsvarar statens avkastningsränta på statskapitalet. treårsplan för budgetåren1989/90- 1991/92 Genomtidigare genomförda organisatoriska förändringar har en gmnd lagts för en ökad affärs- och marknadsorienteringav luftfartsverkets verksamhet. Medstatsmakternas beslut om luftfartsverkels investeringar m.m.(prop. 1984/85:139, , rskr. 333) ersattes tidigare anslagsframställningarmed Ireårsplaner. Verket har därigenom fåll ett bättre instrument för atlanpassa såväl verksamhet som investeringar lill förändringar i efterfrågan. Verket fick vidgade möjligheteratt finansiera investeringar utanförstatsbudgeten. Genom beslut av med anledning av förslag budgetproposition har verket fått ylleriigare beslutsbefogenhet i finansierings- ochinvesleringsfrågor. 1 treårsplanen föreslår verket att befogenhetenutökas genom atl verket får besluta omluflfartslaxor som beslutas av regeringen. Verksamhetens inriktning m. m. Luftfartsverketsverksamhetsinriktning ligger fast. Verkels agerande lar sikte på att stärka flygtransportsektorns konkurrensförmåga. Fömtom en stor följsamhet av tjänsteutbudet lillförändrade behov eller möjligheter skall flygbolagen kunna erbjudasfömtsättningar för hög regularilel, korta markuppehåll och smidig trafikavveckling. Verket har vidare den ambitio nen all flygsäkerhetsstandarden lägstskall vara i nivå med den som finns i övriga välutvecklade luftfartsnationer. Efterfrågan på luftfartsverkels tjänster har vuxit snabbt . Trafiklillväxteninom inrikesflyget och särskilt regionalflyget är markant. 1988/89:100För regionalflygets del har trafiken mer än Bil. Trots att inrikesflyget numerabefordrar mer än 7 milj. passagerare gör verket den bedömningen atttillväxtpotentialen är betydande. Verket räknar i sina prognoser med en ökningav passagerarantalet i inrikestrafiken på mellan åren 1988-1990.För den reguljära utrikestrafikenräknar verket med en ökning på och för charter under sammaperiod. Till följd avinrikesflygels starka tillväxt håller kapaciteten på att bli otillräckligframför allt på . Del är därför enligt verket viktigt att den kapacitetsom finns tillgänglig i första hand används för sådan trafik som har betydelseför en tillfredsställande flygtransportförsörjning. Kapacitetsutnyttjandelhar en stor betydelse för verkets ekonomi och för dess kunder. Uppbyggnad avytterligare kapacitet skall ske för en efterfrågan och en trafikutveckling som kanöverblickas med stor sannolikhet. Fortsatt utbyggnad kan ske senare i takt med ökadefterfrågan. Luftfartsverketsmöjligheter att uppnå fastställda resultat- och lönsamhetsmål har en avgörandebetydelse i dessa sammanhang. Luftfartsverketframhåller i Ireårsplanen att satsningen på kommersiella tjänster skallfullföljas. Verket avser att ta vara på de möjligheter som finns att bedriva lönsam verksamhet inom dettaområde. Vidare skall verkets kunnande marknadsföras internalionellt. Enförbättrad lönsamhet inom det kommersiellatjänsteområdet kan användas till att hålla tillbaka prisutvecklingen påde trafikinriktade tjänsterna. De nu nämnda åtgärderna är mot den bakgmnden enligt verket ett medel allförbättra sektoms konkurrensförmåga. framhåller vidare att manavser att fullfölja de inledda åtgärdernaför att förbättra den interna effektiviteten. Man avser vidare att utvecklaoch förslärka det marknadsinriktade arbetssättet. De mål somluftfartsverket tidigare formulerat för olika produktgmpper som start- ochlandningstjänst, passagerartjänst, flygtrafiktjänst en route, ramp- ochexpeditionsljänst saml flygsäkerhetstjänst ligger fast även i den nya treårsplanen.Servicemålen som verket formulerar i treårsplanen är liksom i gällandeplan relaterade lill krav på rimliga avgifter och lill statens kravpå lönsamhet och avkastning på det statliga kapitalet. Ekonomiska mål m. m. redovisar i sin treårsplan för perioden1989/901991/92 ekonomiska mål för verksamheten. Det gäller mål förresultatutveckling, prissättning,produktivitet och soliditet. Vidare redogör verket i treårsplanen för verkets investeringar under periodensom uppgår till ca 2,8 miljarderkronor. Ett centralt inslag är de omfattande investeringar som genomförs ochplaneras på . Del ekonomiska resultatet för budgetåret1987/88 gav ett överskott på 186 milj. kr. För /89 beräknas resultatet före dispositio ner uppgå till 340 milj. kr., vilket överstiger det statliga förräntningskravel med 160 milj. kr. ackumulerad underförräntning uppgår för 131 närvarande till619 milj. kr. Redovisade och bedömda överskott medger Prop. 1988/89:100 enfortsatt återbelalning lill staten enligt gällande resullatufjämningsplan Bil. 8 som innebär att återbetalningen skall vara avslutad senast budgetåret1991/92. hemställer i treårsplanenom ökade befogenheter för verket alt fattabeslut om samtliga luftfartstaxor. Verket anser atl den målstyrning som utvecklats i fråga om ekonomi ochservice nu bör utsträckas även tilltaxeområdet. En övergång till striktare tillämpning av målstyrning inomtaxeområdel bör enligt luftfartsverket innebära all statsmakterna fastställer mål och policy förtaxeförändringarna medan besluten omhur enskilda taxor skall förändras fallas av luftfartsverket. För kommande treårsplan bedömer verketatt investeringar om sammanlagt 2 750milj. i löpande priser behöver genomföras. Detta är en ökning med ca 700 milj. kr. jämfört med gällandetreårsplan. Till gmnd förtreårsplanen som verket redovisar ligger en bedömd Irafiktillväxt på och för perioden19901995. Verket bedömer vidare all personalresursema behöver ökas med i genomsnitt ochövriga driftskostnader med något mer. Verket anger iIreårsplanen att del soliditetsmål på som fastställts för verksamheteninte kan följas om del föreslagna investeringsprogrammet skall kunnagenomföras. Man anger att investeringsvolymen skullebehöva minskas med för att bibehålla gällande mål. Man föreslår därför ett sänktsoliditetsmål till för att kunnagenomföra investeringsprogrammet. Som mål förprissättningen anger verket att höjningarna av luftfarts-taxorna skallbegränsas lill att ligga något under den allmänna prisökningen. Dettaär i överensstämmelse med statens åtagande enligt det s. k. SILA-protokollet. Deninvesteringsplan verket redovisar för treårsperioden /90 1991/92 omfattar investeringar för ca 2,8miljarder kronor i löpande priser enligt följande fördelning. 1988/89 Treärsplan 1989/90 1990/91 1991/92 Verkets förslag 975 950 900 900 Gällandeplan 775 575 650 Skillnaden jämförtmed gällande plan beror främst på att kostnaden för den nya inrikesterminalenpå ökat med ca 600 milj. kr. Projektet beräknas nu enligt planen kosta ca 1,3 miljard kronor.Dessutom ingår i den nya planen medel för den tredje banan (ca 1,2 miljardkronor) på samt en utbyggnad avinrikesterminalen på . Investeringarna är främst en följd av inrikesflygetsstarka tillväxt. denutrikes linjefarten och charterflyget har uppvisat en snabbare öknings- Prop. 1988/89:100 takt än . Verket anser atl förseningar ellerneddragningar av de Bil. 8 angivna investeringsvolymerna kommer all medföraakuta kapacitetsproblem på . Bland verkelsstörre beslutade och pågående investeringar ingår fömtom den nyainrikeslerminalen på också ett utbyte av elsystemet på ,utbyggnad av inrikesterminalen och kontorslokaler vid samtuppförandel av elt nytt parkeringshus. Vidare ingår en ny stationsbyggnad iJönköping inkl. ell nytt trafikledartorn, elt nytt garage och nyautbildningslokaler vid brand- och räddningsskolan på . Vid Romele, och byggs nyaradarstationer. Totalbeloppet för dessainvesteringar uppgår lill 368 milj.kr. utrederför närvarande olika åtgärder för att omhänderta glykolspill på . För all ge enhandlingsberedskap för detta avsätts 15 milj. kr. Blandplanerade större investeringarkan nämnas elt enhetligt vägledningssystem för taxibanorna på för ca 40 milj. kr. I slutet avtreårsperioden planeras en investeringi en ny stationsbyggnad på Sundsvall-Härnösands flygplats för ca 60 milj. kr. Ett åtgärdsprogram för att bättreutnyttja kapaciteten i planeras atl /91. Investeringsutgiften beräknas lill ca 160 milj. kr. Vidare ingår i planerna en nydriflsbyggnad på och en ersättningav befintlig områdeskonlrollcenlral i . Anläggningen som beräknaskosta ca 135 milj. kr. planeras att påbörjas /91. Verket redovisarvidare i sin treärsplan de överläggningar som förs om möjligheterna attfå lokala och regionala intressenter som delägare i en ny flygplats i . I treårsplanen larverket också upp frågan om . Syftet med projektet är att uppföraen byggnad som bl.a. förbinder inrikes; och utrikesterminalerna.Härigenom kan enligt verket servicenivånför flygresenärerna, företag och anställda på flygplatsen höjas, profil och attraktionskraft som slorflygplatsstärkas, flygresandet och därmed följande intäkter ökas, luftfartsverket erhålla intäkter genom exploatering avbefintliga markområden ochinfrastruktur. avses alt drivas med egetresultatansvar. Detta innebär enligt verket atl verksamheten inte kommer attbelasta flygtrafiken annat än i de delarsom fyller rent trafikala funktioner. Kommersiella verksamheter kommer att fåvara med atl ekonomiskt stärka flygplatsens konkurrenskraft. Centrumavses att byggas och förvallas i egen förelagsform och därmed ekonomisktavgränsat från luftfartsverkels övriga verksamhet. De viUkor verket ställer förprojektet är bl. a. att ha stor möjlighet att kunna påverka vilkaverksamheter som skall bedrivas, liten ekonomisk risk och god avkastning. Luftfartsverketbegär ett bemyndigande att få bidra med kapital om högst100 milj. kr. i ett för förvaltningen av anläggningen särskilt bildat Prop.1988/89:100 aktiebolag. Detta aktiebolag avses förutom luftfartsverket också hatre Bil. 8 eller fyra andra delägare.Den totala investeringsutgiflen för beräknas till 800milj. i löpande priser. och () haryttrat sig över luftfartsverkets treärsplan. Båda företagen instämmer i allt väsentligti luftfartsverkels bedömningar om behovet av investeringar. Man understrykerangelägenheten av att beslut fattas om atl bygga en tredje start- och landningsbana på . Linjeflyg och SASstöder också luftfartsverkets uppfattning alt soliditetsmålet bör sänkasinför den kommande perioden med stora investeringar. Underde har flygresandet ökat markant. ökade t.ex.inrikestrafiken mätt i passagerare, utrikestrafiken ochchartertrafiken . Den snabba expansionen har haft sina komplikationer. Pilotbristen är ett inslag. Enbrist på kvalificerade flygtekniker har också efter hand uppstått. del har den nya efterfrågesituationen inneburit attomfattande standardförbättringar ochkapacitetsutbyggnader har måst' göras inom flygplatssystemet. Flygets snabbautveckling ställer stora krav på luftfartsverkets verksamhet.Verksamhetsinriktningen syftar till att stärka flygets konkurrenskraft. Verksamhetenutformas i nära samarbete med flygbolag, kommuner och andra berördaintressenter såväl i fråga om inriktningen som omfattningen av service ochinvesteringsålgärder. Genom medverkan från flygbolag, kommuner och andraintressenter finns exempel på atl investeringar kunnat lidigareläggas. Viljan atttillgodose kundernas krav på investeringar och en bra service måste vägas mot verketskostnader för att driva verksamheten ochkundernas vilja alt betala dessa kostnader. Fömtom önskemål från kunderna omrimliga avgifter skall hänsyn också tas till statens krav på ekonomisk avkastning. Genom beslutvåren fick verket bättremöjligheter att tidsmässigt anpassa sina investeringar lill marknadens efterfrågan. Verket fick dessutom vidgademöjligheter att finansiera sina investeringar utanför statsbudgeten. I enlighet medförslag budgetproposition godkände vissa ytterligare åtgärder som ökade verkets beslutsbefogenheter i fråga om finansieringav och beslut om investeringar. De tidigare årliga ramarna för riksgäldsupplåning, leasing och för utnyttjande av rörelsemedel för inves teringar slopades. Vidareomvandlades verkets statskapital till ett fast amorteringsfritt statskapital, vilket bl.a.innebär att avskrivningarna på motsvarande tillgångar får behållas iluftfartsverkets rörelse för bl. a. finan siering av investeringar. Genom atl tillgodose verkets förslag om 134 möjlighetatl fondera överskottsmedel har verket fått en betydande finan- Prop.1988/89:100 siell rörelsefrihet och därmed ökade möjligheter all möta kundernasBil. I statsmakternas beslutinnefattades också all verkels befogenheteratt besluta om investeringar höjdes från tidigare högsl 1 milj. kr. tillatt omfatta investeringar vars totalutgift högst uppgår till 50 milj. kr. Samma gränsgäller för finansieringsavtal som verket träffar med kommunala ellerenskilda intressenter för särskilda investeringsobjekt. De successivt genomfördaförändringarna som givit verket ökade befogenheter fömtsätter att statsmakternas styrning avverksamheten skall ske genom att mål läggsfast för ekonomiskt resultat, avkastning, priser, soliditet och service. Som mål för ekonomiskt resultat gälleratl tidigare ackumuleradunderförräntning enligt gällande resultatutjämnings-plan skall vara återbetald senast budgetåret1991/92. Prismålet som lagts fast innebär all luftfartsverkets avgiftshöjningarskall understiga den allmänna prisutvecklingen. Detta ligger i linjemed statens åtagande enligt det s. k. SILA-protokollet. Enligt riksdagensbeslut bör soliditeten inte understiga . Redan i föregående års treårsplan framhöllemellertid verket att om soliditeten skall behållas på den nivå som fastställtsför nuvarande treårsperiod, måste större avsättningar av överskottsmedel göras.Detta skulle enligt verket leda till all denackumulerade underförräntningen inte skulle kunna vara återbetald vid utgången av budgetåret1991/92. Ägaren skulle således enligtverket få acceptera att en något större del av luftfartsverkets bmtto-överskottbehålls i rörelsen för att öka självfinansieringsgraden. I den trafikpolitiska propositionenunderströk regeringen att det är viktigtmed en långsiktighet i de förutsättningar som skall läggas till gmnd för luftfartsverkets verksamhet. Jag ansåg därföratl målet för soliditeten, liksom övriga ekonomiska mål för verksamheten skulleligga fast. Jag framhöll vidare att verkets resultatutveckling borde varastyrande för investeringsnivån. Verket återkommer iårets treårsplan med förslag om en sänkning av det fastställdasoliditetsmålet från till . redovisar i planen allinvesteringsvolymen skulle behöva minskas med närmare enmiljard kronor för att kunna bibehålla soliditelsnivån undertreårsperiodens sista år. Verket pekar vidare på alt närmare två tredjedelar av helainvesteringsprogrammet avser och alt en eventuell minskning avinvesteringsvolymen skulle få återverkningar på investeringsprogram. Som jag tidigareframhållit är det viktigt med en långfristighet i fråga om ekonomiska mål. Detta är närmast enförutsättning för den styrning som statsmakternaskall använda treårsplanen till. Ett bibehållet soliditetsmål innebär samtidigtsom framgått att investeringsutrymmet inte kan ökas nämnvärt under kommandetreårsperiod. Med de mål som statsmakterna lägger fast för soliditet,avgiftshöjningar och ekonomiskt resultat anges också ramarna förverksamheten. Det ankommer sedan på verket att prioritera sina investeringaroch vidare att finna kostnadseffekliva lösningar på olika kapacitetsproblem. investeringsplan som regering och riksdag beslutade an- 135 gavsinvesteringsutrymmel till ca under en treårsperi- Prop.1988/89:100 od.Av delta belopp hade ca 750 milj. kr. beräknats för den nya inrikester- Bil. minalen.Del nu föreslagna investeringsprogrammet innebär en ökning med ca 750 milj. kr. Merparten av ökningen, ca 600 milj.kr., kan hänföras tillden nya inrikeslerminalen på . enligt planen kosta ca . Den nya inrikesterminalen, som redan ärpåbörjad, och den tredje banan intar en central ställning i den presenteradeplanen. Behovet av dessa investeringar harstyrkts i olika omgångar. Möjlighetema att utveckla som etteffektivi nav för det nationella flyget och som knutpunkt för detinternationella flygel fömtsätter att det finns tillräcklig kapacitet. Det ärdärför enligt min mening rimligt att dessa investeringar på intar enprioriterad ställning. Kostnadsfördyringen för terminalen, somberor på att ambitionsnivån höjts isamförstånd med flygbolagen kan inte enligt min mening ses som ett skäl för att sänka soliditetsmålet.Ambitionsnivåhöjningen bör ses som en omprioritering inom befintligtinvesteringsutrymme. Jag anser att det synsättetbör vara vägledande även för behandlingen av den nu aktuella treårsplanen. Jag anser följaktligen att soliditetsmåletbör ligga fast. Ett oförändrat soliditetsmål innebär etti princip oförändrat investeringsutrymme, ca , för denkommande treårsperioden och atl nödvändiga prioriteringar måste göras avinvesteringsbehoven. Verket har för egen delredovisat i sin plan att engagemanget i som anges till ca100 milj. kr. och i på drygt 200 milj. kr. skulle genom omprioriteringar.Planerna på saknar aktualitet. Den satsningverket vill genomföra beträffande Centmm ligger naturligtvis inom ramenför verkets kommersiella uppgifter. Med den tonvikt projektet har mol konferensverksamhetoch hotell m.m. kan del emellertid inte anses inta en prioriteradställning från trafikal synpunkt. Med tanke påsysselsällningssituationen på byggarbetsmarknaden, obalansen mellankontorsbyggnation och bostadsbyggande och överhettningen rent allmänt iområdet kring saknas enligt min mening skäl att nu prioritera Centmm. Som jag tidigare framhållit börresuhatutvecklingen vara styrande för investeringsutgifterna.Den positiva utvecklingen inom flyget bör i detta sammanhang gefömtsättningar för en något större investeringsvolym än den som kan anges med bibehållet soliditetsmål. Den begränsning av investeringsplanen som följer avdetta jämfört med verkets förslagbör i normalfallet få till resultat att vissa investeringar senareläggs i liden. Jag bedömerföljaktligen att investeringsvolymen för den kommande treårsperioden kommer attuppgå till ca . Som jag tidigare framhållit bör emellertid resultatutvecklingen vara styrande. Jag räknar med ell upplåningsbehov iriksgäldskonloret på ca 1 300 milj. kr. , varav ca 500milj. under nästa budgetår. I likhet med innevarande budgetår anser jag att verket från samma konto i riks gäldskonloret bör få disponera 40 milj. kr. för kortfristig upplåning av 136 likviditetsförsörjningsskäl.Det bör ankomma på regeringen atl ge luft- Prop. fartsverketnödvändiga bemyndiganden för upplåningen i riksgäldskonto- Bil. Verkets förslag om ett sänktsoliditetsmål är naturligtvis ett uttryck för en vilja all tillgodose kundernaskrav. Detta är en indirekt konsekvensav den begränsning som finns på prissidan. Det s.k. SILA-protokollet sätter gränser för vad verket kan taut i avgiftshöjningar. Staten skall enligt detta verka för att luftfartsverketsavgifter skall höjas med lägre procenttalän inflationen. Denna princip, som staten och () enats om vid närflygels utveckling bedömdes med enviss försiktighet, får numera en klart hämmande och dessutom oönskad effekt. I en expansionsfas, somflyget befinner sig i , kan i princip inte luftfartsverket medSlLA-protokollets begränsningar täckakostnaderna för nödvändiga investeringsbehov genom avgiftssystemet. har fått en möjlighetbaserad på en överenskommelse med SAS ochLinjeflyg att inom ramen för separata avtal låta dessa företag täcka kostnaderna för begärda investeringar.Tekniken ger visserligen en direktrelation mellan verket och kravställaren men med den samtidiga begränsningen att det enbart gäller för SAS ochLinjeflyg. För de investeringsbehov som blir aktuella i elt längreperspektiv för utrikestrafikens behov finnsinte motsvarande möjlighet. Del är heller inte praktiskt möjligt atl luftfartsverket ingår avtal med enriklig flora av utländska flygbolag omderas respektive andel av investeringen för utrikestrafiken.