prop · GC03140 · 1988-12-31 00:00:00 — kvalitetskontrollav ägg lika väl som av alla andra livsmedel av animaliskt urspmng. Därvidskulle det direkta kvalitelsbidraget kunna slopas och administrationen avkontroUarbete även i övrigt förbilligas. 5.29 anser all packeribidraget, som finansieras avproduktionsavgifter och införselavgiftsmedel, i syfte att förbättra äggkvaliteten,bör avskaffas. Liksom i andra näringar ankommerdet här på de enskilda äggproducenterna och packeriföretagen att ansvara föratt kvaliteten på produkterna upprätthålls. Om konsumenterna efterfrågar enkvalitetsmärkning av ägg bör kostnaden för denna avspeglas i priset. Statens jordbruksnämnds utredning Bättre pp. matpotatiskvalitet förslagsdel Bt\&ga 5 Medutgångspunkt i utvärderingen lägger nämnden fram följande slutsatser ochförslag. 16.1 Behovet av ett samhällsstött kvalitetsarbete Uppbyggnadenav det nuvarande systemet för kvalitetsdeklaration och kontroll har skettdärför att den saluförda matpotalisen tidigare har varit av så dåligkvalitet att del har ansetts nödvändigt att samhället försökte förbättraförhållandena. Detär allmänt erkänt att matpotatisens kvalitet har förbättrats betydligt.Fortfarande förekommer dock en betydande kritik mot kvaliteten påpotatisen i butikerna. Potatisenär ett av de viktigaste baslivsmedlen. utgör matpotatisen en ömtåligfärskvara som lätt tar skada vid en felaktig behandling eller förvaring. Flertaletövriga livsmedel från jordbruket är föremål för en kvalitetsbetalning somstöds av jordbmksprisregleringen. Tidigareutredare har inte ansett atl samhällets stöd av kvalitetsarbetet påmatpotatisområdet bör avvecklas. Avde myndigheter och organisationer som har yttrat sig över livsmedelskontrollutredningensbetänkande är det endast två som har framfört att ell samhällsstöttkvalitetsarbete inte behövs på potatisområdet (lantbmksstyrelsen ochnäringsfrihelsombudsmannen). Alla andra instanser har förordat alt samhälletskvalitetskontroll skall fortsätta. Jordbruksprisregleringenför matpotatis är inte så utformad att bra kvalitet kanpremieras med stöd av regleringen. Jordbmksnämndenanser därför att det nuvarande deklarations- och kontrollsystemet i princip börbibehållas. Vissa förändringar bör dock genomföras. 16.2 Ansvarsförhållande mellan olika myndigheter Livsmedelskontrollutredningenhar föreslagit att ansvaret för allt kvalitetsarbete skall läggas pålivsmedelsverket. Utredningen föreslår att Miljö- och hälsoskyddsnämndema skallsvara för kontrollen och- att SMAK skall få karaktären av serviceorgan förhandeln och MHN med JN som tillsynsmyndighet. Utredningensförslag att SLV skall ha ansvaret för kvalitetsarbetet till stryks av , , , , , , länsstyrelserna och kommunerna. Atl ansvaret skall föras till JN förordas av JN, SPK, , , , LRF samt . Iyttrandena över livsmedelskontrollutredningens förslag anges som skäl Prop.1988/89; 140 till att lägga ansvaret på JN bl. a. att JN är insatt i ocharbetar med frågan Bilaga 5 pris-kvalitet på jordbruksreglerade produkter(SPK). KF anser att utredningens förslag skulle leda till ökad byråkrati ochförsvåra kontrollarbetet. Ansvaret för kvaliteten på alla jordbruksprodukterbör vara samlat hos JN. Att potatisen främst säljs i obearbetad form gör detlogiskt att huvudmannaskapet för kvalitetsarbetet läggs på JN. LOmotiverar sitt ställningstagande med att JN har ansvaret för konsumentmålet ijordbrukspolitiken och att häri ingår att verka för en god kvalitet påjordbruksprodukterna. Liknande motivering framför . Fleraav de myndigheter som har förordat att SLV får ansvaret för matpotatisenskvalitet framhåller betydelsen av ett enhetligt system och samlat ansvar föralla livsmedel. Ett samlat ansvar och enhetlighet framhålls som viktigt ocksäav dem som förordar JN som huvudmyndighet. Skillnaden i slutsatsen berorsannolikt på alt de som förordar SLV utgår från de lardiga livsmedlen och desom förordar JN utgår från råvarorna från jordbruket. Matpotatis utgör ju båderåvara och färdigt livsmedel. Desom förordar JN framhåller att SLV även i fortsättningen bör ha kvar ansvaretför den hygieniska kvaliteten. Man framhåller också behovet av ett ökatsamarbete mellan SLV och JN i kvalitetsfrågorna. 1det konsumentmål som statsmakterna har angivit för jordbruksprisregleringenoch som jordbruksnämnden således har ansvaret för ligger att jordbruket skallproducera livsmedel av god kvalitet till rimliga priser. Konsumentmålet skallvara ett med inkomstmålet likställt delmål under livsmedelspolitikens huvudmål. Konsumentmåletinnefattar vidare atl konsumenterna skall ges goda möjligheter att välja mellanlivsmedel av olika slag och atl livsmedlen skall vara fullgoda från kost- ochnäringssynpunkt. Olika former av kvalitetspåverkan på livsmedel inomlivsmedelskedjans olika led måste också följas med uppmärksamhet. En viktig deli jordbruksprisregleringen är således att påverka kvaliteten hos produkternafrån jordbruket. Kvalitets-betalningen är för de flesta jordbruksprodukter enintegrerad del av jordbrukspolitiken. Kvalitetsbelalningeninom jordbruksprisregleringen syftar i första hand till att styra produktioneni jordbruket så att livsmedlen därifrån fåren god kvalitet med utgångspunkt ikonsumenternas värderingar. Den syftar också till all påverka avelsarbete ochväxtförädling så atl djuregenskaper och växtegenskaper värderas enligtkonsumenternas önskemål. Sammansättning,smak och egenskaper hos de livsmedel som kommer från jordbruket bestäms i höggrad i de led som styrs genom prissättningen (jordbruksproduktion och i vissmån förädling). Enmycket stor del av livsmedlen från jordbruket konsumeras i mer eller mindreoförändrad form. Detta gäller t.ex. mjölk, kött och fläsk, ägg och potatis. skall kunna driva kvalitetsarbetet inomjordbruksproduktionen effektivt är det viktigt atl nämnden får ha kvar det ansvar som den nu har förkvalitetsbelalningen på övriga jordbrukspro- Prop. 1988/89; 140 dukter. Matpolatisär en färskvara som i huvudsak konsumeras i den form den kommer fram ijordbruket. Det är då särskilt viktigt atl det finns ett klart samband mellande kvalitetsregler som gäller i detaljhandeln och den kvalitetsbetalning somodlarna får. Det vore inte rationellt om olika myndigheter hade ansvaret förkonsumentledet resp. producentledet. Eftersom matpotatisens kvalitet heltbestäms genom växtförädling, produktion och hantering som bäst styrs medelstprissättningen bör ansvaret ligga på JN. De uppgifter rörandekvalitetsdeklaration och kvalitetskontroll inom matpotatisområdet som förnärvarande åligger lantbruksstyrelsen bör därför överflyttas till JN. Livsmedelsverketbör emellertid liksom ha ansvaret för de livs-meddshygieniskafrågorna. Somnågra remissinstanser framhåller bör fasta samarbetsformer etableras mellanSLV och JN. JN har redan tagit upp överläggningar med livsmedelsverket om olikakvalitetsfrågor. Enligtnuvarande bestämmelser skall uppgift lämnas om potatisens kvalitetsklass ochsortnamn vid saluhållande till konsument (förbrukare) av annan än odlare. Genomatt odlarna har undantagits från uppgiftsskyldigheten har i praktiken allhandel utanför butikerna blivit befriad från skyldigheten att upplysa kundernaom den saluförda potatisens kvalitet. Denna begränsning i uppgiftsskyldighetenhar enligt handeln medverkat till en snedvridning av konkurrensen. Sett urkonsumentsynpunkt är det inte bra att konsumenten själv får la hela ansvaretför kvaliteten när han eller hon köper potatis på annat sätt än i butik. Dettorde vara så att den som odlar eller handlar med potatis regelbundet harbetydligt större förutsättningar att bedöma kvaliteten än den enskildekonsumenten. Enligt livsmedelslagen är det den som försl saluför ett livsmedelsom skall ansvara för kvaliteten. Jordbruksnämndenanser att såväl kraven på konkurrensneutralitet som kraven på alt konsumenternaskall få information om kvaliteten på de livsmedel som de köper talar för attdeklarationsplikten bör utökas till att omfatta även odlarnas försäljning tillkonsument, t.ex. torghandel, gårdsbutik och liknande. Självplockning ochliknande försäljning på odlingsplatsen bör dock undantas fråndeklarationsskyldigheten. Kvalitetsuppgifternaskall enligt nuvarande bestämmelser lämnas på förpackningen om vikten är högst25 kg. I annat fall får uppgifterna lämnas på märksedel, fraktsedel, fakturaeller liknande. Vid saluhållande av oförpackad vara i detaljhandeln skalluppgifterna lämnas på anslag intill varan. Märkningskravetär mera omfattande för förpackad vara än för vara i lösvikt. Detta kan vara befogat. JN anser emellertid att märkningskraven vid saluhållande av potatis i lösvikt bör utökas. Således bör anslaget vid lösviktsvara förutom uppgift om kvalitetsklass och sortnamn även inne- 22 hålla uppgift omleverantörens namn och hemort, leveransdag samt anvis- Prop. 1988/89: 140 ning om hur potatisen skall förvaras. Förnärvarande får potatis av kvalitet och inte saluhållas ilösvikt annat än i automat. JN anser att denna begränsning bör upphävas. Jordbruksnämndenföreslår att uppgiften om sortnamn inte skall vara obligatorisk. Den som intevill uppge sortnamn bör i stället ange sortspecifika egenskaper, däriblandkokegenskaper. Potatissom uppges ha särskilt bra kvalitet måste enligt nuvarande bestämmelser varaSMAK-märkt. SMAK-märket får användas endast av dem som är anslutna till SMAK.JN anser att kravet på medlemskap i bör upphöra. Det bör räcka med enanmälan till SMAK för att märket skall få användas. SMAK bör dra in rätten attanvända märket endast för den som inte uppfyller kraven på märkning avpotatisen. Förnärvarande finns följande klasser: Extra JNanser atl kvalitetsskillnaderna skulle bli klarare för konsumenterna om antaletklasser minskade. Dessutom är del förvirrande för konsumenterna att det vidsidan om de tre definierade kvalitetsklasserna finns en klass som kan innehållavilken kvalitet som helst. Denna ordning har försvårat profiliering avkvaliteten i handeln avsevärt. JNföreslår att klassen Oklassificerad tas bort. Huvudparten av den matpotatis somnu säljs oklassificerad håller kvalitet Ordinär eller högre. De enstakakontroller som har gjorts på den oklassificerade potatisen tyder på att ca 35 %av denna inte håller kvalitet Ordinär. Med ledning härav och andelenoklassificerad potatis på marknaden kan uppskattas att totalt av dennu saluförda potatisen är av lägre kvalitet än Ordinär. Uppskattningen ärmycket osäker. Merparten av denna potatis torde genom bortsortering avgrönfärgade knölar, knölar med rötskador eller starka mekaniska skador o. dyl.kunna fås upp i kvalitetsklass Ordinär. Potatissom är illasmakande, starkt blötkokande eller starkt uppblandad med knölar somär otjänliga till människoföda bör inte få saluföras. Kravetpå att all saluförd matpotatis skall vara av minst kvalitet Ordinär kannormalår inte väntas medföra några problem med undanförsel av underkändmatpotatis. Dock kan kvantiteten underkänd potatis vissa år öka starkt. Denunderkända potatisen bör i möjligaste mån användas till foder. Det kan varalämpligt att användningen till foder stimuleras genom information och i vissafall organisatoriska åtgärder. Sådana åtgärder har regleringsföreningen genomfört . Behovet och arten av åtgärder bör SPlfå avgöra från fall till fall. Endasten mycket begränsad kvantitet Extra har saluförts åriigen 23 JN anser attklassen kan avskaffas i den obligatoriska klassifice- Prop. Denna skulle dåkomma all omfatta endast klasserna Ordinär och Bilaga 5 Detfinns intresse hos företagen inom potatishandeln att profilerasig genom att sälja potatis av hög kvalitet. ser detta sompositivt och föreslår att företagen skall få definiera och saluföra egnakvaliteter som håller minst kvalitet . Specifikation av dessa kvaliteterbör i förväg lämnas till kontrollorganet som bör göra stickprovskontroller föratt se att varan håller angiven kvalitet. Detsom kan göra en ordning där företagen får definiera och saluföra egnakvaliteter positivt för konsumenterna är dels att kvalitetsansvaret knytstydligare till företagen, dels att systemet kan åstadkomma en kvalitetskonkurrensmellan företagen på marknaden. blir det emellertid svårare förkonsumenterna att särskilja de olika kvaliteterna eftersom skillnaderna iblandkan komma att bli små. Eftersomföretagen skall kunna använda sina speciella kvaliteter som konkurrensmedel börde få hålla specifikationen hemlig för konkurrenterna. Denna bör därför intelämnas ut till . 16.5 Inriktningen av kvalitetsarbetet Denuvarande reglerna för värdering av kvalitetsfel som tillämpas av SMAK bör sesöver. Det bör ankomma på jordbmksnämnden all göra denna översyn i samråd medSLV och SMAK. Insatsemaför att främja en bättre kvalitet hos matpotatisen bör i första hand inriktasmot att minska förekomsten av de mest besvärande kvalitetsdefekterna. Dedefekter som insatserna främst bör riktas mot är: svagamekaniska skador inkl. stötskador (stötblått) Föratt få ned förekomsten av ovanstående defekter bör särskilda rådgivnings- ochinformationsinsatser genomföras. Efter ansökan av JN har statsmakterna anslagit1 milj. kr. för sådana insatser. Informationsarbetet har påbörjats. Rådgivnings-och informationsinsatserna bör koncentreras till de moment som enligt gjordaundersökningar orsakar större delen av skadorna. Som framgått av enundersökning som JTI har gjort på uppdrag av SMAK är det tre led som förorsakarhuvudparten av skadorna. När det gäller starka skador är de följande: (Förststår det led som förorsakar mest skador sedan det led som förorsakar näst mestosv.) Motsvarandeför svaga skador är: upptagning Parallelltmed rådgivnings-och informationsinsatserna bör också värde- Prop.1988/89:140 ringen av de aktuella skadorna vid kvalitetsanalyserna skärpas.Skadorna Bilaga 5 bör ge större utslag i fdenhetsbelaslningen är hittills.Ett steg har redan tagits genom att andelen svaga skador fr. o. m. hösten 1987har tagits med bland de skador som påverkar fdenhetssumman. Iövrigt vill JN framhålla ytterligare ett antal åtgärder som är viktiga för attförbättra polatiskvaliteten i konsumentledet. Kvalitetsmärkningenbör avse kvaliteten då konsu menten köper varan. Matpotatisen bör därför vid packningen eller mot svarande hålla högre kvalitet än en nedre kvalitetsgräns som kvalitets märkningen avser. Potatisensköts ofta inte lika bra i butikerna som andra färskvaror. Det är inte ovanligtatt potatisen ligger i mmstemperatur i butikema innan den köps avkonsument. Risken är då stor att kvaliteten försämras drastiskt. För att lastauppmärksamheten i butik och underlätta för konsumenterna attreagera på för långa liggtider bör packnings- resp. leveransdatum anges medstora tydliga siffror och placeras på sådan plats att det är lätt att se förkonsumenterna. föreslår också att potatisen dessutom skallmärkas med "bäst före" datum. Detta datum skall ange den tidpunktintill vilken märkkvaliteten garanteras. Uppgift bör alltid lämnas om storleken på potatissom är förpackad i påsar eller motsvarande. I lös vikt bör få saluhållas ävenpotatis som inte är storlekssorterad. Detta bör då anges på anslagen intillvaran. Slutligen bör påpekas betydelsen av att man medtillräcklig intensitet bevakar och kontrollerar att märkningsföreskrifter m. m.för matpolatis följs ute i handelsledet mot konsument och att felaktigheterbeivras. SMAKbedriver information för ca 1,4 milj. kr. Verksamheten har under senareår riklats till främst skolor, storkök, handel och förpackare. Viss informationhar även riktats lill odlarna. Avsikten med informationen är att ökakunskaperna om potatisen, dess egenskaper, sjukdomar och fel, näringsvärde,hantering och tillagning m.m. Avsikten är primärt inte att öka konsumtionenutan att förbättra tillvaratagandet av matpotatisen. Eftersommatpotatisen är en viktig basföda vars smak och näringsvärde är starkt beroendeav hantering, lagring och tillagning bör SMAK även fortsättningsvis informeraom potatis. Härigenom garanteras en objektiv information som inte är påverkadav ovidkommande intressen. Entillräckligt stor del av de prover som tas ut vid kvalitetskontrollen bör tasut på sådant sätt att analysresultaten blir representativa för all potatis somsäljs till konsument. Analysresultaten från detta material bör årligensammanställas och offentliggöras så alt utvecklingen av potatiskvaliteten kanföljas. Ävenövriga analysresultat bör beaktas och analyseras. På så sätt bör ett värdefullt underlag erhållas för det fortsatta kvalitetsarbetet och för infor mationen. 16.7 Finansieringen Prop. JNanser att kostnaden för kvalitetskontrollen bör tas ut på ett sådant sätt atthela den saluförda kvantiteten belastas. Att täcka kostnaden medarealavgiftsmedel vore en från denna synpunkt bra metod. Vid en kraftig höjningav arealavgiften gynnas emellertid odlingar som är mindre än 0,5 ha.Avgiftsfriheten för de små odlingarna anses redan med nuvarande avgift innebäravissa problem. En utökning av avgiftsskyldigheten till att omfatta ävenodlingar om 0,10,4 ha medför en betydande ökning av administrationen. Framförallt kommer en avgiftsbeläggning av dessa små odlingar av många att uppfattassom onödig byråkrati. Enligt JN:s mening är det därför bättre att täckakostnadema ur handelsgödselavgiftsmedlen. JN föreslår dock att kostnadernatills vidare liksom täcks av utomramsmedel. Fördelningen mellanuppdragsverksamhet och officiell kontroll bör bibehållas ungefär oförändrad. Föratt säkerställa JN;s och SLV;s direkta insyn i och påverkan på SMAK:sverksamhet bör styrelsen utökas med en representant för vardera verket.Eftersom styrelsen är stor och genom förslaget blir ännu större bör den löpandeverksamheten ledas av ett arbetsutskott. I detta bör JN:s och SLV:srepresentanter ingå. Styrelsenbör utses av jordbmksnämnden efter förslag från berörda myndigheter ochorganisationer. Sammanställning av remissyttranden över Prop. rapporten matpotatiskvalitet en översyn ' av kvalitetsarbetet Efterremiss har yttranden avgetts av , statens pris- och kartellnämnd(SPK), , lantbruksstyrelsen, , statensnaturvårdsverk, kemikalieinspektionen, statskontoret, (), , skogs- och jordbrukets forskningsråd.Husmodersförbundet hem och samhälle, , ,(), , (), , Samarbetsgruppen för alternativ odling. Svenskmatpotatiskontroll (SMAK), , . , (), ochSveriges potatisodlares riksförbund (SPOR). CentralorganisationenSACO/SR och i har avstått från att yttra sig. 1.1Socialstyrelsen: Potatisen är ett viktigt livsmedel som vi bör öka konsumtionenav. En förutsättning för detta är att konsumenterna har tillgång till potatisav god kvalitet. Det är därför angeläget att jordbruksprisregleringen utformasså att bra kvalitet kan premieras med stöd av regleringen och därmed bidra tillbättre kvalitet på matpotatisen. Slutligenvill betona att det är angeläget att kvalitetskontrollenförbättras så att konsumenten kan lita på att potatiskvaliteten är den sommärkningen/anslaget anger, samt alt all konsumentinformation och i synnerhetden som bedrivs med statliga medel bör beakta det arbete som bedrivs för bättrekostvanor. 1.3 Konsumentverket:- mening måste verksamheten effektiviseraspå sådant sätt att kvalitetskontrollen förbättras och potatiskvaliteten höjs.Samtidigt måste kvalitetsansträngningama skärpas i samtliga hanteringsled.Odlare, förpackare och handel måste la ett större ansvar för kontrollen. Ennoggrann och väl fungerande egenkontroll torde vara en fömtsättning för enhederlig och tillförlitlig kvalitetsmärkning av matpotatis. Konsumentverkettillstyrker jordbmksnämndens förslag i [avsnitten om] Informationsverksamheten,Finansieringen samt . Verket vill speciellt peka på betydelsenav att proven vid kvalitetskontrollen tas ut på ell sådant sätt att resultatenblir representativa för all potatis som säljs till konsument samt att resultatensammanställs och offentliggörs. 1.4 Lantbruksstyrelsenvill- förorda att kvalitetsmärkning och kon troll förenklas. För att vinna erfarenhet om lämplig ambitionsnivå för kvalitetskontrollen kan detta ske stegvis. I ett första steg bör nuvarande 27 Den ordning som tillämpades före Prop. 1988/89:140 år 1974 kan med vissa modifieringar utgöra modell. Enfrivillig kvalitetsmärkning och kontroll bör i stora drag kunna vara utformadenligt följande: Märkning bör kunna ske i två klasser av förpackad potatiseller potatis som säljs i automat. behålls i lämpligomfattning för kontroll utförd som stickprov eller enligt nuvarande system medutvidgad kontroll (U-kontroll). Kravet på anslutning lill SMAK bör slopas ochsom jordbruksnämnden föreslagit ersättas med anmälan. För alt vinnakonkurrensneutralitet gentemot icke kvalitets-märkt potatis bör kontrollenfinansieras på samma sätt som , dvs. med prisregleringsmedel och förU-kontroll till viss del med avgifter. Kraven på märkning med livsmedelsslag, idetta fall "Matpotatis", cir-kavikt och förpackare kan i tillämpligadelar behållas även för icke kvali-tetsmärkt matpotatis. 1.5 : atl ett uppdrag lämnaslill livsmedelsverket och jordbruksnämnden att tillsammans med SMAK utarbetaett förenklat och förbättrat kvalitetssystem för matpotatis. 1.6 : Vid bedömning av kvalité påpotatis bör man inte endast räkna in sådana faktorer som mekaniska skador ochkokegenskaper. Även sättet på vilket potatisen har odlats betraktas avkonsumenter som en kvalitetsaspekt. Naturvårdsverketanser att utredningen mer ingående borde ha övervägt möjligheten att ange ivilken utsträckning potatisen har behandlats med kemiska bekämpningsmedel vidbedömningen av kvalitén. 1.7 Kemikalieinspektionen: Det är enligt inspektionenangeläget att alla instrument som är möjliga utnyttjas för att få en övergångtill potalissorter och odlingsformer som kräver minsta möjliga insats av kemiskamedel. Självfallet skall även andra kvalitetsaspekter beaktas. 1.8 Statskontoret: Det arbete som utförs av SMAK är ochhar varit av stort värde. Enligt vår uppfattning bör detta arbete fortsätta påungefär samma sätt som tidigare dvs. på frivillig grund. Det må här påpekas attdet existerar andra kvalitetsmärkningssystem även de på frivillig gmnd t.ex.KRAV som lar hänsyn lill hur odlingen skett i fråga om användning avhandelsgödsel och bekämpningsmedel. 1.9 : Enligt RRV:s bedömning är detframför allt framsteg inom växtförädling och jordbruksteknik som har lett tillatt kvaliteten på potatis har förbättrats jämfört med den undermåliga kvalitet, som rådde på 1950-laletnär SMAK-kontrollen infördes. RRV:smening talar bl.a. följande skäl för att regleringen lett till att kvalitetenhar försämrats: 1 konsumenterna invaggas i en falsk föreställning omatt den klassificerade potatisen är av väsentligt bättre kvalitet än denoklassificerade, trots att den kvalitet som möter konsumenten inte alltid ärden som anges på påsarna 2 Producenterna anpassar sig lill reglerna genom attt. ex. blanda högkvalitativ potatis med dålig potatis och sälja hela partietsom ordinär. Ofta lägger man sig då också på gränsen för att klara kraven förordinär potatis, vilket bidrar till att konsumenten i säljögonblicket får enundermålig kvalitet. 3 Reglerna dämpar intresset att förbättra kvalitetenytterligare. skjuteröver ansvaret för kvaliteten på SMAK och anser atl man inte Prop.1988/89:140 behöver göra mer än vad myndigheterna bestämmer. 4 Mindreän hälften av de som köper förpackad matpotatis brukar kon trollera kvalitetsklassen och de flesta konsumenter har svårt atl klart definierade olika klasserna.- Konsumenterna litar således för närvarandemera på sina egna kvalitetsbedömningar än på förpackningarnas. 5 Reglerna försvårar möjligheterna att marknadsföranya sorter. 6 Klassificeringen speglar dåligt nya värderingar hoskonsumenterna. Det är svårt att ta ut elt högre pris för prima och extra primapotatis. 7 Försäljningenav SMAK-kontrollerad potatis har minskat. Utredningens förslag att all potatis skall klassificeras och märkas kom mer att leda till en betydande kostnadsökning. En ökande andel () av potatis säljs som oklassificerad och för denna potatis skulle betydande kostnader uppstå för sortering, märkning m. m. Även SMAK skulle få ökade konlrollkostnader, eftersom ett mycket stort antal nya leverantörer och butiker skulle omfattas av kontrollkravel.