prop · GC03150 · 1988-12-31 00:00:00 — Mot bakgmnd av inkomstuppgörelsen torde pris- ochlöneökningama fortsätta att sjunka . Världsekonominär inne i en ovanligt lång expansionsfas och som tidigare redovisats är detmycket som talar för att den nu går in i ett långsammare skede. bördet understrykas alt många faktorer talar för att den underliggandetillväxtpotentialen är hög. Förbättrade förhållanden på utbudssidan har ökatfömtsättningama för en god tillväxt på medellång sikt. Under1980-lalel har sålunda regeringama i flertalet industriländer tagit sig anvissa strukturella problem i ekonomierna. Genom en försiktig finanspolitik harman kunnat sänkta skatterna och såväl genomsnittliga skallesatser sommarginalskatter har sänkts i flera länder. I flera fall har ocksåföretagsbeskattningen sänkts. Ett annat viktigt inslag i regeringarnas politikhar varit minskade subventioner till industrin. För del kan denförstärkta integrationen och därmed sammanhängande avregleringar bidra tillbättre fungerande ekonomier. Alltdetta talar för högre flexibilitet i industriländemas ekonomier, vilket i sintur bör bidra till en gynnsammare produktivitetstillväxt jämfört medutvecklingen . De senaste årens kraftigaökning av investeringarna bör också kunna bidra till en bättreproduktivitetstillväxt och en högre produktionspotential. Vadgäller ekonomins efterfrågesida bedöms den privata konsumtionen 24 ökai en långsammare takl än . Den Prop.1988/89:150 exceptionella minskningen av sparkvoten som ägt mm i flertaletindustri- Bil, 1,1 länder väntas stanna upp och i en del fall kan en vissuppgång bedömas vara trolig, när hushållen nu kan förväntas ha anpassat sigtill avregleringen på kreditmarknaderna. Denfinanspolitiska strategi som flertalet industriländer föjt konsolidering av budgeten i syfte att hålla nere eller reducera statsskulden iförhållande till BNP bedöms fortsätta under 1990-talel. Speciellt i Förentastaterna väntas en fortsatt budgetkonsolidering på federal nivå. Sammantagetbedöms därför finanspolitiken få en i stort sett neutral effekt iindustriländerna . Penningpolitikenhar varit lillväxtslödjande då inflationen lill följdav bl.a. lägre oljepriser sjönk. Den åtstramning av penningpolitiken som ägt mmsedan våren 1988 visar på en vaksamhet gentemot tecken på ökad inflation. Detär rimligt att utgå ifrån att man i de flesta länder också framledes kommer attinta en mycket försiktig attityd och stävja impulser till tilltagandeinflation. Penningpolitiken kan därför väntas stödja tillväxten endast i defall då inflationen anses vara under kontroll. Enväntat försiktig finanspolitik i kombination med en viss dämpning av denprivata efterfrågetillväxlen jämfört med föregående år talar för enBNP-lillväxl på omkring 2 1/. Statsmakternas beredskap att stävjainflationsimpulser bedöms medföra en fortsatt jämfört med 1970-lalet måttlig inflationen om 93. Defortsatt stora externa obalansema mellan de tre största industriländerna utgörett potentiellt hot mot den utveckling som skisserats ovan. flertal olikaprognoser bl. a. från Inlernationella valutafonden visar att vid oförändradekonomisk politik och vid rådande växelkurser förblir obalanserna stora ocksåi ett medelfristigt perspektiv. Det är högst ovisst om ett amerikansktbytesbalansunderskott på kanske kommer att kunnafinanseras år vid gällande räntor och valutakurser. Denekonomiska utvecklingen i och har varit svagareän i andra , p.g.a. de efterfrågedämpande åtgärder som 87 sattes in för att komma till rätta med de externa obalanserna. Den dämpadetillväxten och det lägre kapacitetsul-nytijandet har gjort att ochNorge inte har samma brist på kapacitet som många andra OECD-länder.M.a.o. finns här en potential för tillväxt . Detta gäller dockinte för , där tillväxten varit mycket hög . Äveni de nordiska länderna har ansträngningar gjorts för attförbättra förhållandena på utbudssidan. Omläggningar av skattesystemetplaneras i , och i ska första fasen av en skattereform, medbl.a. en marginalskallesänkning, genomföras . Vidare haromfattningen av snedvridande industristöd minskal betydligt. Ett fortsattarbete på detta område är att vänta . Påefterfrågesidan är en återhämtning av den privata konsumtionen i 25 Bakgmnden är att de minskande Prop. 1988/89:150bytesbalansunderskotten inte längre gör det nödvändigt att hålla nere Bil.1.1 efterfrågan på det sätt som varit fallet . 1 Finlandväntas den pågående åtstramningen ge effekt i form av en avmattningi konsumtionstillväxten. För länderna sammantaget är en måttlig ökning av denprivata konsumtionen att vänta . Finanspolitikeni de nordiska länderna bedöms få en förhållandevis stram inriktning ävenframöver, i syfte att uppnå balanserad tillväxt och låg inflation. Liksom iövriga är budgetkonsolidering högt prioriterad hos de nordiskaregeringarna. Möjligen kan de särskilda åtgärderna mot arbetslösheten i Norgeleda lill att finanspolitiken där blir något mindre stram än tidigare planerat. Underloppet av 1988 har räntenivån successivt sänkts i och . Bakgmndenär den förbättrade utrikesbalansen och lägre inflationen, och underfömtsättning att denna trend kvarstår kan ytterligare fall vara att vänta, inteminst föratt stimulera ökade investeringar och tillväxt. Penningpolitiken iFinland kommer att vara inriktad på att minskaöverhettningen och stoppa kreditexpansionen. Såledesbedöms en något högre tillväxt vara sannolik i och jämfört medde , medan det i , efter de två senaste årens högt uppdrivnaaktivietsnivå, fömtses en viss avmattning mot slutet av innevarande år följd aven något lägre tillväxt . BNP-ökningen i de tre nordiskaländema sammantaget beräknas uppgå till i genomsnitt 2 1/underperioden 93. Inflationen bedöms komma ned till 31/. Avstor vikt för en något bättre tillväxt framgent i de nordiska ländema är dockatt pris- och löneökningstakten bringas i nivå med omvärldens. Skulle så inteske, kommer konkurrenskraften och tillväxten åter att äventyras. 3 Utrikeshandeln Prop, 1988/89:150 Importenav bearbetade varor ökade med ca 10,i 1988. Ökningen blevdärmed dubbelt så hög än vad som förväntades efter börsraset hösten 1987.Importökningarna var speciellt stora i länder som och som ärtämligen små avsättningsmarknader för svensk exportindustri. I vikligaavsättningsländer som och steg importen endast med ettpar procent som importen minskade i . Eftersom drygt entredjedel av den svenska exporten av bearbetade varor går lill dessa tre ländermedförde del all marknadstillväxten för svensk exportindustri även 1988 blev2,lägre än importökningen i . UtanförOECD-området ökade importen i ungefär samma omfattning som i OECD-länderna.Marknaden för svensk exportindustri växte med 1988. Under1989 och 1990 förväntas handeln mellan öka i något långsammaretakt än 1988. Importen av bearbetade varor i bedöms öka med 1989 och 1988. Utanför förväntas handeln öka i ungefärsamma takt. Det är främst den höga aktiviteten i de asiatiskaStillahavsländerna som medför att handeln ökar tämligen kraftigt även denärmaste åren. En fortsatt låg importökning i och medför att densvenska industrins marknadstillväxt blir betydligt lägre än tillväxten iväridshandeln även . Marknaden för svensk exportindustriberäknas öka med 5,. Mellan1987 och ökade timlönerna inom svensk exportindustri med . Bland våraviktigaste konkurrentländer inom OECD-området Tabell 3:1 Exportmarknadstillväxt, relativa priser,marknadsandelar och export av bearbetade varor 14 import-priser, SEK Svenska exportpriser, SEK Relativpris -0,3 2,6 2,8 -2,4 -2,6 -0,7 -0,6 -4,7 -3,8 -1,8 -1,7 -1,4 -1,4 Anm.: Exportmarknadstillväxt avser en sammanvägning avimportökningen av bear betade varor i olika länder. Som vikter har använts ländernas andelar sommottagare av svensk export av bearbetade varor. importpriser vägs samman på motsvarande sätt. Källor: , och . ökade timlönerna med igenomsnitt 4 4,, dvs Prop. 1988/89: 150 lägreökningstakt än i . Bland våra 14 viktigaste konkurrentländer Bil. 1.1var det endast i och som timlönerna ökade mer än iSverige . var produktivitetsökningarna inom svensk industrilägre än bland konkurrentländerna inom OECD-området, vilket medförde atlskillnaden i arbetskraftskostnad per producerad enhet mellan ochOECD-länderna ökade mer än skillnaden i timlöneökning. Dehöga kostnadsökningarna i kombination med ett högt kapacitetsutnyttjande ochgod efterfrågan på svenska produkter har medfört att de svenska exportprisernapå bearbetade varor ökat betydligt mer än i omvärlden. Mellan 1987 och 1988steg de svenska exportpriserna på bearbetade varor , vilket kan jämförasmed en genomsnittlig ökning på i , dvs en relativprisökning på för svenska produkter. Bland våra viktigaste konkurrentländervar det endast i och som exportpriserna steg i samma takt som iSverige . I vårt viktigaste konkurrentland, , fortsatteexportpriserna att sjunka . apprecierades densvenska kronan gentemot den tyska marken med . 1 gemensam valuta stegdel västtyska exportpriset på bearbetade varor med gentemot detväsUyska 1988. Trotsatt priser och löner stiger mer i än i omväriden är det en mindre andelav exportföretagen som uppger att det är efterfrågeläget som begränsarproduktions- och leveransmöjligheterna. Under de sista tre kvartalen 1988 vardet, enligt konjunkturbarometern, endast av exportföretagen som uppgavefterfrågeläget som den faktor som i första hand begränsade produktionen. Detvar främst bristen på arbetskraft samt en för liten maskin- ochanläggningskapacitel som begränsade exportleveranserna. Detär troligt atl de svenska exportföretagen gynnats gentemot omvärlden av dengoda invesleringskonjunkluren i , vilket medfört altdel högre svenska pris- och kostnadsläget inte haft några mer märkbart negativaeffekter på konkurrenskraften . För1989 förväntas limlönerna i svensk industri öka medan dengenomsnittliga ökningen i förväntas uppgå till 4,5 . Dekraftiga ökningarna av de svenska exportpriserna i samband medett fortsatt högt kapacitetsutnyttjande medför att prisökningarna mellanhelårsgenomsnitten 1988 och 1989 troligen uppgår till ca 6,. Blandkonkurrentländerna förväntas inflationstakten tillta något , ellerfrån 1988 till 1989, mätt som ökningstakt av exportpriserna påbearbetade varor. Det svenska relativpriset kan således väntas komma atl ökamed 1989. För1990 utgår kalkylerna från ell antagande om att lönerna ökar , vilket ärnågot lägre ökningstakt än hos våra konkurrentländer. Det är dock sannolikt attde svenska exportpriserna kommer att öka något mer än i omvärlden även under1990, eftersom det erfarenhetsmässigt finns en viss tröghet när det gäller attdämpa prisökningslakten. Densvenska exporten av bearbetade varor ökade med 1988, vilket innebar andelsförluster på . Det är större 30 andelsföriusl än vad somangavs i den preliminära nationalbudgeien. Den större andelsförluslen beror ihuvudsak på atl marknadstillväxten blev betydligt större än vad som antogs. Detbör dock påpekas att det fortfarande finns en betydande osäkerhet beträffandemarknadstillväxten 1988 p.g.a de förändrade tullhanteringsrutiner som infördesi början av 1988. 1988/89:150 Bil. Miljarder Volymutveckling, kr. 4,2 -21,0 - 6,3 4,2 3,0 8,0 0,0 4,0 7,0 0 1,0 -16,2 3,8 5,0 2,0 3,0 Källor:Statistiska centralbyrån, och . GentemotOECD-länderna blev andelsförlusterna medan exportindustrin tyckshållit andelarna utanför OECD-området nivå. Mätt i löpande priserinskränkte sig dock den svenska andelsförlusten till I %. Storaandelsföriuster har uppkommit på samtliga stora avsättningsmarknader försvensk export utom . 1 uppgick andelsföriustenlill . Den långa arbetsmarknadskonflikten iverkstadsindutrin medförde elt exportbortfall påuppskattningsvis ca . 1988.Mellan en tredjedel och hälften av bortfallet togs igen genom ökad produktionunder . Totalt sett bidrog således konflikten till attandelsförlusterna blev större än eljest. Personbilsexportenminskade med 1988. Bland råvarorna har exporten av ickejärnmetaller ökatkraftigt som stora prisökningar genomförts. Trävaruexporten minskadedock , trots en hög efterfrågan från utlandet. En hög efterfrågan frånhemmamarknaden i kombination med en högre prisnivå på hemmamarknaden harmedfört att trävaruindustrin favoriserat leveranserna till hemmamarknaden.Exporten av pappersmassa ökade endast med trots en hög efterfrågan.Massaindustrin råkade ut för ett flertal driftsstörningar vilketbidrog tiil den låga ökningstakten. Totalt sett låg råvamexporten kvar påföregående års nivå. Den svaga utvecklingen av råvamexporten saml elt kraftigtfall i fartygsexporten medförde att den totala vamexpor-ten endast ökade medknappt . Under1989 beräknas den svenska industrins marknadsandelar minska med , vilketmedför alt exporten av bearbetade varor ökar med . Andelsförlusten ärdelvis hänförbar till att stora delar av exportindustrin nått kapacitetstaket.Men även det faktum att relativpriset för svensk export av bearbetade varorstigit kraftigt och förvän- Diagram 3:1 Marknadsandel och relativpris för Sverigesexport av bearbetade varor till 14 110 T------------------------------------------------------- ,110 1988/89:150 BiL 1.1 19801981 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1988 1989 1990 Källor: Konjunkturinstitutel och tasfortsätta stiga kommer alt bidra till andelsföriuslerna. Atlandelsförluslerna inte blir större beror på atl den svenska exportindustrinäven kommer att gynnas av en fortsatt stark investeringskonjunkturutomlands. Råvamexportenberäknas även utvecklas svagt trots att efterfrågan fortsätter attvara hög för såväl skogsprodukter som malm. Exporten av pappersmassa beräknaskunna öka med 3,. En mindre överhettad hemmamarknad bör leda till en minskadefterfrågan från hemmamarknaden på trävaror vilket troligen medför attIrävamexporten inte fortsätter minska. Totalt sett beräknas råvamexporten liggakvar på föregående års nivå. Den totala vamexporten beräknas öka med 3,7%1989. beräknasandelsförlusterna uppgå till 1 1/. Industrins ökade investeringar under desenaste åren samt en betydande avmattning av efterfrågan från hemmamarknadenbör medföra att produktionskapaciteten inte kommer att bidra tillmarknadsandelsförluster 1990. Andelsförlusten är helt hänförbar till attrelativpriset för svensk export steg så mycket . Den svenskaexportindustrin skulle således delvis ha prissatt sig ur marknaden närkonjunkturen och efterfrågan mattas. Råva-ruexporten förväntas endast öka medknappt . Sammantaget beräknas varuexporten öka med 3,1990. Densvenska importen av bearbetade varor ökade i betydligt långsammare takt 1988 än1987. Ökningen uppgick lill 6,, vilket kan jämföras med en ökning på nästan12% 1987. Den inhemska efterfrågan på bearbetade varor ökade med 5,,vilket betyder att den svenska hemmamarknadsindustrins marknadsföriusterinskränkte sig till I %. Andelsföriusten framstår som liten om man beaktar denkraftiga ökningen av relativpriset för svenska hemmaproducerade varor jämförtmed importvaror. Mellan helåren 1987 och 1988 steg de svenskahemmamarknadspriserna på bearbetade varor med 7,, medan importpriserna ökademed , dvs. en ökning av relativpriset på bearbetade varor med 2,. En orsaktill den låga andelsförlusten är troligen att delar av industrin som levererarvaror lill såväl hemma- som exportmarknaden prioriterat leveranserna till hemmamarknadeneftersom den inhemska prisnivån år högre än utomlands. Detta har i sin turdragit ned exportvolymen i motsvarande grad, dvs. effekten på netloexporten harvarit försumbar. Bland varugrupperna var det främst importen avkonsumtionsvaror och personbilar som ökade i betydligt lägre takl 1988 an denärmast föregående åren. Importen av konsumtionsvaror låg i det närmaste kvarpå föregående års nivå. Personbilsimporten fortsatte öka relativt kraftigt,men i betydligt långsammare takt än , då ökningen uppgick till drygt40%. För såväl byggvaror som insatsvaror till industrin har däremot importenökat mer än . Råvaruimporten ökade med endast 1/1988. Fortsattaneddragningar av oljelagren samt den milda vintern medförde all importen avråolja minskade. Importen av övriga råvaror ökade dock med . Den totalavaruimporten ökade med 4,1988. 1988/89:150 Bil, 1,1 Tabell 3:3 Import av varor -20,8 -10,8 Källor:Statistiska centralbyrån, och . beräknas denimportvägda efterfrågan på bearbetade varoröka med 3 1/, dvs. en betydligtlägre ökningstakt än . Den lägre ökningstakten förklaras främst avatl den privata konsumtionen förväntas öka i avsevärt lägre takt än under 1988.De svenska hemmamarknadspriserna beräknas även stiga betydligt merän importpriserna. var skillnaden i ökningstakt räknatpå 12 månaders basis. Detta talar för atl andelsförlusterna för hemmamarknadsindustrinblir något större än . Vad som talar mot ökade andelsföriuster är denrelativt kraftiga orderökningen till den svenska hemmamarknadsindustrin underloppet av 1988. Hemmamarknadsinduslrin var dessutom tämligen optimistiskabeträffande den framtida orderingången i konjunk-turbaromelern från mars 1989.Andelsförlusterna antas därför uppgå lill 3 1988/89. 1,,vilket är något mindre än vad enbart relativpriser och en skattad Prop.1988/89:150 Importen av bearbetade varor beräknas öka Bil. Importen avråvaror förväntas öka relativt kraftigt, p.g.a. att en normalisering avoljelagren medför ökad import av oljor. råvaror beräknas endastöka obetydligt 1989. förväntas öka med drygt 5%1989. För1990 förväntas säväl den inhemska efterfrågan som den utländska efterfrågan ökai långsammare takt än 1989. Den importvägda efterfrågan på bearbetade varorberäknas endast öka med knappt 2 1/, vilket beräknas leda till enimportökning på drygt 3 1/. Den lägre efterfrågeökningen förväntas ävenmedföra att importen av råvaror fortsätter utvecklas svagt även 1990. Totaltsett beräknas vamimporten öka med 1990. Enligtpreliminära uppskattningar gav bytesbalansen ett underskott på 15,3 miljarderkr. Utfallet blev således ca . sämre än vad som angavs iden preliminära nationalbudgeien. ökade underskottet mednästan . trots en viss förbättring av handelsbalansen. Överskotteti handelsbalansen ökade från . 1987 till 24 miljarder kr.1988. Förbättringen kan främst hänföras till att bytesförhållandet fortsatteatt förbättras (se diagram 3:3). Det är i huvudsak fallandeoljepriser saml kraftigt stigande exportpriser på skogsprodukter samtjärn ochstål som bidragit till det förbättrade bytesförhållandet. Försämringeni bytesbalansen beror på att underskottet i tjänstebalansen ökade med 7miljarder kr. samt ökade räntebetalningar på utlandsskulden. Utlandsresandetfortsatte öka i betydande omfattning vilket medförde att underskottet iresevalutanettot ökade med nästan . Underskottet i denna post harstigit med nästan . Posterna övrigatjänster och övriga transporter utvecklades mycket svagt mellan 1987 och 1988.Från att sammanlaget givit ett överskoll på . 1987 redovisadesunderskoll på . Sammantaget har nettot av dessa posterförsämrats men del är svårt att urskilja någon klar trend iutvecklingen. Avkastning på kapilal försämrades med 2,5 miljarderkr.Försämringen kan dels hänföras till stigande internationell räntenivå, men ävenlill att den privata sektorns ökade utlandsupplåning utomlands fördirektinvesleringar medfört ökade räntebetalningar. För1989 beräknas överskottet i handelsbalansen stiga med , trots all importvolymen förväntas öka mer än exportvolymen. För bättringen beror främst på att bytesförhållandet fortsätter atl förbättras. beräknas exportpriserna öka med och importpri serna med 4,, dvs. en förbättring av bytesförhållandet med . Bland vamgrupperna ökar överskottet för bearbetade varor och råvaror exkl. bränslen. Det stigande överskottet är hänförbart till förväntade kraf tiga prisökningar på massa, jämmalm och trävaror. Oljenotan ökar dock 34 Diagram 3:2 Handels- och bytesbalans A / \ ./' ........ / \ /..... '-'.... I 1 f t 1 \ <..... , m/\7\. 1988/89:150 Bil. eftersom såväl priser som importvolymen beräknas öka.Resevalulaneltot fortsätter att försämras, dock i något långsammare takt änunder de närmast föregående åren. Underskottet i posten avkastning på kapilalberäknas öka med ca . Merparten av det ökade underskotteti denna post beror på ökat utflöde via direktinvesteringar och köp av aktierutomlands samt all dessa poster ger mycket liten avkastning, om man utgår frånvad som registreras i bytesbalansstatistiken. Enkätundersökningar utförda avriksbanken visar emeller- Bearbetade varor Råolja 0 petroprod. Övriga råvaror Fartyg Korrigeringspost -16,5 -14,3 -12,0 -15,3 -15,8 Sjöfartsnetto Övriga transporter Resevaluta Övriga tjänster -11,1 -13,9 -15,5 -17,0 -10,3 -11,3 -12,3 -16,4 - 9,5 -16,6 - 8,8 . -18,8 -10,3 -24,6 -11,0 -29,3 -11,6 -15,3 -17,0 -17,0 Källa: Statistiskacentralbyrån, och . Exportpris/importprisIndex 1980= 100 Prop.1988/89:150 Bil. I--------------- 1--------------- 1-------------- 1-------------- 1 19801981 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1988 1989 1990 Källor: , ochfinansdepartemnetet. Diagram 3:4 Handelsbalans 1980 -1990 Källor:Statistiska centralbyrån och finansdepartemnetet. tid atl vinstema pådirektinvesteringar är betydligt större än vad som Prop. 1988/89: 150registreras i bytesbalansen. Dessa vinster återinvesteras dock utomlands Bil.1.1 och redovisas således inte i bytesbalansen. Om dessa återinvesterade medelskulle redovisas som inkomst i bytesbalansen skulle underskottet ibytesbalansen vara . lägre 1988 än vad som redovisats. Det börobserveras att () rekommenderar attåterinvesterade vinstmedel skall bokföras i bytesbalansstatistiken. Underskotteti bytesbalansen beräknas 1989 uppgå till . Om de återinvesteradevinstema skulle medräknas skulle underskottet endast uppgå till . För1990 beräknas överskottet i handelsbalansen öka med ca . lill 36miljarder kr. beräknas exportvolymen öka mer änimportvolymen, vilket i kombination med det fortsatta förbättradebytesförhållandet, bidrar till det ökade överskottet, se diagram 3:4. Avkastningsnettotfortsätter dock att försämras kraftigt p.g.a. att skuldstocken ökar. Ökatunderskott i resevalutaposten samt ökat u-landsbistånd ökar underskottetytterligare. Underskottet i bytesbalansen beräknas 1990 uppgå till 17miljarder kr. 4.1 Hushållens disponibla inkomster Underde första åren minskade hushållens realt disponibla inkomslerlill följd av den svaga ekonomiska utvecklingen. har emellertidhushållens realt disponibla inkomsler ökat . Bakom förbättringen avhushållen ekonomi ligger dels stigande reallöner och sysselsättning, dels enstark ökning av inkomstöverföringarna från den offentliga sektorn. steghushållens reah disponibla inkomster med 2,enligt de preliminära nationalräkenskaperna.För de närmaste två åren väntas en fortsalt ökning av de realt disponiblainkomsterna; 1989 med 1,och 1990 med 1,, se tabell 4:1. Tabell4:1 Hushållssektorns disponibla inkomster, konsumtion och sparande 1988/89:150 Bil. Räntor och utdelningar, netto Direkta skatter, avgifter m. m. -15,2 -17,8 -21,6 8,6 4,7 8,6 6,2 Sparkvot, nivå i % -3,5 -2,5 -1,8 Hushållens löneinkomsterökade 1988. beräknas lönesumman öka med ca 8 1/och 1990 meddrygt 4 1/. Bakom dessa ökningar ligger de förutsättningar som gjortsangående timlön och sysselsättning. Inkomstöverföringarna frånden oflTentliga sektorn ökade med 1988 eller med drygt 6 1/i fastapriser. väntas en nominell ökning med . Ireala termer beräknas ökningen till 1989 och 1990, setabell 4:2. En rad förbärtring-ar av de sociala förmånerna bidrar till denfortsatt relativt kraftiga ökningen, liksom de ökande utbetalningarna frånarbetsskadeförsäkringen. Pensionsinkomsterna beräknas öka med per år1989 och 1990. Basbeloppet höjdes med . den 1 januari1989. en extra höjning för atl kompensera pensionärernaför den återstående delen av del devalveringsavdrag som gjordes 1984. Reglernaför det kommunala bostadstillägget (KBT) ändrades /89 Tabell 4:2 Inkomstöverföringar från offentlig sektor till hushåll -4,0 Pensioner till f. d. anställda -2,1 12,9' -1,0 Pensioner till f.d. anställda -1,0 -2,5 -0,9 -1,1 Sjukförsäkring m. m. -15,0 -4,5 Anm.: Deflatering är gjord med konsumentprisindex. Källor: , ochfinansdepartementet. såall KBT inte minkar för pensionärer som har arbetsinkomst vid sidan av sinpension. Basbeloppet beräknas till .