prop · GC03129 · 1988-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1988/89:129 med förslag till medelsberäkningar för SverigesRadio m. m. Pop- Regeringenföreslår att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . 1propositionen lämnas förslag till medelsberäkningar för rundradiorörelsen,dvs. Radio-koncernens och verksamhet samtradionämndens verksamhet under /90. 1propositionen föreslås också att TV-avgiften höjs med ,dvs. för en tremånadersperiod. 1 1988/89. 1 saml Nr 129 .. , ,. Lag om ändring i lagen (1978:478) om avgift för innehav avtelevisionsmottagare Härigenomföreskrivs att 1 § lagen (1978:478) om avgift för innehav avtelevisionsmottagare skall ha följande lydelse. Densom innehar en motta- Den som innehar en motta gare som är avsedd för mottag- gare som är avsedd för mottag ning av bildsändning med eller ning av bildsändning med eller utan ljud (televisionsmottaga- utan ljud (televisionsmottaga re) skall betala mottagaravgift re) skall betala mottagaravgift med per kalender- med per kalender- kvartal, kvartal. Avgiftenbetalas till den myndighet som regeringen bestämmer. Dennalag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 1989:42. Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1989:41) om TV-avgift Härigenomföreskrivs att 7 § lagen (1989:41) om TV-avgift skall ha följande lydelse. TV-avgiftenär 984 ki-onor TV-avgiften är Den skall betalas . Den skall betalas i fyra poster om . fyra poster om . Varjepost avser en avgiftsperiod och skall betalas senast sistavardagen före avgiftsperiodens början. Förinnehav av TV-mottagare före den första avgiftsperioden skall TV-avgiftbetalas med så stort belopp i förhållande till årsavgiften som motsvararinnehavstiden. Beloppet avrundas nedåt till jämnt antal kronor. Dennalag träder i ki;aft . ti /89. pp- 1988/89:129 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde S. , ordförande, och statsråden , , , , , , , G. , ,, , , , , Proposition med förslag till medelsberäkningar för SverigesRadio m. m Iårets budgetproposition (prop. 1988/89:100 bil. 10 s. 455) redovisade jag minavsikt att föreslå regeringen att en särskild proposition om Radiosverksamhet m.m.skulle föreläggas under innevarande . Skälethärför var att beredningen av ett förslag från moderbolaget i , (), om en kraftig förstärkning avkoncernens resurser inte var avslutad. Bakgrundentill SR:s förslag är följande. genomfördes under /88 en särskildstudie, den s.k. , i syfte att ange förutsättningama för en under1990-talet framgångsrik radio och television i allmänhetens tjänst samt för attge underlag för bedömning av verksamhetens inriktning och omfattning under år1990 och därefter. Underlag härför var dels utvecklingen av egen verksamhet, dels förändringarna i den svenska ochinternationella mediemiljön. Iavvaktan på ett ställningstagande från koncernens sida till resultathemställer SR i koncernens anslagsframställning för om medelmotsvarande den nivå som, enligt SR:s uppfattning, krävs för att undvika enkvalitetsförsämring och minskad mångfald i förhållande till nuvarandeprogramutbud. Förslaget motsvarar ett medelstillskott på 41,6 milj. kr. Vidareanges i anslagsframställningen följande generella mål för verksamheten under 1990-talel. Desvenska programmen måste breddas och förstärkas. Mångfaldeni programutbudet måste öka för att publiken skall få fler valmöjligheter. Rättigheteratt sända stora evenemang måste kunna förvärvas så att hela befolkningen kan tadel av dessa. SRlyfter också uttryckligen fram behovet av kvalitet i programutbudet framförönskemål om ökad kvantitet genom t. ex. längre sändningstid. Såväl de krav som statenställer på koncernens verksamhet som de som Prop. 1988/89:129 angerför en framgångsrik radio och television medför, enligt SR, att koncernen föratt kunna lösa sin uppgift och måste tilldelas störreresurser än de som krävs för att vidmakthålla nuvarande programutbud. Inomramen för de angivna principerna kan, enligt SR, reformprogram genomföras påolika nivåer. SR förordar i ett senare inkommet tilläggsäskande ett alternativsom innefattar ett årligt medelstillskott som är så stort attnivåhöjningen av koncernens resurser efter en femårsperiod motsvarar 500 milj.kr. i 1987/prisläge. 1det följande kommer jag att lägga fram mina förslag till medelsberäkningar förrundradiorörelsen, dvs. Radio-koncernens verksamhet ,verksamhet under med insamling och distribution av programoch uppförande av sändaranläggningar samt radionämndens granskningsverksamhetunder /90. Jag kommer därvid att behandla de förslag som lagtsfram i resp. parters anslagsframställning samt den särskildaanslagsframställning som SR avgett för verksamheten med uppbörd av TV-avgifteroch avgiftskontroll vid dotterbolaget i . Minaförslag rörande och dess programverksamhet innebäratt ersättning ges även i fortsättningen enligt det indexanknutna system förkostnadskompensation som gäller för koncernen. Dämtöver tillstyrker jag SR:sförslag om en förstärkning av medelsramen med 41,6 milj. kr. Det är enligt minmening av stor betydelse att koncernens programutbud kännetecknas av kvalitetoch mångfald samt att allmänna kostnadsökningar och kostnader för förvärv avsändningsrättigheter för attraktiva program inte återverkar menligt påprogramutbudet i övrigt. TV-avgiftenbör enligt min mening höjas med . fr. o. m. den . Avgiften fören tremånadersperiod blir därmed . i stället för som . Förslagetinnebär att kostnadskompensationen och den nyssnämnda medelsförstärkningen kanfinansieras. Under fömtsättning dels att övergången till en ny organisation förTV-avgiftsuppbörd och avgiftskontroll kan genomföras utan en ökning av avgiftsskolket,dels att koncernens särskilda index för kostnadskompensation för tiden efter utgångenav /88 inte ökar med , kommer dessutom med mittförslag den skuld staten har till för rundradiorörelsensräkning att vara återbetald vid utgången av . Därmed kan en godekonomisk grund för mndradiorörelsens verksamheter börja byggas upp. Denuvarande avtalen mellan staten och SR resp.de fyraprogramföretagen löper ut . SR:s förslag om att koncernenskall ges en mer omfattande medelsförstärkning motsvarande 500 milj. kr. efteren femårsperiod innebär en förpliktelse för staten som varar t. o. m. år 1994.1realiteten skulle således staten binda sig vad gäller de ekonomiska villko- ren for en period som längre än innevarande Prop. avtalsperiod utan attförutsättningarna i övrigt för koncernens verksamhet Minaöverväganden i denna fråga har lett fram till att jag anser att ettställningstagande till SR:s förslag i denna del bör anstå ytterligare . Skälenoch bakgrunden härtill är följande. Sedannågra år tillbaka pågår omfattande förändringar i Radio-koncernensomvärld. Utvecklingen av TV-sändande satelliter har medfört att ett stort antalnya TV-företag har kommit in på den europeiska marknaden. Förnärvarande sänds ett 40-tal programkanaler över från satellit. Av dessaär ca 15 aktuella för vidaresändning i . kommertillgången till satellitkapacitet att öka. väntas en övergång ske tillsatelliter med större signalstyrka. Någraav de programföretag som har sänt över satellit har upphört med sändningarnamedan andra har bytt ägare eller ändrat inriktning på verksamheten. Just nuverkar det som om flera programföretag är på väg bort från sin tidigare strävanatt nå publik i många länder med ell och samma programutbud. I stället finnsdet en tendens att vända sig till ett enda land eller några få länder där mantalar samma eller närbesläktade språk. läggs nu sista handen vid utformningen av en europeisk konventionför TV-sändningar som sker via satellit eller som på annat sätt ärgränsöverskridande. Syftet är att åstadkomma ett för statergemensamt regelverk, som skall främja flödet av program mellan ländernasamtidigt som hänsyn tas till nationell kultur och särart. Konventionenberäknas öppnas för undertecknande . För att Sverigeskall kunna tillträda konventionen krävs att en översyn görs av den svenskaradiolagstiftningen. Ävenom signalerna från de nya, starkare satelliterna kan tas emot individuellt medförhållandevis billig utrustning, torde de flesta hushåll i även ifortsättningen göra det via kabel. Antalet hushåll som kan se satellitsändaprogram torde uppgå till ca 700000, dvs. av samtliga hushåll. Omkabelnätens tillväxt fortsätter i samma takt som kommerantalet att passera miljonen . Vid den lidpunkt då SverigesRadio-avtalen löper ut kan kanske närmare hälften av befolkningen ha tillgång tillsatdlit-TV. Dehushåll som kan ta del av satellitsändningarna kommer att få tillgång till ettökat antal TV-kanaler och därmed möjlighet att välja mellan flera program. De TV-tittaresom inte kan ta emot satellitsändningar kommer givetvis även i fortsättningenalt vara hänvisade till de TV-sändningar som sker över marknäten. Derasvalmöjligheter beror på omfattningen och sammansättningen av det marksändautbudet. Denhär beskrivna utvecklingen motiverar enligt min mening en över syn av TV-politiken före , då de nämnda avtalen med SR-förelagen löper ul. Denna översyn kan leda lill att nu outnyttjade frekvenser för marksändningar av TV som tilldelats kan börja användas. Vidare kan, som jag nämnt, radiolagstiftning en också behöva ses över av skäl som har med den kommande Europaråds- 6 konventionen att göra. Isamband med dessa överväganden kan även SR:s Prop. 1988/89:129 uppdrag,organisation och finansiering behöva ses över, varför ett ställningstagande tillSR:s reformförslag bör anstå ytterligare . Jag avser alltså att senareåterkomma till regeringen i frågan. Idetta sammanhang vill jag nämna att regeringen uppdrog åtteleverket att utreda och redovisa en bedömning av efterfrågan på utrymme förradiokommunikation i olika delar av och möjligheterna att tillgodosedenna efterfrågan på kort, medellång och lång sikt mot bakgrund av den tekniskautveckling som kan fömtses. a. rör uppdraget tillgång och efterfrågan påfrekvenser för mndradio. Jagvill också nämna att en särskild sakkunnig inom förnärvarande utreder frågor om sponsring av Radiokoncernens program. Jagövergår nu till att närmare redovisa SR:s, och radionämndensförslag i anslagsframställningarna samt mina överväganden med anledning därav.Jag börjar dock med att ge en kort översikt av vilka förutsättningar som gällerför verksamheterna samt vilka utgångspunkterna i ekonomiskt hänseende just nuär. 3 Allmänna riktlinjer för rundradiorörelsen,ansvarsfördelning och finansiering Denuvarande riktlinjerna för verksamhet lades fast av riksdagenår 1978 (prop. 1977/78:91, KrU 24, rskr. 337) samt ändrades och kompletteradesgenom beslut av (prop. 1985/86:99, KrU 21, rskr. Verksamhetenregleras främst genom radiolagen (1966:755, omtryckt 1986:1209) samtradioansvarighetslagen (1966:756), förordningen (1967:226) om tillämpningen avradioansvarighetslagen och förordningen (1988:339) med instruktion förradionämnden. Av betydelse i sammanhanget är också lagen (1978:478) om avgiftför innehav av televisionsmottagare, den av antagna lagen(1989:41) om TV-avgift och förordningen (1989:46) om TV-avgift. Sändningsrättenligt radiolagen har de fyra programföretagen , , och . Närmarebestämmelser om rättigheter och skyldigheter beträffande sändningsrätten ochprogramverksamheten finns i de avtal som träffades mellan staten ochprogramföretagen ijuni 1986.1 avtal som träffades mellan staten ochSveriges regleras dels detta bolags uppgifter som moderbolag i enkoncern i vilken de nämnda programföretagen ingår, dels koncernens verksamhetunder krig eller vid krigsfara. Samtliga avtal omfattar perioden t.o. Radionämndenövervakar genom efterhandsgranskning att programföretagen iakttarbestämmelserna i radiolag och avtal. svarar för programdistributioninkl. programinsamling samt uppförande av sändaranläggningar för rundradionsbehov. Radio-koncernenutgör tillsammans med radionämnden och te- Prop. 1988/89:129 leverketsrundradiosektion den s. k. rundradiorörelsen. drifts- och investeringskostnader finansieras huvudsakligenmed TV-avgifter (mottagaravgifter). Även de utgifter har förinvesteringar och för distributionen av Radiokoncernens programfinansieras på detta sätt. Medel för programverksamheten för utlandet ochdistributionen av dess program anvisas dock över statsbudgeten under anslagetSveriges Riksradios programverksamhet för utlandet under utrikesdepartementetshuvudtitel. verksamhet finansieras med mottagaravgifter. harhittills svarat för nämndens ekonomiadministration. Televerketsinvesteringar avseende televisions- och ljudradioanläggningar avskrivsomedelbart i sin helhet. Detsamma gäller de investeringar gör. Televerkethar haft hela ansvaret för uppbörden av mottagaravgifter och föravgiftskontrollen. Avgiftsuppbörden har varit samordnad med inkasseringen avtelefonavgifter. och har förvaltat överskjutandeavgiftsmedel. Dessa har redovisats på ett särskilt räntebärande konto understatsskulden, den s.k. radiofonden. har disponerat en kredit förrundradiorörelsens behov hos . Bokslut för rundradiorörelsenhar upprättats genom försorg. Ansvaretför avgiftsuppbörden och avgiftskontrollen skall enligt tidigare beslut (jfr prop.1987/88:100 bil. 515, KrU 11, rskr. 220) senast den övertasav ett dotterbolag i , Radiotjänst i Kiruna AB.Riksdagen har vidare beslutat Gfr prop. 1988/89:18, KrU9, rskr. 97) attinflutna avgiftsmedd fr.o.m.den skall placeras på räntebäranderäkning, det s. k. rundradiokontot, hos riksgäldskontorei och att kontoret ävenfortsättningsvis skall tillhandahålla det rörelsekapital rundradiorörelsenbehöver när avgiftsmedlen inte räcker till. SR, dvs. moderbolaget i koncernen,skall enligt beslutet utöva det finansiella samordningsansvaret förrundradiorörelsen. Däri ingår att för statens räkning förvalta såväl influtnaavgiftsmedel som krediter. Bolaget skall även redovisa medelsförvaltning ochupplåning samt upprätta bokslut för rundradiorörelsen. 1avtal som träffades mellan staten och Radiotjänst i Kiruna ABregleras bolagets uppgifter: I ett träffat avtal regleras SR:s ansvarför rundradiorörelsens finansiella samordning. Avtalen gäller fr.o.m.den I mars1989 tills vidare. Enligtriksdagens beslut vid föregående (jfr prop. 1987/88:100 bil. 509f, KrU 11, rskr. 220) skall medelsanvisningarna till Radio-koncernenoch fr. o. m. avse kalenderår. 4Kostnader för /88 för den Prop.1988/89:129 avgiftsfinansieradeverksamheten, m. m. Förljudradio- och televisionsverksamheten togs 2 994,2 milj. kr. av avgiftsmedeli anspråk under /88. disponerade 2533,7 milj. kr. för programverksamheten i sin helhet med undantag avutlandsprogramverksamheten, vilken finansierades över statsbudgeten. Televerketutnyttjade totalt 446,6 milj. kr., varav 315,6 milj. kr. förprogramdistribution och avgiftsuppbörd samt 131,0 milj. kr. för avskrivning avinvesteringar. Kostnaderna för radionämndens verksamhet var 2,2 milj. kr.Ränteutgifterna uppgick lill 11,7 milj. kr. /88 uppgick intäkterna från mottagaravgifter till 2 987,1 milj.kr.,vilket i förhållande till de avgiftsmedel som togs i anspråk innebär ettunderskott på 7,1 milj. kr. Underskottet i radiofonden per var110,4 milj. kr. Denallmänna mottagaravgiften har varit . den ochtilläggsavgiften för färg-TV har varit 160 kr.per år. Antalet allmänna avgifteruppgick den till nästan 3,3 miljoner och antalet tilläggsavgifterför färg-TV till 3,1 miljoner. har beslutat (jfr prop.1988/89:18, KrU9, rskr. 97) om en för alla TV-inneha-vare enhetlig TV-avgiftmotsvarande kostnaden för att ha färg-TV. Sedan den är därför detsärskilda farg-TV-tillägget avvecklat. Kreditenhos får sedan den under /89uppgå till högst 200 milj. kr. var högstbeloppet 80 milj. kr.Sedan den disponeras krediten av SR, inte av . Verksamheten1987/88,1988:2 och 1989 Genom1988 års riksdagsbeslut har anvisats medel för /89, dels (1989:2). SR har dock valt attdela upp den förlängda räkenskapsperioden så att den avser dels andra halvåret1988 (1988:2), dels . Redovisningen i det följande baseras pådenna uppdelning. 1978års reformprogram Ofr prop. 1977/78:91, KrU 24, rskr. 337) skall vara genomförtvid utgången av /89. SR har i sin anslagsframställningredovisat att programmet i löpande priser då kommer att ha krävt 537 milj. kr. Avföljande sammanställning framgår den faktiska och planerade användningen avresurstillskotten (milj. kr. i löpande priser) och derasfördelning på ändamål och programföretag. Kvalitetsförbättringar Särskilda publikgrupper Övriga ätgärder 67,0 40,4 103,9 214,5 29,4 81,6 Reformprogrammetsregionaliseringsmål har enVigt SR i praktiken uppnåtts. Insatserna på dettaområde kommer all ha kostat 211 milj. kr., vilket motsvarar 39 %av reformmedlen. Enligt 1978 årsriksdagsbeslut skall andelen regionalt producerade riksprogram stiga till 40%under reformperioden. Detta delmål har också uppnåtts. Riksradion kommer att haökat distriktens andel av den utloka-liseringsbara programproduktionen från 62till , dvs. Under budgetåret1987/88 minskade dock distriktsproduktionen tillfälligtsvis från 95 till 88timmar . Televisionens distrikt planerar att producera932 timmar riksprogram, vilket är betydligt mer än de som regionalise-ringsmåletursprungligen motsvarade och högre än under /88. Flesttimmar produceras av västra och södra distriktet. Regionalanyhetssändningar i televisionen förekommer över hela landet och kommer fr.o.m.år 1989 att bedrivas , dvs.utan uppehåll . Lokalradions stationer harnu alla minst en lokalredaktion utanför huvudredaktionen. Sändningstiden kommerunder reformperioden att i genomsnitt ha ökat från 15 per vecka.I slutet av år 1989 sänder samtliga stationer över FM 4-nätet. Inom reformprogrammetsekonomiska ramar är åtgärderna för särskilda publikgrupper ocksä i praktikengenomförda. Programföretagens och dåsärskilt ljudradiobolagens sändningstider för minoritetsspråken har ökat underperioden. Riks- och lokalradion har sändningar på åttaminoritetsspråk och televisionen på sex. För samerna, som utgör en inhemskminoritet, genomförs programverksamheten fr. o. m. innevarande år bl. a. inära samarbete mellan riksradion och lokalradion. plan för den framtida handikapprogram-verksamheten hartidigare redovisats utföriigt (jfr prop. 1987/88:100 bil. 10 s. 499). 1 planeningår nu en permanentning av Faludislriklets försök med ett särskiltnyhetsprogram på teckenspråk . Vidare har problemen med överföringav radioprogram till talböcker lösts för Radio-koncernens del. Däremothar - på grund av svagt gensvar från synskadade projektet med tidningenRöster i Radio på kassett tills vidare lagts ner. Utbildningsradionomfattades inte av reformprogram. ningsradion tillfördesdock medel för reformåtgärder för budgetåren 1979/80, 1980/81 och 1987/88. Ävenför perioden därefter t. o. m. har ett reformtillskott lämnats. Medlenhar använts för regional utbyggnad, förstärkta insatser för särskilda publikgmpperoch för fortbildning. Av Svergies utbildningsradios medel 1989 kommer 2,7 milj. kr. att användas för förskoleprogram, 25,5 milj.kr. för program för ungdomsskolan, 11,4 milj.kr, för högskoleprogram, 32,6 milj.kr. för vuxenutbildningsprogram och 12,1 milj. kr. för regional verksamhet. Vadsom återstår av reformprogrammet är främst fortsatta åtgärder för kvaUletsJÖrbältrlngari programverksamheten. Sammanlagt kommer över åren 215 milj. kr. att ha använtsför detta ändamål, vilket motsvarar av reformmedlen. riksdagsbeslut(jfr prop. 1985/86:99, KrU 21, rskr. 343) innebar att vissa kompletterandekrav ställdes på programverksamheten. Bl.a. skall medverkan av utomstående iprogramverksamheten hålla en hög och jämn nivå. Avföljande sammanställning framgår den faktiska kostnaden (milj. kr. i 1986/87års prisnivå) under /88 och den planerade kostnaden förmedverkande, samproduktioner och produktionsutläggningar samt avtalsbundnakostnader. Medmedverkandekostnader avses dels avtalsenliga gager, dels honorar enligt det s.k. mångfaldsavtalet. För främst riksradion men även lokalradion fömtses enminskning av dessa kostnader. 1 gengäld ökar de avtalsbundna kostnaderna,dvs.ersättningen till , IFPl, TT m.fl.som ett resultat av ett meromfattande musikutbud i resp. P4. För televisionens och utbildningsradionsdel ökar även medverkandekostnaderna. Till televisionens kostnader skall läggasockså ökade kostnader för bl. a. samverkan med . Vadgäller omfattningen av televisionens utläggningar till produktionsbolag ochfria filmare, uppnådde redan under /86 dennivå som anges riksdagsbeslut. Vadgäller sändningstid och personal planeras som nämnts en kraftig ökning avsändningstiden i lokalradion. Också för riksradions del ökar t2 1988/89. 1 saml Nr 129 sändningstiden, framförallt till följd av att nattradiosändningar införts i Prop. 1988/89:129 P2. För televisionens del minskar sändningstiden något. Måletför reprisvolymen upprätthålls dock. Antalet tjänster hos såväl SverigesRiksradio som planeras minska ytterligare. Detsamma gällertjänsterna hos vars sändningstid ökar både inomramen för den regionala radioverksamheten och inom televisionen. SverigesTelevision planerar en utvärdering av det nya kanalsystemet efter tvåverksamhetsår med systemet. I1986 års riksdagsbeslut framhölls även att programföretagens utbud på svenskaspråket m. m. måste främjas. För riksradions del gäller att utbudet generelltkan ses som ett utbud på svenska språket med undantag av musikutbudet. Där utgörandelen svensk musik enligt en undersökning från november 1987.Lokalradions mål är att av musikutbudet skall vara lokalt och svenskt. sändningstid under /88 kan minst 45%av sändningstiden karaktäriseras som verk av svenska upphovsmän eller medsvenska utövare. 1986års riksdagsbeslut innebar att moderbolaget tillfördes fyra nya ansvarsområden,nämligen ansvaret för rationalitet och hushållning inom koncemen, ansvaret förlikviditetsförvaltning och upplåning, ansvaret för koncernens lokalförsörjning,lokalsamordning oeh lokalhållande inkl. överföringen av äganderätten ochförvaltningen av de avgiftsfinansierade fastigheiema från tillSR, samt ansvaret för koncemens uppbörd av mottagaravgifter. Vadbeträffar fastighets- och lokalförsörjningsverksamheten har äganderätten tillde fastigheter som finansierats med TV-avgiftsmedel överförts till SR medundantag av fastigheterna i och . Överföringarna av dessahar inte kunnat slutföras på gmnd av oenighet om tomträttsavgäldens storlek. Enligtde regler som gäller för finansiering av koncernens byggnadsverksamhetskall koncernen själv genom lån på kreditmarknaden svara för denna. 1 avvaktanpå att SR får äganderätten till samtliga berörda fastigheter har företaget valtatt övergångsvis internfi nansiera aktuella byggnadsprojekt. Förnärvarande utreds förutsättningarna för att etablera ett mer ekonomisktlokalutnyttjande som bl.a. innefattar en marknadsmässig intern hyresprissättningför samtliga lokaler som koncemen använder. Denya formerna för intern finansiering och redovisning av investeringar i tekniskoch annan utrustning har använts /88. Införandet avavskrivningar enligt plan och intem lånefinansiering har resulterat i en viss,troligen inte bestående, nedgång i investeringsverksamheten. SR ansvarar förden kreditprövning som äger rum inför utbetalande av lån till programföretagen. Verksamhetenår 1990 Prop. gjordes under /88 en grundligstudie av verksamheten inom koncernen och bedömningar av förändringarna imediemiljön. Avsikten har varit att ange förutsättningarna för en framgångsrikradio och television i allmänhetens tjänst . SRpåpekar i sin anslagsframställning att Radio-koncemen är det endamassmedieföretag vars utbud i radio och TV är tillgängligt för allavar de än bor i . Koncernens uppdrag är att verka i allmänhetens tjänst. Utvecklingeninom radion och televisionen med fler programsändare och större programutbudger publiken nya valmöjligheter. De nya programutbud som främst i TV pockar påpublikens uppmärksamhet distribueras från medieföretag som koncentrerar sig påtraditionellt populära och därför kommersiellt intressanta programtyper som underhållning,nyheter och sport. Merparten av företagen vänder sig till en publik i många olikaländer. Detta tenderar att likforma programmens innehåll och utformning.