prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — Regeringen har därförnyligen tillkallat en utredningsman, som skall lämna förslag om en för statenoch sjukvårdshuvudmännen gemensam informationsstruktur för hälso- och sjukvården somtillgodoser kraven på underlag på olika nivåer för planering, uppföljning ochutvärdering av verksamheten. En viktig uppgiftför utredningen är atl beakta behovet av ett ökat utbyte av informationmellan hälso- och sjukvården och socialförsäkringssystemet. Utredaren bör enligtdirektiven bl.a. bedöma vilken information från socialförsäkringssystemet sombehövs för hälso- och sjukvårdens resursplanering och analyser av vårdkvalitet ocheffektivitet. Trots bristerna ide data som funnits tillgängliga har och Spri,, genomfört en rad jämförande studier av skillnadernai fråga om vårdresurser och vårdutnyttjande mellan olika sjuk vårdshuvudmän,kommuner och kliniker. Resultaten visar att det finns stora skillnader.Delta gäller såväl lotalresurser/kostnader och resursuppbyggnad somresursutnyttjande inom olika vårdgrenar och specialiteter Den faktor somfrämst givit upphov till dessa skillnader har visat sig vara vårdutbudets storlek.Något samband mellan t.ex. resursernas storlek för korttidsvård resp.långtidssjukvård har inte kunnat iakttas. Även dä jämförelser gjorts mellankommunerna i ett och samma sjukvårdsområde har motsvarande för- 67 hållanden kunnat dokumenteras. 1988/89'100 I senare studier har ävenkommunernas resurser för övrig äldreomsorg be- BiL 7 aktats. Även om man kankonstatera att en viss utjämning har skett i tillgången på vårdresurser och ivårdulnytljandel finns betydande skillnader. Skillnader i kostnaderna förhälso- och sjukvård saml äldreomsorg, efler äl-dersstandardisering, avvikerfrån genomsnittet från -lill -, då landets sjukvårdsområdenjämförs. Man har också kunnat styrka att det finns ett positivt samband mellansatsningen på primärvård och en gynnsaiTimare kostnadsutveckling. Det är uppenbart atlpågående utveckling mot en mer slagkraftig primärvård ger förutsättningar attompröva dimensioneringen av den slutna vårdens organisation. förutsätterdock atl primärvårdens och i tillämplig omfattning sjukhusens samverkan med denprimärkommunala äldreomsorgen är väl utvecklad. Äldreomsorgen måste också varaväl utbyggd och varierad efter de äldres skiftande behov. En utveckling i ensådan riktning kommer att påskynda den minskning som redan pågår av vårdplatseri den somatiska korttidsvården. Samma effekt har tillämpningen av flertalet nyateknologier genom att de i högre grad möjliggör behandling i öppna ochhalvöppna värdformer, inklusive dagvård och patienthotellservice. harminskningarna av antalet vårdplatser i huvudsak genomförts genom ut-glesning påbefintliga vårdavdelningar och i viss men dock liten grad genom avveckling avhela enheter. Konsekvenserna har blivit en successiv ökning avpersonaltätheten. Mot bakgrund av kravet påresurshushållning inger ulveckUngen inom såväl läns- och regionsjukvård somflerregional vård bekymmer. Förslag om en koncentration av tung och krävandeverksamhet har inte mottagits positivt om inte enheten i fråga skall få ettstörre ansvarsområde. Inom regionerna sker på många håll en mycket betydandeutbyggnad av resurserna vid länssjukhusen, vilket kan leda till suboptimeringaroch ett alltför litet patientunderlag ur kvalitets- och säkerhetssynvinkel.Det finns även risk för att motsvarande förhållanden kan utvecklas när detgäller fördelningen av uppgifter mellan läns- och länsdelssjukhus. En utbyggdprimärvård och äldreomsorg med hög effektivitet kan dessutom avlastalänssjukvården i betydande grad. i ett 90-talsperspektivmåste frågan om organisationen av akutsjukhusen med full service omdygnet och bh föremål för särskilda överväganden. Urkvalitets- och säkerhetssynvinkel torde inte patientunderlaget räcka till föratt nuvarande antal enheter skall kunna upprätthållas. Detta gäller isynnerhet vid en fortsatt minskning av antalet vårdplatser i en oförändradakutvårdsorganisation, vilket också leder lill stigande kostnader peromhändertagen patient. "Överkostymen" i länssjukvården ger också riskför en obalanserad utveckling inom hela korttidsvården genom att man på ejsakliga grunder "tar hem" vård från regionsjukhusen för att fylla uppsin lokala organisation. Det är således angeläget atl få till stånd en delvisändrad inriktning av akutvårdsorganisationen vid vissa sjukhus. Tillräckliga kunskaperfinns nu för att kunna diskutera åtgärder för alt för bättra situationen på en rad områden och öka kapaciteten inom svensk häl so- och sjukvård utan stora reala resurstillskott. En sådan omdisponering 68 ochett bättre utnyttjande av resurserna skapar ett utrymme för att utjämna Prop.1988/89:100 de ojämlikheter som finns ihälsoläget för olika befolkningsgrupper. 7 gångspunkten bör vara att del finns möjligheteratt minska omfattningen av denslutna vården och sänka kostnaderna i "högkostnadsområden" i riktningmol de nivåer som områden med förhållandevis låga kostnader uppvisar. Självfallet måste ålderssammansättning och vissaandra förhållanden vägas in. Ingen har ännu kunnat visa att hälsoläget ärmindre gynnsamt i områden med relativt sett låg konsumtion och mindreomfattande resurser. Det är mot bakgrundav vad jag anfört en rimlig hypotes att en aktiv påverkansprocess fråncentrala organ med goda faktaunderlag bör kunna dämpa kostnadsutvecklingenäven på relativt kort sikt som tillgänglighet och servicenivåförbättras. Statsmakternas huvudsakliga instrument i en sådanförändringsprocess är förutsatt att styrelsen får förutsättningar alt utvecklas till elt kraftfulltexpertorgan. Socialstyrelsentillsammans med SBU och Spri bör i en dialog med sjukvårdshuvudmännen inuvarande läge med konkurrens om arbetskraften och ett begränsatnytillskott av arbetskraft arbeta med sjukvårdens strukturproblem ochtillämpningen av nya teknologier för att uppnå målen i hälso- och sjukvårdslagstiftningen om en vård pålika villkor. De storaförändringarna i hälso- och sjukvårdens struktur måste slå igenom ivårdutbildningarna. En särskild utredning har lagt fram förslag till en revideradutbildning för läkare efler läkarexamen. Belänkandet (SOU 1987:53)Kompetensutvecklingen efter läkarexamen har remissbehandlats och frågan bereds inom . Statens roll förtillsyn både över hälso- och sjukvårdsverksamheten och över den personalsom arbetar inom detta fält är av central betydelse. För atl anpassatillsynen till de förändringar som löpande sker inom hälso- och sjukvården ochsamtidigt skapa förutsättningar för en rationell sådan verksamhet harregeringen tillkallat en särskild utredningsman. Utredningsmannen skall bl.a.se över de bestämmelser som finns på detta område och i erforderligutsträckning lägga fram förslag om ändringar och kompletteringar. Hälso- ochsjukvårdens beredskap för kriser och krig förbättras successivt enligtintentionerna försvarsbeslut. Genom utredningen om hälso-och sjukvårdensförsörjningsberedskap råder numera samstämmighet om vilka viktigasjukvårdsartiklar som krävs för att sjukvården skall kunna fungera i en krigssituation. haren rad frågor kring livets början och slut som kräver svåra etiska ställningstagandenaktualiserats. En proposition medförslag till lagstiftning om användning av genteknik och forskning på embryonm.m. är planerad atl efter lagrådsremiss föreläggas . Propositionenbereds mol bakgrund av belänkandet (SOU 1984:88) Genetisk integritet samt remissbehandlingenav detta. Frågor rörandeläkemedel bereds bl.a. mot bakgrund av läkemedelsutred ningensbetänkande (SOU 1987:20) Läkemedel och hälsa och riksrevisions verketsrapport (1986:58) Den statliga läkemedelskontrollen. Som ett första stegberäknas en proposition att föreläggas med för slagatt bilda en egen myndighet för läkemedel m.m., där den nuvarande läkemedelsavdelningenvid bildar stommen. avses bli inrättad . Regeringenavser vidare att tillkalla en sär- Prop. 1988/89:100 skild arbetsgrupp föratt förbereda förslag tillorganisation m.m. för myndig- Bil. Övriga läkemedelsfrågor kommeratt behandlas i en särskild proposition. En särskild arbetsgrupp arbetar ocksåmed bl.a. läkemedelsfrågor i ett EG-perspektiv. För att öka säkerhetenvid användningen av medicintekniska produkter och dentala material planerarregeringen att förelägga en proposition i ämnet under år 1989.Propositionen bereds mol bakgrund av förslagen i betänkandet (SOU 1987:23)Medicinteknisk säkerhet och rapporten (DsS 1986:2) Kontroll och tillsyn avdentala material samt remissbehandlingen av dessa. Regeringen avser vidareatt lägga fram en proposition med förslag till legitimation avde kiropraktorer som har utbildningen Dr of Chiropractic mot bakgrund avförslag i ett delbetänkande (SOU 1987:12) av alternativmedicinkommittén, vilkethar remissbehandlats. Bekämpningen av HIV/aids Sjukdomstillståndet aids (Acquired ImmuneDeficiency Syndrome) - förvärvad immunbrisl - utgör ett allvarligt hot motfolkhälsan. Infektion av HIV (Humant Immunbrist Virus), som kan leda till aids, hänförs till de veneriskasjukdomarna. HIV-smiltan sprids över världen. Dödligheten hosde smittade som utvecklar aids är mycket hög. Ett vaccin eller ett verksamtbotmedel finns inte. Däremot utvecklas successivt läkemedel som fördröjersjukdomsförloppet. Det viktigaste motmedlet mot smittspridningen är emellertidännu så länge att lämna sådan information till människor att dessa kan vidtaåtgärder för att skydda sig själva och andra mot HIV-smittan. Det svenska samhället harengagerats i stor utsträckning i HlV/aids-be-kämpningen. Landsting, kommuneroch myndigheter bedriver en bred verksamhet för att förhindra smittspridningenoch lämna stöd i olika former till dem som har smittats. Olika frivilligaorganisationer spelar en viktig roll i arbetet. Överallt i samhället görsomfattande och i många fall uppoffrande insatser. deltar även i det internationellaarbetet att bekämpa aids. WHO utvecklar inom ramenför ett särskilt aids-program viktiga internationella verksamheter.Europarådet har utökat sitt engagemang i denna fråga. En särskild nordiskarbetsgrupp för aids-frågor har inrättats under . Sverigehar varit värd för den fjärde världskonferensen om aids. Ett handlingsprogram förden fortsatta bekämpningen av HIV/aids har antagits av på grundvalav prop. 1987/88:79 om årgärder mot aids (SoU 10, rskr. Insatser mot aids härför /90 beräknats 106milj. förstatliga insatser för alt förebygga smittspridningen m.m. Vidare har beräknats120milj. för ett statligt extra bidrag till de landsting och kommuner därHIV-smittan är särskilt utbredd. I det följande kommer atl beräknas ca 8,2milj. mot aids-epidemin och ca 15,2 milj. kr. till enbasorganisation m.m. vid SBL Prop. för bekämpningen av HIV/aids. Vidare kommer att föreslåsatl 35 milj. kr. ställs till förfogande under förslagsanslaget H2. m.m. för att användas till stöd till utbyggnaden av vård enligt lagen (1988:870)om vård av missbrukare i vissa fall (LVM). LVM-vården för människor med svårartade narkotikaproblemär ett viktigt led i ansträngningarna att begränsa HIV-smittansutbredning. Regeringen föreslärsålunda att sammanlagt ca284,4milj. får disponeras på anslag undersocialhuvudtiteln för åtgärder mot HIV/aids under /90. 1987/88 Utgift 165 262000 1988/89 Anslag 170613000' 1989/90 Förslag 180970000 'Av anslaget för /89 har 1042000kr. inteställts till dispositiontill följd av tillämpningen av en utgiftsram. ärcentral förvaltningsmyndighet för ärenden som rör socialtjänst, hälso-och sjukvård, tandvård, läkemedelsförsörjning, hälsoskydd, omsorger ompsykiskt utvecklingsstörda saml frågor som rör alkohol och andra missbruksmedel. Socialstyrelsensarbetsuppgifter och organisation regleras i förordningen (1988:1236) med instruktion försocialstyrelsen. Läkemedelskontrollenbehandlas under anslaget E2. Statlig kontroll av läkemedel m.m. föreslår i sin anslagsframställningbl.a. För /89 var huvudförslaget 1 %.Minskningen av utgifterna för /91 anges till . Resurser förkompelenshöjande åtgärder (sammanlagt 1,5 milj.kr). Medel för ökadekostnader för rättsliga rådets verksamhet (. Medel för endatabas för forsknings- och utvecklingsarbete inom : SocBas (. Medel förinformation och opinionsbildning kring droger (1 milj. Ramanslag /90. Medel för ökadeutbetalningar till tvångssteriliserade (. Medel för ökadeutgifler för psykiatriska nämnden och utskrivnings-nämnderna (. Beräknad ändring1989/90 1988/89:100 Bil. (däravlönekostnader) LokalkostnaderÖvriga utgifter (däravlönekostnader) Tidskriften administrativ (104218000)' 4-13888000 (-H2299000) - 804000 -1- 19000 (-1- 19000) - 3000000 -I- 2900000 -I- 86000 + 86000 ' Av angivet belopp har . inte ställts tillsocialstyrelsens disposition till följd av tillämpningen av en utgiftsram. har medanledning av budgetpropositionen för /89 (1987/88:100, bilaga 7)beslutat om riktlinjer för verksamhetens huvudinriktning vid (SoU 16, rskr 200). Enligt detta beslut skallsocialstyrelsens uppgift framöver i första hand vara att inom ramen förtillsynsansvaret utveckla former och metoder för en systematiserad uppföljningoch utvärdering av kommunernas och landslingens verksamhet. Vidare skallsocialstyrelsen främja en hög kvalitet och en god resursanvändning i vården ochomsorgerna genom olika planerings- och kunskapsunderlag. Behovet av sådanaunderlag kan variera mellan olika verksamhetsområden. Vidare harsocialstyrelsen en viktig funktion när det gäller att förutse en framtidautveckling. Styrelsen bör bidra till att ge kommuner och landstinghandlingsberedskap för tänkbara alternativa omvärldsförändringar och underlagför all påverka utvecklingen i önskvärd riktning. skallslutligen i sin egenskap av expertmyndighet biträda regeringen med olikakunskaps- och beslutsunderlag. skall imindre utsträckning ägna sig åt uppgifter av detalj-eller rutinkaraktär ellers.k. Dessa bör enligt budgetpropositionen så långt möjligtavvecklas eller delegeras lill regional eller lokal nivå. Av budgetpropositionenframgår därutöver alt en precisering och konkretisering skall ske av socialstyrelsensroll, huvudsakliga uppgifter saml inriktningen av styrelsens verksamhet. Enrapport i förändring har En ny organisation vid föreslås träda i Prop.1988/89:100 kraft . Resultatet avöversynen avses bli redovisat i en särskild proposition . För allmotivera vissa förslag till särskilda satsningar redan under budgetåret1989/90 kommer jag att i korthet redovisa förslaget tillinriktning av verksamheten samtförslaget lill ny organisatorisk struktur. Jag bedömer, somframgår av förra årets budgetproposition, att det är väsentligt attkoncentrera verksamhet. Jag avser att återkomma lill riksdagenmed förslag som innebär dels all verksamheten får en tydligare och meravgränsad inriktning, dels att uppgifter avvecklas eller överförs till andra myndigheter. Under anslaget E 2.Statlig läkemedelskontroll återkommer jag lill frågan om att föreläggariksdagen en proposition om alt ombilda till en särskildmyndighet. Chefen förkommunikationsdepartementet föreslär under kommunikationsdepartementetshuvudtitel att myndighetsansvaret för de Irafikmedi-cinska frågornaskall överföras från till trafiksäkerhetsverket. Jag har beräknat alt socialstyrelsensmedelsbehov till följd av förändringen för /90 minskar med . Med den tydligaremarkeringen av inriktningen av verksamhet mot uppföljning ochutvärdering av landstingens och kommunernas verksamhet samt utveckling avkunskapsunderlag har förutsättningarna för organisation ändrats.Det finns enligt min mening inte längre skäl alt indela verksamheten i en planeringsavdelning ochfackavdelningar. Vidare finns enligtmin mening elt behov av en mer direkt dialog mellan verksledningen ochden operativa verksamheten vid byråerna. Den nuvarandeorganisationsmodellen innebär ofta en specialisering inom smala områden som försvårarkontakter i sidled i organisationen och som kan snäva in de anställdaskompetensutveckling. Jag anser således alt grundstrukturen i socialstyrelsensorganisation bör ändras pä så sätt att avdelningsnivån avskaffas samt attverksamheten indelas i ett tiotal enheter. Vidare bör enligt min mening verksledningen utvidgas ochförstärkas. För att skapaförutsättningar för den ändrade inriktningen av verksamhetbehöver, förutom verksledningen, viss kompetens vid styrelsen förstärkas.Detta gäller bl.a. kompetens inom olika medicinska och odontologiskaspecialiteter, hälsoekonomi, vissa områden inom , epidemiologi,ekonomiska mät- och analysmetoder, statistik och informationsteknologi.Socialstyrelsen har för innevarande budgetår erhållit medel för enkompetensförstärkning. Jag har för /90 beräknat medel för enytterligare sådan förstärkning med sammanlagt . Personalenskompetens kommer att vara en ännu mer strategisk resurs isocialstyrelsens arbete. Med den förändrade verksamhetsinriktningen kommer olikavidareutbildningsinsatser att behöva genomföras, t.ex. när det gällerkunskaper i utvärdering, bl.a. i ekonomi, statistik, m.m. Jag har /90 beräknat medel för sådana utbildningsinsatser med . Enligtsocialstyrelsens planer kommer teknikstödet under de närmaste ' åren att förbättras. Teknikstödet bör byggas utäven för att kunna utveckla Prop. 1988/89:100 uppföljnings- och utvärderingsverksamhetenoch för atl kunna rationalisera , Bil. Jag harberäknat medel för en extra satsning på teknikslödel för /90 med10001) För alt den nyaorganisationen skall kunna vara helt genomförd vid den planerade tidpunkten börvissa förändringar, bl.a. av ledningsfunktionen, kunna ske successivt /90. För alt kunna genomföra dessa förändringar behöversocialstyrelsen vissa medelsförstärkningar. Jag har för /90beräknat medel för detta med . Fr.o.m. budgetåret1989/90 avses såväl organisationen av redovisningscentralerna somfinansieringen av arbetet ändras. Jag har tillföljd av detta räknat med ett minskat medelsbehov för med747000 kr Jag . får i övrigt hänvisa till bil.2. Gemensamma frågor, avsnitt4. En ny smittskyddslagkommer att träda i kraft . För utbildnings-och informationsinsatser har medel beräknats med . har försina kostnader för åtgärder för den fortsatta bekämpningen av FllV/aids fållmedel även under anslaget A 5. Insatser mot aids. Dessa medel bör överförastill myndighetsanslaget (4000000kr.). Tillsammans med de medel som hittillsberäknats ställs härigenom ca 8,2 milj. kr lill förfogande förändamålet. Under anslaget finns ensärskild anslagspost för kostnader för patientförsäkring,tvångssteriliseringar, ersättning för skada till följd av BCG-vaccin m.m. Medelför dessa ändamål bör från och med /90 beräknas under anslagetE 14. Medel för vissainternationella resor har tidigare beräknats under anslaget I 1. Bidrag tillvärldshälsoorganisationen samt internalionellt socialpolitiskt samarbete m.m.Dessa medel bör överföras till myndighetsanslaget (156000kr). Jag har för /90 räknat med etthuvudförslag på . Jag hemställer alt regeringen föreslår att till Socialstyrelsenför /90 anvisa ett förslagsanslag på Statlig kontroll av läkemedel m.m. En farmacevtiskspecialitet får i regel inte säljas utan atl vara registrerad hos . Varje registrerad farmacevtisk specialitet skall fortlö pande kontrolleras genom styrelsens försorg. Inom finns en särskild läkemedelsavdelning (SLA) som svarar för granskning och analys av läkemedel m.m. Läkemedelsavdelningen utövar också kontroll av fa- 74 brikssteriliserade engångsartiklar för hälso- ochsjukvårdsändamål, radioak- Prop. 1988/89:100 tiva läkemedel, naturmedel,diabetestest, allergenprodukter, vissa foderme- Bil. Läkemedelsavdelningen är lokaliserad lillUppsala. Vid avdelningen fanns ca 180 tjänster. Samtliga kostnaderför kontrollen av läkemedel m.m. skall täckas med avgifter. Verksamheten omfattar följande tre huvudprogram. Programmet omfattar de verksamheter som ligger före enregistrering av en farmacevtisk eller radiofarmacevlisk speciahtet. Häri ingårarbetet med ansökningar om förskrivning av oregistrerade preparat på licens,ansökningar om klinisk prövning av läkemedel, arbetet med registrering avfarmacevtisk eller radiofarmacevlisk specialitet och allergenpreparal samtgodkännande av ny indikation för sådan farmacevtisk specialitet som redan harregistrerats för vissindikation. Programmet omfattar arbetet med kontroll av registreradfarmacevtisk eller radiofarmacevlisk specialitet. Kontrollen sker utifrånmedicinska, biolo-, giska och farmacevtiska krav. I programmet ingår vidareden inspektionsverksamhet som omfattar bl.a. tillverkare, partihandel och apotek. Programmet innesluteräven biverkningskontroll, tillsynsverksamhet samt konsumtionsstudier ochde informationsinsatser som i första hand riktar sig lill sjukhuspersonal och farmacevter. Kontroll av andra produkter än läkemedel Programmet omfattar kontroll av andra produkter än läkemedelsåsom bl.a. fabrikssteriliserade engångsartiklar för sjuk- och hälsovård,naturmedel, naturmedel för injektion, kosmetiska och hygieniska medel, preventivmedelsamt diabetestesler. För /90 begär styrelsen en ekonomisk ramom . Äv beloppet avses ca. 4,8 milj. kr. att användas till förstärktbasorganisation för registreringsprogrammel, inkl. EG-arbele, ca. 2,4 milj. kr. lillförstärkt basorganisation för bedömning av kliniska prövningar med möjlighetatt minskahandläggningstidema, ca. 1,5 milj. kr. lill fortsatt utbyggnad av enheten förläkemedelsepidemiologi och information samt ca 1 milj. kr. tillförstärkning av gemensammafunktioner vid registreringsbyrän. Vidare avses ca. 2,8 milj. kr. användas tillkontroll av kosmetiska och hygieniska medel. 7 1983 årsläkemedelsutredning (S 1983:04), som överlämnat sitt betänkande (SOU 1987:20) Läkemedel och hälsa, har bl.a.haft till uppgift att överväga åtgärder för all registreringen av nya läkemedelskall bh så snabb som möjlig utan atl säkerhetskraven eftersatts.Riksrevisionsverket har överlämnat en revisionsrapport (Dnr 1986:58) Denstatliga läkemedelskontrollen, som utgör en granskning av verksamheten vidsocialstyrelsens läkemedelsavdelning och av samordningen inom den statligaläkemedelskontrollen. Ett beredningsarbete har inletts med sikte på att senareföreslå atl inrätta en fristående myndighet för läkemedelskontrollm.m. I denna nya myndighet avses utgöra stommen. Regeringen avser att tillkalla en särskildarbetsgrupp med syfte atl närmare studera vilka arbetsuppgifter som bör liggapå den nya myndigheten samt lämna förslag till regeringen om detta. 1 avvaktan på beredningav förslagen räknar jag för /90 med en verksamhet av ungefärsamma omfattning som innevarande budgetår men med ökat utvecklings- ochsamordningsarbete i relation till EG. Prioriterade områden för läkemedelsavdelningensverksamhet bör främst vara registrering av läkemedel med högt medicinskt ochsamhällsekonomiskt värde samt efterkontroll av redan registrerade läkemedel.Socialstyrelsen har redovisat förslag om kontrollen avkosmetiska och hygieniska medel. På grundval bl.a. härav har regeringen idecember 1988 beslutat om de ändringar i förordningen (1985:835) om kemiskaprodukter som fordras för genomförande av en utvidgad kontroll av kosmetiskaoch hygieniska produkter genom försorg. Jag hemställer alt regeringen föreslår att till Statlig kontrollav läkemedel m.m. för /90 anvisa ett förslagsanslag på . ' Av anslaget /89 har . inte ställts till rättskemiska laboratoriets disposition tillföljd av tillämpandet av en utgiftsram. Statens rättskemiskalaboratorium (SRL) har till uppgift atl utföra undersökningar av rättskemiskoch blodgruppsserologisk art samt alt bedriva annan hithörande verksamhet medpraktiskt och vetenskapligt syfte. Laboratoriet är uppdelat på enloxikologisk-kemisk och en blodgruppsserologisk avdelning. Laboratoriets uppgifteroch organisation framgår av förordningen (1988:1237) med instruktion förstatens rättskemiska laboratorium. Antalet toxikologiska dödsfallsutredningar vidkemiska avdelningen har ökat något . Antalet trafiknykterhetsärendenhar varit oförändrat. Verksamheten medfaderskapsundersökningar vid blodgruppsserologiska avdelningen har en relativtkonstant omfattning.