prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — Det svenska biståndet på dettaområde har i allt större utsträckning lämnats genom internationella program somUNFPA och Internationella familjeplaneringsfederationen (IPPF). En snabbbefolkningstillväxt utgör ofta ett hinder för utvecklingsansträngningarna. Enhård belastning på miljön och svårigheter att försörja befolkningen tillhör dessa problem. I dethandlingsprogram för ekonomiska återhämtning och ut vecklingsom antogs vid FN:s trettonde extra generalförsamling 85 läggs vikt vid de afrikanska ländernas befolkningspolitikoch åtgärder på Prop. 1988/89: 100 befolkningsområdet. UNFPA prioriterar 30 länder i Afrikaav totalt 53 Bil. 5 prioriterade länder i världen. Enligt min uppfattning ärUNFPA:s roll betydelsefull särskilt i låginkomstländer där sambanden mellanmiljö och befolkning är uppenbara. Ett ökande antal u-landsregeringaruppmärksammar befolkningsfrågornas betydelse. Detta leder till en ökad efterfrågan på insatser från UNFPA. Mot denna bakgrundvill jag koncentrera de ökade svenska satsningarna på befolkningsområdet tillUNFPA och föreslår en kraftig ökning av bidraget med 30 milj. kr. till115 milj. kr. Budgetåret1988/89 260 000000 Budgetåret1989/90 290 000000 , som till övervägande del är förlagd till de fattigaste länderna, bedrivs inom ramen för flerårigalandprogram. Verksamheten omfattarfrämst hälso-, sjukvårds-, och nutritionsinsatser, vattenför-sörining och olika former av utbildning. UNICEFhar framgångsrikt engagerat både i- och i kampen för attminska barnadödligheten genom vaccineringoch andra hälsovårdsåtgärder, bl.a. i samarbete med WHO. Inom ramen för WHÖ:s globala program för AIDS-bekämpning har utvecklat program för information ochutbildning. Barnfonden har på senareår givit ökad uppmärksamhet åt barn i särskilt svåra omständigheter och bistår barn i katastrofdrabbadeområden, gatubarn och barn som äroffer för övergrepp och väpnade konflikter. har beräknat att omkring40000 barn i åldrarna dör i varie dag och att åtminstone hälften av dödsfallen med enklamedel skulle kunna undvikas. Barnfonden deltar iarbetet att särskilt bevaka de sociala aspekterna i de strukturanpassningsprogramsom många genomför, bl. a. i samarbete med Internationella valutafondenoch Väridsbanken. har undermånga år varit en av största bidragsgivare. Den reguljäraverksamheten kompletteras av de särskilda insatser som genomför medhjälp av tilläggsbidrag. De svenska tilläggsbidragen finansierasöver anslaget C 2. Utvecklingssamarbete genom SIDA, dels inom vissalandprogram, dels inom anslagsposten för katastrofbistånd m.m. Mot bakgrund av vadjag ovan redovisat anser jag det angeläget att UNlCEF:s arbete för barns överlevnad och utveckling får ettfortsatt starkt svenskt stöd och attSveriges bidrag till fondens allmänna medel för /90 höjs från 260 milj. kr. kr, en ökning med 30 milj. kr. Budgetåret1988/89 810 595000 Internationella utvecklings- o: fonden () 800 595000 Internationella finansierings- Prop. 1988/89: 100 bolaget (IFC) IFC kapitalpåfyllnad 10 000000 Budgetåret1989/90 810 595000 Internationella utvecklings fonden () 800 595000 Internationella finansierings bolaget (IFC) 10 000000 Väridsbanksgruppen som länge varit en av de viktigastefinansieringskällorna för har till följd av 1980-talets skuldkris kommit att få än störte betydelse, dels genom kraftigt ökadutlåning, dels genom mer omfattande ekonomisk-politisk rådgivning. Såvälbankens rådgivning som den ökadeutlåningen har i växande grad kommit att innebära ett närmare samarbete mellan banken och svenska bilateralautvecklingsinsatser, särskilt iAfrika. Huvuddelen av Väridsbankens utlåning äger rum på marknadsmässiga villkor genom (International Bankfor Reconstruction and Development). Denna får sitt kapital genom att samtligamedlemsländer, efter ekonomiskstyrka, tecknar andelar i bankens kapital. Banken lånar på kapitalmarknaden för att finansiera sinegen utlåning. Genom att bankens kapital är garanterat av medlemsländerna kanIBRD-lånen ges på gynnsammarevillkor än vad de flesta annars skulle få tillgång till. beslötbankens medlemmar att öka kapitalet från nära tilldrygt . Banken räknar med att genom denna kapitalhöjning kunna öka sin utlåningfrån budgetåret1987/88 till ca 24 miljarder /93. lånar utpengar på marknadsmässiga villkor till medelinkomstländer som t.ex. ,och , men också till kreditvärdiga låginkomstländersom och . harbibehållit sin tidigare andel i banken genom att vid kapitalhöjningteckna 1,av andelarna till ett värde av ca , vilket motsvarade drygt 5miljarder kronor. Av dessa medelinbetalas - - medan återstoden har formenav garantiåtaganden. medverkani kapitalhöjning belastar inte biståndsbudgeten utan finansieras av . Internationella utvecklingsfonden () () är världsbanksgruppens fond för utlåning på särskilt förmånligavillkor till de fattigaste . /89 uppgårIDA-utlåningen till ett belopp motsvarande ca . Utlåningenfinansieras genom bidrag från ett drygt 30-tal länder, i första hand i-länder. Som jag redovisat i budgetpropositionen 1987 slöts överenskommelse 87 om åttonde påfyllnaden av IDA:s resurser (8) idecember 1986 och Prop. 1988/89: 100 omfattar perioden /88-1989/90.Påfyllnaden uppgår totalt till 12,4 Bil. 5 miljarder USD. Därav utgör 11,5 miljarder USD det av bidragsländerna gemensamt överenskomna beloppet för 8.Resterande belopp utgörs avytteriigare bidrag som lämnas på additionell basis. andel av de 11,5 miljarderna USD uppgår till 2,vilket representerar en ökning i förhållande till 7 då andelen uppgick till 2,. Detta motsvarar 2 151 milj. kr. att utbetalas under en treårsperiod.Första bidraget om 550 milj. kr.utbetalades under /88. Återstående utbetalningar fördelas likaunder budgetåren 1988/89 och 1989/90. Medelsbehovet för /90 ärca 800 milj. kr. Förhandlingarna om en ny IDA-påfyllnad inleddes i samband med Väridsbankens årsmöte 1988och förväntas slutföras . avIDA-utlåningen går till de fattigaste länderna och är i första hand inriktadpå landsbygdsutveckling, utbildning, hälsovård och vattenförsörining.IDA-utlåningen stämmer väl överens med svenska biståndspolitiska mål. Väridsbanken harsedan sommaren 1987 påbörjat ett särskih aktionsprogram för sådana skuldtyngdaländer i söder om som genomför överenskommna ekonomiska reformer, (SpecialProgramme of Assistance, SPA). Programmet har inneburit att bankens egenutlåning kompletterats med betydande extrabidrag från bilaterala givare bl.a. . Resursflödet ärfrämst inriktat på att finansiera angelägen, löpande import i syfte attmöjliggöra genomförandet av ekonomiska återhämtningsprogram. Samverkan mellangivariänderna och Väridsbanken om stöd till strukturanpassningsker bl. a. i form av sam- eller parallellfinansiering. Internationella finansieringsbolaget (IFC) IFC:s syfte är att främja ekonomisk utveckling i u-ländergenom att tillsammans med privat kapital medverka till attupprätta industriell verksamhet iu-länder. Det fjärde av fem lika stora svenska årsbidrag under den senaste kapitalhöjningen inbetaladesunder /89. Den femteinbetalningen om ca 10 milj. kr. infaller /90. /89 361 412 895 Budgetåret1989/90 379 112 895 Afrikanska 15 000 000 Afrikanska utvecklingsfonden 255 000 000 Asiatiska 17 700 000 Asiatiska utvecklingsfonden 91 412 895 Förhandlingarna omden Qärde allmänna kapitalökningen i Afrikanska (AfDB) slutfördes och överenskom melsen därom trädde i krafti . Beslutet innebär att bankens kapital tredubblas under femårsperioden1987-91 till ca . Till banken skall inbetalasca , återstoden utgör 88 andel av kapitalet är1,. De första och andra Prop. 1988/89: 100 utbetalningarna för den fjärdeallmänna kapitalökningen om vardera drygt Bil. 5 14 milj. kr. gjordes underbudgetåren 1987/88 och 1988/89. För den tredje utbetalningen som skallverkställas under /90 beräknar jag medelsbehovet till omkring 15milj. Förhandlingarna om denfemte påfyllnaden av Afrikanska utvecklingsfondens (AfDF) resurser slutfördesi . Givarländerna skall bidra med undertreårsperioden , vilket i reala termer innebär en ökning med enfjärdedel jämfört med föregående påfyllnad. bidrag uppgår till 764,4 milj. kr. vilket innebär enökning med 73 milj. kr. Det svenska bidragetmotsvarar 4,av den totala påfyllnaden. koncentrerar traditionelltsitt stöd till utvecklingsfonder vilka har en mer utpräglad fattigdomsinriktningän bankerna. Fonderna ger lån på mjukare villkor. Det kraftiga stödet till AfDFmotiveras av de stora behoven av utvecklingskrediter på förmånliga villkor hosmånga . Den första utbetalningen om 255 milj. kr. sker /89. För den andra utbetalningen som skall verkställas /90 är medelsbehovet likaså 255 milj. kr. Överenskommelse om entredje allmän kapitalökning i Asiatiska (AsDB) träffades iapril 1983. andel av ökningen uppgick till drygt 4 milj. kr. ochbetalades i fyra lika stora årsbidrag. Den sista utbetalningen verkställdesunder /88. Bankens kapital uppgår till ca 22,8miljarder dollar varav 2,8 miljarder har inbetalats och återstoden utgörgarantiåtaganden. Eftersom inte deltog i den första kapitalökningen1971 sjönk andel av kapitalet från till 0,. Budgetåret1983/84 anslogs tillsammans 14,5 milj. kr. för dels den tredje allmännakapitalökningen på 4,2 milj. kr. och dels för en särskild svensk kapitalökningför att åter komma i nivå med den tidigare svenska kapitalandelen. Densärskilda svenska kapitalökningen blev dock fördröjd men i september 1988beslutade AsDB om den svenska kapitalökningen som uppgår till omkring 28 milj.kr. /84 avsattes således 10,3 milj. kr. för kapitalökning iAsDB. För den särskilda svenska kapitalökningen beräknar jag därförmedelsbehovet för /90 till 17,7 milj. kr. Överenskommelse om denfjärde påfyllnaden av Asiatiska utvecklingsfondens (AsDF) resurser slöts iapril 1986. Påfyllnaden som avser perioden uppgår till . bidrag om 365,7 milj. kr., som motsvarar 1,av påfyllnaden,skall inbetalas i fyra årsbidrag. De första två utbetalningarna om vardera 91,4milj. gjordes under budgetåren 1987/88 och 1988/89. För den tredjeutbetalningen som skall verkställas under /90 är medelsbehovetlikaså 91,4 milj. kr. Övrigt samarbete med utvecklingsbanker har bidragit med medel tillVäridsbankens långsiktiga Afrikastu die. Banken har framfört önskemål om svenskt samfinansieringsstöd för att stödja det lokala kunnandet vad gäller långsiktigt utvecklingsstrategiskt 89 Svenskt stöd förväntas utgå för dettaändamål till något Prop. 1988/89: 100 ellernågra av afrikanska programländer kostnad av ca 2 Bil. 5 milj. kr. En intensivdiskussion förs om de strukturanpassningsprogram som genomförs i ettväxande antal . har därvid framhållit vikten av att man beaktar desociala konsekvenserna för utsatta gruppersom därvid kan uppstå. Jag välkomnar att Väridsbanken tillsammans med bl. a. AfDB har initierat ett teknisktbiståndsprogram för att höja kapacitetenatt ta sociala hänsyn inom strukturanpassningsprogrammen. För ändamålet behöverVäridsbanken anlita expertis utifrån, bl. a. från . Kostnaden för svensk expertis förväntasuppgå till 1-2 milj. kr. har enligtett avtal med AfDB som ingicks 1983 avsatt 15 milj. kr. avseende förinvesteringsstudier.AfDB har uttryckt önskemål om fortsatt svenskt stöd. Ett eventuellt nyttsvenskt bidrag för förinvesteringsstudierförväntas belasta denna anslagspost. Sedan 1984finansierar tre svenska experter i AfDB. Önskemål har uttryckts från bankenssida om fortsatt finansiering av svenska experter. /88 avsattes 5milj. för detta samarbete. Jag anser att 5 milj, kr. bör anslås för finansiering av svenskaexperter vid AfDB budgetåret1989/90. /89 280 000 000 /90 215 000 000 Världslivsmedelsprogrammet (WFP) 115 000 000 Bidrag under livsmedelshjälps konventionen (FAO 40 000 000 Internationella beredskapslagret av livsmedel för katastrofinsatser (lEFR) 60 000 000 Världslivsmedelsprogrammet (WFP) verkar för att en större andel av världenssammanlagda livsmedelsbistånd skall gå genom WFP och för att WFP skall spelaen aktiv roll för att lindra verkningarna av katastrofer av olika slag. WFPutför ett effektivt biståndsarbete och har en betydelsefull roll vidsamordning av livsmedelsleveranseri internationella hjälpprogram. Utöver det ordinarie bidraget stödjerSverige WFP genom att lämna annatmultilateralt livsmedelsbistånd och katastroflijälp genom WFP. WFP:s bidragsmålför är 1 400 milj. dollar. För /89 harregeringen utfast 93 milj. kr. till WFP:s reguljära program. Två tredjedelar av bidraget till WFP ärbundet till upphandling iSverige och har utnyttjatsför köp av matolja. WFP:s mottagariänderskall normalt svara för kostnader för lagring, transporter och jordbruksredskap. Enligt får dessa kostnader intefinansieras med de reguljära bidragen. 1 sådana fall måste WFP föriita 90 sigpå särskilda bidrag. har /83 anslagit Prop.1988/89: 100 medel till detta ändamål. Medlen, som huvudsakligen använtstill inköp av Bil. 5 transportmedeltill WFP:s verksamhet i några av de fattigaste länderna, har enligt samstämmigarapporter gjort stor nytta. Jag föreslåroförändrade bidrag såväl till dessa särskilda ändamål, 22 milj. kr., som tillWFP:s ordinarie resurser 93 milj. kr. Jag avser att följa kostnadsutvecklingen för WFP:s verksamhet. Skulleextra bidrag vara påkallade tas de ur reserverade medel under internationelltlivsmedelsbistånd. Livsmedelshjälpskonventionen (FAC) års livsmedelshjälpskonvention harmedlemsländerna åtagit sig att ge bidrag som sammanlagt motsvarar 7,5 milj. tonspannmål . Konventionen är treårig. Det svenska årsbidraget motsvarar vete. Medelsbehovet fördet svenska bidraget för /90 som lämnas genom WFP och även innefattarfrakt- och administrationskostnaderberäknar jag till 40 milj. kr. Internationella beredskapslagret av livsmedel förkatastrofinsatser (lEFR) Enligt skall åtagandena inom lEFRuppgå till minst motsvarande spannmål. har bidragit tilllagret alltsedan dess tillkomst . bidrag ställs till WFP:sförfogande. lämnar även WFPersättning för fraktkostnaderna. Jag föreslår att 60 milj. kr. anslåsför detta ändamål. Förkatastrofinsatser via multilaterala kanaler kan reservationer på delposterna för bidrag till lEFR och FACutnyttjas. svenskainternationella förhandsutfästelser om spannmålsleveranser inom FAC och lEFRlöper ut /89. För de nya utfästelser som görs inomlEFR och FAC har världslivsmedelsprogrammet möjlighet att välja mellan uppköpav spannmål i eller i annat land, exempelvis medöverskottsproduktion. Om det inomSveriges bidrag till FAC och lEFR efterfrågas leveranser av svenskt spannmål kan den merkostnad somuppkommer genom att svenskainlösenpriser ligger över världsmarknadspriser finansieras från medel som tidigare överförts till SIDA under denna anslagspost. Internationella jordbruksutvecklingsfonden () Budgetåret1988/89 35 000000 Budgetåret1989/90 25 000000 Överenskommelsen omden andra påfyllnaden av resurser till fördeIFAD 460 milj. dollar för verksamhetsåren 1985-87. Beloppet är knappthälften så stort som resultatet av den första påfyllnaden. en föranleddesav OPEC-ländernas minskade bidrag. 1988/89: 100 bidragkom också att minska som en följd av bördefördelningen mellan Bil. 5 givarna, för och40% för OPEC-länderna. Sverigesandel av den andra påfyllnaden var , vilket motsvarar 117,3 milj.kr. Mot bakgrund av den svåra situationen iAfrika inrättades 1986 ett särskilt programför de drabbade afrikanska länderna söder om . Drygt 300 milj. dollar har utlovats för åren1986-88. har bidragit med131,7 milj. kr. till det särskildaAfrikaprogrammet. Förhandlingar om dentredje påfyllnaden av resurser inleddes . Ett nytt element i förhandlingen,är att utanför OPEC-grup-pennu förklarat sig beredda att delta i påfyllnaden. Osäkerhet råder däremot om OPEC-ländernas beredvillighet att bidraenligt den traditionella modellen för bördefördelning. Mot bakgrund av detosäkra förhandlingsläget både beträffande volym och tidpunkt för överenskommelseföreslår jag att 25 milj. kr. avsätts för svenskt bidrag till tredje påfyllnad. Skulle behov uppstå avstörre belopp, avser jag ta i anspråkreserverade medel under anslagsposten internationellt livsmedelsbistånd. Budgetåret1988/89 202 000 000 Budgetåret1989/90 245 000 000 UNRWA 100 000 000 UNHCR 145 000 000 för palestinaflyktingar (UNRWA) Situationen i , framför allt i de av Israelockuperade områdena, har medfört behov av ytterligare resurser för depalestinska flyktingarna i regionen. UNRWA beräknar medelsbehovet för verksamhetsåret1989 till233 milj. dollar, vilket skall jämföras med budget på 216 milj. dollar. bidrag tillUNRWA ökade för /89 () med 7 milj.kr. fill 82 milj. kr. Utvidgning avUNRWA:s hälso- och sjukvårdsprogram, behov av fler skolor samt allmännakostnadsökningar har medfört att UNRWA:s totala utgifter och behov av ytterligare resurser har ökat. Jag föreslår enökning av det svenska bidraget till UNRWA med 18 milj. kr. till 100 milj. kr. för budgetåret1989/90, varav 10 milj. kr. för UNRWA:s särskildaprogram på och i . FN:s flyktingkommissarie () Flyktingproblemen har under den senaste tioårsperiodennått en mycket storomfattning. Flertalet flyktingar finns i . skall fortsätta att stödja det humanitäraarbetet för att hjälpa världens flyktingar. UNHCR:sfrämsta uppgift är att ge rättsligt skydd åt flyktingar samt att Prop.1988/89: 100 lämna materiellt bistånd alltmer uppmärksamhet ägnas åt densärskilt Bil. 5 utsatta gruppen av flyktingbarn och flykfingkvinnor. UNHCR:s budget för1988 års reguljära program uppgår till 420 milj. dollar och reguljära program till 429 milj. dollar. Tilldetta kommer behov av resurser för desärskilda programmen, för bl.a. hemvändande flyktingar. För verksamhetsåret1988 lämnade ett reguljärt bidrag på 110 milj. kr. Dessutom utgickextra bidrag på 49 milj. kr. a. UNHCR:s verksamhet i /89 anslogs till det reguljära bidraget 120 milj. kr. Behoven är långtifrån täckta i de som tagit emot ett stort antal flyktingar. Det ärockså angeläget att stödja UNHCR:s verksamhet för främjande ochvidmakthållande av flyktingarnas rättsskydd. Därför föreslår jag en höjningmed 25 milj. kr. till 145 milj. kr. för /90. Budgetåret1988/89 128 000000 Budgetåret1989/90 135 000000 Internationellafamiljeplanerings- federationen (IPPF) 75 000000 /: sinternationella handelscentrum (ITC) 20 000 000 () 25000 000 Internationella sjöfarts- 15 000 000 Internationella familjeplaneringsfederationen (IPPF) Budgetåret1988/89 75 000000 /90 75 000000 har underen följd av år bidragit till IPPF:s verksamhet. Användningen av bidragen regleras i åriiga avtal mellanIPPF och SIDA. För innevarandebudgetår har avtal ingåtts om ett bidrag på 75 milj. kr. IPPF:s karaktär avsamarbetsorgan för nationella familjeplaneringsorganisationer innebärvissa fördelar för verksamheten. finansierar en femtedelav IPPF:s budget. Organisationers verksamhet är värdefull och stöd från en större kretsländer bör eftersträvas. Jag föreslår ett oförändrat belopp om 75 milj. kr. för budgetåret1989/90. UNCTADIGATT:s internationeUa handelscentrum (ITC) /89 18 000 000 /90 20 000 000 ITC har till uppgiftatt stödja på utrikeshandelns område och hardärigenom uppgifter som för svensk del delvis handhas av importkon- 93 toret för u-landsprodukter (IMPOD). På grund av det närasambandet har Prop. 1988/89: 100 IMPODgetts det samordnande ansvaret för beredning och uppföljning av Bil. 5 de medelsom åriigen bidrar med till ITC-projekt. bidrag tillITC uppgår under innevarande budgetår till 18 milj. kr., varav 1,5 milj. kr. till ITC:s råvaruprogram. Projekt som genomförs av ITC stöds också av genom bidrag från andraanslag. I , , Mozambiqueoch har ITC anlitats för att genomföra handelsfrämjande projekt inom ramen för samarbetsavtalen med dessa länder. Finansiering av ITC-insatser övervägsäven som en del av samarbetet mellan och SADCC-länderna. U-ländernasbetalningsbalansproblem gör bistånd på handelns område särskilt angeläget.Jag föreslår därför för /89 en höjning av bidraget till 20milj. varav 2 milj. kr. till ITC:s råvaruprogram. FN:s fond för kontroll av beroendeframkallande medel() Budgetåret1988/89 20 000 000 /90 25 000 000 bedriver sinverksamhet i narkotikaproducerande länder, främst i och ochKaribien, men även i och . I samarbete med mottagarländernasregeringar söker fonden bekämpa den illegala odlingen, produktionen, handeln ochkonsumtionen av narkotiska och vissa andra droger. Bl.a. söker man åstadkomma en övergång från odling av narkotiska växtertill andra grödor. Förutom bistånd till landsbygdsutvecklingsprojekt lämnarUNFDAC även stöd till utbildning,vård av missbrukare och till uppbyggnad av rättsväsendet. Fonden finansieraspå frivillig väg. har stött med medel ur biståndsbudgeten sedan 1977och är en av de större bidragsgivarna.De svenska bidragen har främst avsett jordbruksprojekt, där nya grödor introducerats som alternafiv tillodling av opiumvallmo och kokabuskar. Vid FN:s konferensom narkotikafrågor, som ägde rum i , gjorde en treårigutfästelse om 70 milj. kr. till fondens verksamhet.Av summan har en del avsatts för svenska enskilda organisationers medverkan i UNFDAC-projekt. Budgetåret1988/89 utbetalas 20 milj. kr. Jag föreslår en höjning av bidraget till 25 milj. kr. för /90, varav 5 milj. kr. tillinsatser som genomförs av och . /89 15 000 000 Budgetåret1989/90 15 000 000 Internationellasjöfartsuniversitetet som är beläget i drivs i den internationella sjöfartsorganisationens (IMO) regi. ger högre utbildning på sjöfartsområdet till personer som är sysselsatta inom sjöfart och hamnadministration i sina hemländer. Dessa verksamheter känneteck- 94 1988/89: 100 deregionala utbildningscentra som finns i en rad . har ca Bil. är en av största Medelsbehovet för /89beräknas till 15 milj. /89 152 992 105 /90 483 797 105 Som jag tidigare framhållit får det nya miljömåletbetydelse för samarbete med de internationella organisationerna. Dessabör i första hand uppmuntras att ta ökad miljöhänsyn i sin reguljära verksamhet. Åtminstone under enövergångsperiod behöver de emellertid också genom särskilda riktade bidrag stödjas i sitt arbete attintegrera miljöhänsynen. Dessa bidrag skallstimulera och stödja en process mot en mer miljöinriktad verksamhet. Enligt minmening bör sådant stöd främst inriktas på åtgärder som stärker kapaciteten hos att självagöra nödvändiga miljö-och naturresursbedömningar. Stöd till planering ochinstitutionsuppbyggnad i är särskilt viktigt. Den Internationellanaturvårdsunionen (lUCN) har ett omfattande program för kapacitetsuppbyggnad ien rad . Genomförandet skerbåde i samarbete med regeringar och enskilda medlemsorganisationer i . Jag föreslår fortsatt svensktstöd tilllUCN. FN:s miljöprogram() har genomfört en utvärdering av sitt biståndsprogram.Slutsatserna av denna sammanfaller väl med de riktlinjer jag tidigare angivit angående stöd tillkapacitetsförstärkning i . Om biståndsverksamhet får dennainriktning avser jag att ställa ytterligare resurser till . Som jag tidigareframhållit kommer även , UNDP och flera av att revidera inriktning och programi syfte att främja en bärkraftig utveckling i . Insatser och projektsamt extra resurser som tas i anspråk idenna process kommer att finansieras från delposten. Även stöd för attanordna nationella eller regionala konferenser samt utbildningsinsatser ochinformationsspridning för att främja en bärkraftig utveckling ärvärdefullt. De ökade krav som härmed ställs pade internationella organisationernakommer att kräva kompetent personal och extra resurser. Jag har redantillsammans med mina nordiska kollegor uttalat beredvillighet att stödjadenna typ av insatser, när de aktualiseras. Jag är därför beredd att, när så anses befogat, föreslåatt bistår medexpertis. Jag föreslår att 125milj. avsätts som särskild delpost under anslags postenAndra multilaterala bidrag. 1988/89: 100 Ril 5 övrigt finansieras bidrag tillett stort antal organisationer, program och andra internationella aktiviteter.Extra insatser genom internationella organisationer kan också aktualiserasunder pågående budgetår. Under andra anslagsposterredovisas beräknade anslag för vissa organisationer. kan det avförhandlingstekniska skäl vara svårt att förutse det svenska bidraget.