prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — Ett aktivtmiljöarbete har en avgörande betydelse för vår välfärd, ekonomi ochsysselsättning. Miljöfrågorna har därför en självklar ställning inomvälfärdspolitiken. Rätten till en god livsmiljö måste garanteras även kommande generationer. Miljöproblemen kan inte bemästras enbartmed nationella åtgärder. Många miljöproblemmåste lösas genom internationeUt samarbete. Det gäUer bl. a. försurningens effekter, nedsmutsningen av haven,nedbrytningen av det skyddandeozonskiktet samt risken för klimatförändringar. Miljön har underårens lopp utsatts för allvarliga skador. Den snabba tekniska ochekonomiska utvecklingen för ofta med sig att negativa miljöeffekter upptäcks i efterhand. Omfattanderesurser har avsatts för ett förbättrat miljöskydd samt för skydd och vård avvärdefull natur. 1 1988/89. Isaml Nr 100. avde insatser söm har gjorts har varit framgångsrika. Miljöpolitiken måste Prop. 1988/89:100 emellertid vidareutvecklas och i ökad utsträckning vara avförebyggande Bil. Åtgärder i efterhand blir i regel svårareoch dyrare. Med hänsyn tillbehovet av insatser inom miljöområdet har det, trots kraven på återhållsamhetpå statsbudgeten, varit möjligt att genom omprioriteringar, bl.a.neddragningar av livsmedelssubventionerna, skapa utrymme för ytterligareinsatser för miljöåtgärder. Våra urskogar är en naturresurs som ärviktig att skydda. För detta ändamålföreslås en resursförstärkning med 60 milj. kr. För den förändrademiljöskyddsorganisationen som enligt miljöpolitiska beslut skallträda i kraft föreslås nu en resursförstärkning för med 7,5milj. för ytterligare tjänster. föreslås fåresursförstärkning motsvarande en ny avdelning. Vidare förstärkslänsstyrelsernas miljöskyddsorganisation samt resurserna för allmän naturvårdmed 35,8 resp. 2 milj. kr. 1 syfte atteffektivisera miljöskyddet i anslutning till att förändringarna av miljövårdsorganisationen genomförs, kommer vidare atttillföras 5 milj. kr. för nästa budgetår. Naturvårdsverketföreslås få 5,6 milj.kr. för det nya informationssystemet för miljödata avseende kalkning,recipientkontroll och utsläppskontroll (KRUT). För förbättrad information omCFC-föreningar, s.k. freoner, föreslås en resursförstärkning. Kemikalieinspektionens resurser ökar med8,4 milj.kr. Inspektionens pågående arbete med att minska användningen avbekämpningsmedel inom jordbruket kommer att intensifieras. För ändamåletföreslås ytterligare 7 milj.kr. Åtgärderna mothavsföroreningar förstärks med 1,5 milj.kr. och insatserna motluftföroreningar och försurning med 2 milj. kr. Särskilda medel, sammanlagt 162,5milj.kr., för att stimulera installationav avgasrening på nya lastbilar och bussar samt personbilar i trafik föreslåsunder huvudtitel. Miljö- ochenergidepartementet föreslås få en viss förstärkning. Departementet har vidare, liksom statensnaturvårdsverk, kemikalieinspektionen,och ,undantagits från huvudförslaget. För Sverigesdeltagande i det internationella miljösamarbetet föreslås ytterligare resurser. Riktlinjernaför energipolitiken innebär all samhällets och industrins behov av en billig och säker energiförsörjning skall tryggas genom ett energisystem som i största möjliga utsträckning ärgrundat på varaktiga, helst förnybara och inhemska, energikällor. Eneffektiv energianvändning och enintensifierad energihushållning skall främjas. Stränga krav skall ställas påsäkerhet och omsorg om miljön vid användning och utveckling av all Prop.1988/89:100 energiteknik. Kärnkraften skall användas under en övergångsperiod.Se- Bil. 16 nast skall den sista reaktorn tas ur drift. En handlingsplan förkärnkraftsavvecklingens inledning beslutades av (prop. 1987/88:90, NU 40, rskr. 375).Beslutet innebär att en första reaktor skalltas ur drift och en andra en i och en i verket. Regeringen kommer år 1990att förelägga förslag om vilka två reaktorer i dessa verk som skall tasur drift åren 1995 resp. 1996. Ett program förelhushållning och en rad åtgärder för tillförselplanering skall genomföras i enlighet medriksdagens beslut. Som underlag förden planerade propositionen kommer ett antal utredningar att genomföras.Bl. a. kommer en särskild utredare att tillkallas med uppdragattundersöka hur konkurrensförhållandena för den elintensiva industrin påverkasav stora elprishöjningar samt redovisa eventuella behov av åtgärder för att behålla rimligainternationella konkurrensvillkor för dennaindustri som kärnkraftsavvecklingen genomförs. Regeringen har lämnat ett gemensamt uppdrag tillstatens naturvårdsverk och statensenergiverk att klarlägga hur ett miljövänligt energisystem kan utformas. Statens energiverkfår som en följd av beslut om en ny kontrollordning för elektrisk materielm.m. delvis nya och förändrade arbetsuppgifter (prop. 1987/88:82, NU 30, rskr. 219).Verksamheten finansieras i denna del genom att avgifter tas ut förregistrering av elektrisk materiel. Mot bakgrund av 1987års försvarspolitiska beslut om bl. a. omstrukturering av de statliga oljelagren (prop. 1986/87:95 bil. 12,FöU 11, rskr. 310) föreslås nu en ändradorganisation för beredskapslagringen av olja, m.m. Enligt förslaget köperstaten aktierna i oljebranschens bolag för beredskapslagring. Överstyrelsens för civil beredskap ansvar för destatliga oljelagringsanläggningarna förs vidare över tillstatens energiverk. För övriga delar avstatens energiverk och för statens elektriska inspektion, vilka ingår ien försöksverksamhet med treåriga budgetramar, tillämpas huvudförslaget,som innebär en real anslagsminskning . För ochstatens kärnbränslenämnd har gjorts undantag från huvudförslaget. Anslagsförändringarna totalt inom miljö- ochenergidepartementets verksamhetsområde i förhållande tillstatsbudgeten för /89 framgår av följandesammanställning. Medel på tilläggsbudget har inte tagits med. Beloppen anges imilj. Anvisat Förslag Förändring Prop. 1988/89 1989/90 Bil. 799,0* -35,8 1 103,0* -1-21,7 A. Miljö-och energi departementet m.m. Totalt lör miljö- och 1931,8** 1930,1 - 1,7 * Varav 150 milj. kr. ** Varav 300 milj. kr. Detbör observeras att lönekostnadsökningarna statliga avtal sammanlagt komatt överstiga den av regeringen fastställda utgiftsramen . Av denna anledningreducerades samtliga lönekostnader medmotsvarande belopp i samband med att regleringsbreven utfärdas. En översiktligredovisning för tiUämpningen av utgiftsramen återfinns under rubriken frågor i finansplanen. berört anslag anges hur mycket som inte disponeras. Det bör vidareobserveras att för flera av miljö- och myndigheterredovisas utgifterna under s. k. 1 000-kronorsanslag och finansieras med avgifter. Utgifterna förnästa budgetår är därför för miljöområdet 70milj. högre än vad som framgår av tabellen ovan. För energiområdetär motsvarande kostnad 123,2 milj.kr. De totala utgifterna under miljö-och huvudtitel för nästa budgetåruppgår enligt budgetförslaget till 2124 milj. kr., vilket innebär en ökningmed 333,8 milj.kr. när engångsanslag som anvisats under innevarandebudgetår räknats bort. Utgiftsförändringarnai den löpande verksamheten inom miljö- och verksamhetsområde, dvs. inkl.avgiftsfinansierade utgifter och exkl.engångsanslagen om 300 milj. kr. för /89, framgår avföljande tabell. Beloppen anges i milj. kr. 1988/89 Förslag Förändring -H25,9 A. Miljö-och energideparte mentet m.m. 1790,3 2124,0 -(-333,7 För statensvattenfallsverk föreslås en investeringsram för åren 1989 1991 om 12650 milj.kr. För år 1989beräknas ramen bli 5260milj.kr. Dessa kostnader redovisas inte överstatsbudgeten. Miljö- och Pp.1988/89: lOO Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 22december 1988 Anmälan till budgetpropositionen 1989 Miljöpolitiken syftar till att trygga aUa människors rätttill en god livsmiljö nu och iframtiden. Miljöpolitiken syftar vidare till att förebygga miljöstörningaroch där sådana uppkommer begränsa dem samt återställa skadad miljö. beslutvåren med anledning av regeringens proposition Miljöpolitikeninför (prop. 1987/88:85, JoU 23, rskr. 373) bildar utgångspunkt fördet fortsatta miljöarbetet. Hänsynen till miljö och natur måste prägla utvecklingen påalla samhällsområden. Ett gmndläggande krav på verksamheter med miljöeffektermåste vara att de anpassas till vad människan och naturen tål. Kostnaderna för attminska miljöskadorna och åtgärda redan uppkomna skador skall bäras av den somorsakar eller har orsakat skadorna. Den som bedriver miljöfarlig verksamhet skallsvara för kostnadema för sådana miljöskyddsåtgärder som föreskrivs avmiljöskyddsmyndigheterna (Pollu-terPays Principle, PPP). Miljöförstöringen innebär ett allvarligt hot mot våröverlevnad. Ansvaret för miljön och hushållningen med naturresurserna är intebara en nationell angelägenhet. De tilltagande problemen kräver allt oftarelösningar genom internationeUsamverkan, i flera fall på global nivå. Den fortsattaskövlingen av de tropiska regnskogarna, ökenutbredningen, ozonskiktetsnedbrytning och ökande halter av klimatpåverkande gaser i lufthavet ärexempel på miljöproblem med globala konsekvenser. Risken för en snabbklimatförändring, bl. a. till följd av ett ökat utnyttjande av fossila bränslen,liksom förändringar i stratosfärens ozonskikt har blivit centrala frågor i det mellanstalligamiljösamarbetet. 1 vår närmasteomgivning visar de svåra störningarna på ekosystemen i och på det storaallvaret i miljösituationen. Källorna till miljöföroreningarnafinns att söka på många håll. Ett flertal länder i bidrar tillförsurningen av mark, vegetation och vatten. harförsurningen gått särskilt långt i de södra delarna av landet, vilket har Prop. 1988/89:100 medfört att kraftfulla åtgärder har måst sättas in. Fram tilldess att utsläp- Bil. 16 pen radikalt minskas i stora delar av Europakommer våra åtgärder i att närmast ha karaktären av uppehållandeförsvar. Jag kommer straxalt redovisa genomförda och pågående verksamheter som syftar till att åtgärda miljöproblemen. Problem av de slag som jag här har redovisat måsteåtgärdas inom alla berördaländer. Ofta krävs också ett nära internationellt samarbete för att nåresultat. Det internationella miljöpolitiska samarbetet har därför en mycket hög prioritet. uppgift är att varapådrivande i detta arbete. Vårambition är att genom agerande i FN och dess fackorgan samt iandra internationella organisationer, bl.a. , få till stånd instmment och överenskommelser för att bemästraglobala och regionala miljöproblem. Det svenskainitiativet till bildandet av ett internationellt institut förmiljövänlig teknik är ett led i en sådan strävan. Institutets huvuduppgift är att stimulera utveckling och spridning av nyteknik som bidrar till att lösa ellerminska skilda miljöproblem. Därigenom främjas en miljöanpassad och varaktigthållbar utveckling. hör till de länder som har tagitinitiativ till den andra om miljön planeras äga mm år 1992.Sverige arbetar för att genomföra de rekommendationer som världskommissionenför miljö och utveckling, den s. k.Brundtlandkommissionen, har föreslagit. Intemationellaöverenskommelser om begränsning av långväga gränsöverskridande luftföroreningar har nuträtt i kraft. Det innebär att 21 länderhar åtagit sig att minska utsläppen av svaveldioxid medminst baserat utsläpp. När det gällerutsläpp av kväveoxider har det s. k. kväveprotokollet undertecknats. Härigenom har 25länder förbundit sig att se till att utsläppen inte överstiger1987 års nivå. Dessutom har 12 av dessastater, däribland , förbundit sig att minska utsläppen av kväveoxider jämfört med förhållandena under 1980-taletsförsta hälft. Detta är emellertid inte tillräckligt.Sverige driver därför på arbetet i olikainternationella organ för att åstadkomma ytterligare utsläppsminskningar iEuropa. Det är angeläget att utforma långsiktiga strategier för att minskautsläppen av svavel, kväve, kolväten och andra luftföroreningar ned nivå som svarar mot vad människan och naturen tål. En fortsatt forsknings- och utredningsverksamhet om s. k.kritiska belastningsgränser ärdärför betydelsefull. På nordiskt initiativ har tillsatts en särskild arbetsgruppinom luftföroreningskonventionen för att utveckla dessa frågor. När det gäller t.ex. koldioxidutsläppenhar en internationell s.k. på-drivargmpp bildats. I gmppen deltar bl.a.Sverige, , , , och . konvention till skydd av ozonlagret har trätt ikraft liksom det tillkonventionen knutna s.k. Montrealprotokollet om utsläppsbegräns- Prop.1988/89:100 ningar av klorfluorkarboner, (s. k:freoner). Från svensk sida kommer Bil. 16 det fortsatta arbetet att koncentreras till att genom en revidering av proto- , kollet åstadkomma en snabbare avveckling av produktionoch användning av . Detta har redan beslutats för egen del. Inriktningen av arbetet med att skyddaden miljön i och Östersjönhar lagts fast inom ramen för Paris- och Helsingforskonven-tionerna. Inovember 1987 undertecknades en ministerdeklaration om miljö av samtliga strandstater. Enligt deklarationen bör bl.a. utsläppen av stabila organiskaämnen, giftiga metaller samt närsalter minskas med hälften mellan åren 1985och 1995. undertecknade miljöministrarna i Östersjönssamtliga strandstater en likartad deklaration. Insatser för att fullföljaministerdeklarationerna kommer att prägla arbetetinom ramen för Paris- och Helsingforskonventionerna. Mot bakgmnd av detallvarliga läget för den miljön arrangerades på initiativ avstatsministern ett internationellt symposium omhavsmiljöfrågor. Symposiets syfte var att diskutera strategiska frågor såsominriktning och omfattning av forskning, övervakning och åtgärder mot marinaföroreningar. För svenskt vidkommande har, som jag strax skall återkomma till, en proposition rörande dessafrågor förelagts . Samarbetet med EG är en omfattande del avdel intemationella miljösamarbetet.Samarbete pågår på områden av gemensamt intresse, såsom mark- och vattenvård,kemikalieanvändning och klimatförändringar. Det nordiska miljösamarbetethar gått in i ett intensivt skede. har vid en extra sessiongodtagit de nordiska miljöministrarnas förslag till ett nordiskt samarbetsprogram på miljöområdetliksom ett program om åtgärder mothavsföroreningar. Programmen bör ses som en viktig plattform förfortsatta strävanden att förbättra miljön i vår del av världen. Genom ett mångårigt omfattande reformarbete har lagts enstabil gmnd på miljöpolitikensområde. Med hjälp av den organisation som har byggts upp och den lagstiftning som har införts på miljöområdet har underårens lopp åtskilliga naturområden kunnat skyddas och industriellautsläpp av förorenande ämnen radikalt kunnat minskas. Det intensivamiljöarbetet har således på många olikaområden gett goda resultat. Våra insatserhittills ger oss dock ingen anledning att slå oss tiU ro. Det faktum att ekosystemens motståndskraftmot olika föroreningar i många fall är påväg att minska och att nya hot mot miljön av och till uppträder, gör att miljöpolitiken måste vidareutvecklas ommänniskors rätt till en god miljöskall kunna tryggas. Vårensmiljöpolitiska proposition och beslut med anledning av denna utgör en grund för det fortsattamiljöarbetet i . Detta arbeteinriktas på att aUa sektorer skall ta hänsyn till miljön i sin verksam- het.För att nå de uppsatta målen för miljöpolitiken krävs en väl avvägd Prop.1988/89:100 kombination av akuta och mera långsiktiga,strukturella insatser. För vissa regionerbehövs målinriktade, samlade åtgärdspaket. Särskilda delegationer har tillkallats i syfte attutarbeta handlingsplaner för att åtgärda miljöproblem på och iGöteborg samt när det gäller . Äveni andra utsatta regioner, t.ex. västra och Sundsvall-Timråområdet,kommer särskilda åtgärder att sättas in. Regeringen haruppdragit åt samtliga länsstyrelser att till statensnaturvårdsverk redovisa regionala miljöanalyser. skall ställa samman ochutvärdera dessa analyser och senast den 15september 1989 redovisa resultatet till regeringen. Naturvården har encentral roll i miljöarbetet. Omedelbara och kraftfulla insatser krävs bl.a.för skydd och bevarande av urskogar med högsta naturvärde. För detta ändamål föreslår jag att resurserna förstärks med60 milj. kr. För hotade växt- ochdjurarter liksom för odlingslandskapet krävs fortsatta skyddsinsatser. En särskild utredare (1988:04) hartillkallats för att se över naturvårdslagen (1964:822). En kraftig förstärkningav resurserna föreslås vid de statliga myndigheter som ingår imiljövårdsorganisationen, dvs. , koncessionsnämnden förmiljöskydd, kemikalieinspektionen och länsstyrelserna. Även vid miljö- ochenergidepartementet förstärks resurserna. En omfattande satsning påmiljöområdet sker också i många av landets kommuner och landsting. En avgörande faktorför fortsatt framgångsrika insatser är en effektiv miljövårdsorganisationoch lagstiftning. De förändringar i miljövårdsorganisationen som aviserades i denmiljöpolitiska propositionen genomförs . Statskontoret har på regeringens uppdragutrett anpassning till verkets utvecklade roll i miljöarbetet.Naturvårdsverket har arbetat fram ett eget förslag till internorganisation. Jag avser att återkommatill regeringen med redovisning av mitt stäUningstagande till dessaförslag. En översyn avmiljölagstiftningen förbereds inom . Avsikten är att fåtill stånd en bättre samordning mellan de olika miljölagarna, bl. a. när det gäller destraffrättsliga reglerna. Regeringen fårredan från den förklara ett område vilket är utsatt förmiljöfarlig verksamhet och från allmän synpunkt är särskilt angeläget att skydda, sommiljöskyddsområde. Den Ijuli 1989skärps miljölagstiftningen i övrigt till följd av de beslut som harfattat med anledning av den miljöpolitiska propositionen. Miljöhänsynenkommer därmed att väga tyngre vid tillämpningen av miljöskyddslagen. Nyamiljökrav skaU i ökad omfattning beaktas vid omprövning av miljövillkor.Villkoren i ett tillståndsbeslut som gäller en miljöfarlig verksamhet kan ändras ominförandet av en ny kontroll- och mätteknik kan ge bättre tillsynsmöjligheter.I miljöpropositionen har bl.a. framhållitsmöjligheten att pröva nationella, regionala och branschvisa tillsynskampanjer. Motbakgrund av den allvarliga utvecklingen i våra havsområden har 8 naturvårdsverketfått regeringens uppdrag att utarbeta förslag till en ny Prop. 1988/89:100åtgärdsplan mot havsföroreningar. Åtgärdsplanen skall bl.a. innehålla en Bil. 16 avvecklingsplan för utsläpp avklorerade organiska ämnen från skogsindustrin. har antagit regeringensproposition (prop. 1988/89:10, JoU 6, rskr.58) om särskilda åtgärder med anledning av algblomning och säldöd. Därmed harsärskilda resursförstärkningar tillförts marin forskning och övervakning samtinternationellt arbete. På luftvårdens område harnaturvårdsverket fått regeringens uppdrag att utarbeta ett nytthandlingsprogram mot luftföroreningar och försurning. Det nya programmet bör mynna ut i förslag tillstrategier för begränsning av utsläppen av bl.a. svavelföreningar,kväveföreningar, kolväten och koldioxider. 1 anslutning tillbehandlingen av ett antal överklagade miljöskyddsärenden har regeringennyligen i en särskild programförklaring angett att arbetet med att åtgärdautsläpp av lösningsmedel måste prioriteras på alla nivåer. En parlamentariskt sammansatt kommitté(ME 1988:03) arbetar med att analysera förutsättningarna för att i ökadomfattning använda ekonomiska styrmedel imiljöpolitiken och lämna förslag till hur sådana styrmedel kanutformas. Avsikten är att miljöskatter skall införas på klororganiska föreningar och svavel. Förslag ommiljöskatt på andra ämnen, bl. a. påkoldioxid, skall lämnas . a. med att effektivisera kemikaliekontrollen och med att i ettförsta steg fullfölja det s.k. halveringsprogrammet för användningen avkemiska bekämpningsmedel i jordbruket. Regeringen har härutöver gett ,lantbruksstyrelsen, kemikalieinspektionen och arbetarskyddsstyrelsen i uppdragatt lämna förslag till åtgärder för att ytterligare minska riskerna medanvändningen av bekämpningsmedel. Idetta uppdrag ingår även att förbereda åtgärder för att begränsa användningenav bekämpningsmedel inom bl. a. träindustrin. Inomregeringskansliet bereds ett förslag från kemikalieinspektionen om förhandsanmälan och granskning av nyakemiska ämnen. Inspektionen har vidare fåttregeringens uppdrag att genomföra en kartläggning av produkter sominnehåller klorblekt pappersmassa. Påavfallshanteringens område bereds i miljö- och energidepartementetnaturvårdsverkets utredning Avfallet och miljön samt de synpunkter och förslag som kommitfram i remissbehandlingen. Särskild uppmärksamhet ägnas åt problemen med detmiljöfarliga avfallet. Verket har fått regeringens uppdrag att också utreda miljöproblem vidhanteringen av slam från kommunalareningsverk, särskilt vad avser slammets innehåll av organiskamiljögifter. Energiförsörjningenär också från miljöpolitiska utgångspunkter av central betydelse. Kärnkraften skallavvecklas på sätt som fattat beslutom. Stränga krav skall ställas på säkerhet och omsorg om miljön vid användningoch utveckling av all energiteknik. och statensnaturvårdsverk har fått regeringens uppdrag att klarlägga hur en miljöanpassadframtida energiförsörjning kan utformas. Jag återkommer Prop. 1988/89:100 strax med en utförlig redovisning av deenergipolitiska frågorna. Hänsynen till miljön måste som jag har framhållit präglautvecklingen på alla samhällsområden.Inom har miljö- och en pådrivande och samordnande funktion på miljöpolitikens område. Eftersom integreringen av miljöhänsynen ialla sektorer och verksamheter ärgrundläggande för ett framgångsrikt miljöarbete, ger jag nu även en kort redovisning av vissa arbetsuppgifteroch aktuella frågor med miljöpolitisktinnehåll vilka behandlas inom övriga delar av . Dessa frågortas upp mer utförligt i respektive departements bilaga till budgetpropositionen. Justitiedepartementet.Ett översynsarbete har påbörjats vad gäller lagstiftningen på miljöområdet ochbrottsbalkens regler om miljöbrott. Syftet är bl. a. atl få en bättre samordning mellan olika lagar. Utrikesdepartementet.Departementet har en central roll i det omfattande internationeUa miljösamarbetet. Ensärskild miljöambassadör biträder miljö-och i detta arbete. Förbiståndspolitiken gäller numera att en framsynt hushållning med naturresurserna ochomsorgen om miljön i mottagarländerna ingår som ett nytt mål. I fråga omberedskap mot större olyckor som kan geupphov till allvarliga miljöeffekter har försvarsdepartementet en samordningsfunktion. Socialdepartementethar huvudansvaret för bl. a. frågor av betydelse för folkhälsan. Viktiga samband föreliggermellan olika miljöfaktorer och besvär somde kan ge upphov till för enskildamänniskor. Jag har fått veta att allergiutredningen (S 1986:02) i sittslutbetänkande kommer att redovisa och analysera olika slag av sådanasamband. I samband med utvecklings- ochförnyelsearbetet inom barnomsorgen harsärskilda medel avsatts för miljöfostran i barnomsorgen. Kommunikationsdepartementet.Inom departementet fullföljs nu de beslutsom har fattats med anledning av den trafikpolitiska propositionen (prop. 1987/88:50, , 15-24, 27). Genom dessabeslut har de första stegen tagits i det målmedvetna arbetet med att ställa omden svenska trafikpolitiken i en mer miljövänlig riktning. Alla trafikverk harfått i uppdrag att i samråd med analysera resp. trafikslagsmiljöeffekter och ge förslag till åtgärder för att begränsa störningarna. Regeringen harvidare , i syfte att få bättre förutsättningarför en samordning av investeringsverksamheten, gett trafikverken i uppdrag att utarbeta en långsiktig investeringsplan förresp. och skall därvidtillhandahålla nödvändigt planeringsunderlag. En särskild utredning,slorstadstrafikkommittén (K 1988:01), har till satts för att lämna förslag till åtgärder för att komma till rätta med storstadsområdenas trafik- och miljöproblem. överlämnatett delbetänkande (SOU 1988:62) Storstadstrafik 1 - tillfäl- Prop.1988/89:100 ligt förbud mot biltrafik vid svåraluftföroreningar. Finansdepartementet.Departementets långsiktsenhet utreder fömtsättningarna att integreramiljöaspekter i arbetet med kommande långtidsutredning. Forskningen har, som framgår av minredovisning, en stor betydelse i det samlade miljöarbetet.