prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — Barnbidrag, som utges medsamma belopp för alla barn , betalas ut till ca en miljonfamiljer med sammanlagt ca 1,6 miljoner barn. Familjer med tre eller flera barnfår dessutom flerbarnstillägg. Från den 1 januari 1989lämnas barnbidrag inkl. flerbarnstillägg med följande belopp: , ', .' Antal barn Kr.per år Kr.per månad ' ' 1 2 3 4 Bostadsbidrag utges till ca 242000 familjer medca 495 000 barn. Föräldraförsäkringen gerföräldrarna möjlighet att vara hemma hos barnet under sammanlagt 360 dagarvarav med ersättning motsvarande sjukpenningen. Föräldraförsäkringenföreslås i en särskild proposition byggas ut med ersättningenligt inkomstbortfallsprincipen. Avsikten är att i en andra etapp växla de 90dagar med ersättning enligt garantinivån som ingår i nuvarande syslem mol 90dagar ersatta enligt inkomstbortfallsprincipen och att i en tredje etapp byggaut försäkringen med ytterligare med samma slag av ersättning. Sammanlaget innebär dettaatt föräldraförsäkringen kommer att ge ersättning enligtinkomstbortfallsprincipen . Föräldraförsäkringsdagar skallkunna las ut till dess barnet fyller . Utbyggnaden skall vara klar den 1juli 1991. Den tillfälligaföräldrapenningen lämnas under till föräldrar somavstår från förvärvsarbete bl.a. för vård av sjukt barn. Ersättning kan lämnastill dess barnet fyller , eller i vissa fall till dess barnet fyller 16år. I vissa fall, när barnets sjukdom motiverar det, kan ersättning lämnas förytterligare . Vårdbidrag lämnas tillföräldrar som har handikappat barn som behöver särskild tillsyn och vård.Bidraget kan numera också bibehållas om barnetavlider. Genom bidragsförskottenger samhället elt ekonomiskt grundskydd för barn vars föräldrar lever åtskilda.Bidragsförskott betalas ut för ca 277000 barn, i de flesta fall avbasbeloppet. Det sammanlagda statliga stödet tillbarnfamiljerna beräknas till Prop. 1988/89:100 39200 milj. kr med följande fördelning. STATENS STÖD TILL BARNFAMILJERNA 1989 (MKR) Försäkring vid sjukdom, handikapp och ålderdom Genom socialförsäkringssystemet garanterasmedborgarna en allmän ekonomisk trygghet vid ålderdomen och ersättning förinkomstbortfall vid sjukdom och handikapp. Socialförsäkringenomfattar sjukförsäkring (inkl. tandvårdsförsäkring), föräldraförsäkring,folkpension med pensionstillskott, allmän tilläggspension,arbetsskadeförsäkring och delpensionsförsäkring. De ersättningar som utgesfrån socialförsäkringen har en myckel stor fördelningspolitisk betydelse.Omkring 25 % av den totala privata konsumtionen i landet sker med hjälp av deersättningar som efter skalleavdrag betalas ut från socialförsäkringen ochvissa andra stödsystem. Det är av central betydelse alt den ekonomiskatrygghet som härigenom byggts upp för de grupper som har svårt att klara sinförsörjning genom egna förvärvsinkomster också kan bevaras framöverDen svenska socialpolitiken skall även i fortsättningen bygga på generellaåtgärder och vara en socialpolitik för hela folket. Pensionerna värdesäkrasgenom att basbeloppet beräknas utifrån utvecklingen av konsumentprisindex.Genom den tillämpade värdesäkringsmeto-den får pensionärerna full kompensationför inträffade prisförändringar till november1988. Fr.o.m. den 1 januari1989 får pensionärerna också full kompensation för den uppoffring de gjorde isamband med devalveringen av den svenska kronan . I basbeloppet harfrån denna tidpunkt inräknats ett extra belopp på . Sedan den 1 juli 1987har ett extra basbeloppstillägg på gett partiell kompensation. har i storenighet fattat beslut om ändrade regler för efterlevandepensioneringen. De nyareglerna, som är försedda med omfattande övergångsbestämmelser, träder i kraftden . Inom sjukförsäkringen har en fortsatt ökningskett av framför allt de lång- Regeringen ser med oro pådenna utveckling. 1988/89:100 ringsberedningen, som haft till uppgift att se över sjukförsäkringssystemeti Bil. 7 syfte atl kunna ge delta en mer aktiv roll i rehabiliteringsarbetet och när det i gäller sjukdomsförebyggande insatser, harnyligen lämnat sitt slutbetänkande (SOU 1988:41) Tidig och samordnadrehabilitering. Betänkandet är föremål för remissbehandling. 1 årets budgetförslagaviseras också ett arbete med sikte på en senare pro position till angående en reformering av de nuvarande reglerna för kostnadsfria läkemedel och förbrukningsartiklar, högkostnadsskydd för sjukresor, en ny nivå för handikappersättningen och extra avdraget för sjuk- ' . .' domskostnader i taxeringen. Syftet härmed är atlskapa ett enhetligare och rättvisare system för hela detta område. Regeringen aviserar ocksåsin avsikt atl låta göra en översyn av tandvårdsförsäkringen så att detförebyggande tandvårdarbetel ges en starkare ställning. Insatser föreslås för attförstärka och effektivisera socialförsäkringsadministrationen. Bl.a. gesytterligare tillskott för handläggning av ersättning vid arbetsskadorRiktlinjer ges också för det framtida datorstödet inom försäkringsadministrationen.En utökning av antalet datorterminaler föreslås för nästkommande budgetår Hälso- och sjukvård m.m. Målet för hälso- och sjukvården är en god hälsaoch vård på lika villkor för alla invånare. Hälsosituationen i är viden internationell jämförelse god. Den har med utgångspunkt från bl.a.traditionella dödlighetsmått förbättrats något . Samtidigtfinns dock stora skillnader i hälsoläge och vårdutnyttjande mellan olikabefolkningsgrupper De totala kostnaderna förhälso- och sjukvården beräknas uppgå till ca . Detmotsvarar av bruttonationalprodukten. De reala resurser som tillförtshälso-och sjukvården har stadigt ökat. Ökningstakten har dockavtagit något. Staten svarar för ungefären fjärdedel av totalkostnaden genom ersättningen från den allmännasjukförsäkringen samt genom andra bidrag. Utvecklingen inomflertalet samhällsområden präglas av snabba förändringar. Detta gäller inteminst hälso-och sjukvårdssektorn, som visar myckel omfattande struktur- ochverksamhetsförändringar. Antalet vårdplatser för korttidsvård har mellan åren1970 och 1987 minskat med närmare en femtedel, vårdplatserna inom psykiatrinnärmast halverats medan långtidssjukvården kontinuerligt kraftigt byggts utfram för att därefter minska något. Den slutna somatiskakorttidsvården har kontinuerligt ökat genom alt vårdplatserna utnyttjats merintensivt. Inom psykiatrin har förbättrade behandlingsmetoder och vård iöppna/halvöppna vårdformer lett till en drastisk minskning avmedelvårdtiderna. Inom den somatiska långtidssjukvården har den parallellautbyggnaden av primärvården och hemsjukvården med ökande inslag av växelvårdoch dagvård skapat förutsättningar för en aktivt fungerande långvård ochkortare medelvårdtider. Utbyggnaden avprimärvården fortsätter även om detta sker i en långsam- Prop. 1988/89:100 mare takt äntidigare beräknats: Det finns en klar strävan till hälsopolitiska Bil. 7 insatser, bl.a. iöverensstämmelse med de riktlinjer som WHO angivit inom ramen för strategin Hälsa för Alla År2000. Besöken iprimärvården har ökat med en femtedel medan besöken vidsjukhusanslutna mottagningar har minskat. Som en konsekvensav genomförda strukturförändringar har också kostnadsfördelningen ändrats inom hälso- ochsjukvården: Somatisk korttidsvård Somatisk långtidsvård Psykiatrisk vård Vårdplatser/1000 inv. En annan påtagligförändring avser hur olika åldersgrupper utnyttjar vården. Åldersgrupperna60-80 år utnyttjar i hög utsträckning den högspeciali-serade vården. Det finns storaskillnader i fråga om vårdresurser och vårdutnyttjande mellan olikasjukvårdshuvudmän, kommuner och kliniker. Den främsta förklaringen till dessaskillnader har i olika undersökningar av och Spri visat sigvara vårdutbudets storlek. Man har också kunnat styrka att del finns eltpositivt samband mellan satsningen på primärvård och en gynnsammare kostnadsutveckling. En hög beredskapmåste finnas för att möta ständigt växlande förutsättningar ochkrav inom hälso- och sjukvården. De alltjämt stora skillnaderna i hälsolägemellan olika socio-ekonomiska grupper, yrken och geografiska delar av landethar föranlett regeringen att tillkalla en särskild folk-hälsogrupp underhälso- och sjukvårdsberedningen. Gruppens uppgift är inte att i förstahand göra ytterligare utredningar ulan alt på grundval av tillgänglig kunskapinitiera lämpliga åtgärder och få dem genomförda. Utvecklingen mot enmer slagkraftig primärvård ger förutsättningar att ompröva dimensioneringen avden slutna vårdens organisation. har minskningarna av antalet vårdplatser ihuvudsak genomförts genom ufgles-ning på befintliga vårdavdelningar och i viss, men dockliten, grad genom avveckling av hela enheter. Konsekvenserna har blivit en successivökning av personaltätheten. Tillräckliga kunskapertorde nu finnas för att kunna diskutera åtgärder för all förbättra situationenpå en rad områden och öka kapaciteten inom svensk hälso- och sjukvårdutan större reala resurstillskott. Utgångspunkten är att minska omfattningenav den slutna vården och kostnaderna i "högkostnadsområden" iriktning mot de nivåer som områden med förhållandevis låga kostnader uppvisar.Självfallet måste ålderssammansättning och vissa andra förhållanden vägasin. Ingen har ännu kunnat visa att hälsoläget är mindre gynnsamt i områden medlåg konsumtion och mindre resurser Det är därför en rimlig hypotes all en aktiv påverkansprocess fråncentrala organ med goda faktaunderlag bör kunna dämpakostnadsutvecklingen även på relativt Prop. 1988/89:100 kort sikt. Statens huvudsakligainstrument att utöva påverkan i en sådan process är . Inomsocialdepartementet har en översyn genomförts för att precisera ochkonkretisera roll och uppgifter. Resultatet av översynen harpresenterats i en rapport. Av rapporten framgåratt bl.a. får en viktig uppgift alt genom kunskapssammanställningar,nulägesbeskrivningar och jämförande analyser påverka utvecklingen hossjukvårdshuvudmännen så att resurserna kan utnyttjas bättre, köerna avvecklasoch vården bli mer tillgänglig. Vidare skall inom ramen försitt tillsynsansvar inom såväl som . hälso- och sjukvårdenutveckla former och metoder för en systematiserad uppföljning och utvärderingav kommunernas och landstingens verksamhet. En proposition om socialstyrelsensorganisation avses lämnas . Andra viktiga instrumentär av medicinsk metodik (SBU) ochsjukvårdens och socialvårdens planerings- och rationaliseringsinstitut (Spri).Tillsammans har , SBU och Spri goda förutsättningar att med välavstämda arbetsprogram åstadkomma en högre sammanlagd kapacitet i utvecklings-,uppföljnings- och utvärderingsarbetet. Målet är att uppnå högre kvalitet ochlägre kostnader inom en given ekonomisk ram. Omsorg om barn och ungdom Barnomsorgen intar en central plats i samhälletsservice lill barnfamiljerna. Barnomsorgen syftar till att ge barnen omvårdnadoch utvecklingsfrämjande stimulans. Den skall stödja föräldrarna iföräldrarollen och förbereda barnen för ett vuxenliv i gemenskap ochsolidaritet. Barnomsorgen gör det också möjligt för båda föräldrarna attförvärvsarbeta eller studera. Därigenom främjas jämställdheten mellan kvinnoroch män. Barnomsorg bedrivs iolika organisatoriska former. För förskolebarnen finns daghem, familjedaghem,deltidsgrupper och öppna förskolor. För skolbarnen finns fritidshem, öppenfritidsverksamhet och familjedaghem. Utbyggnaden avbarnomsorgen fortsätter i enlighet med beslut . Genom riksdagsbeslutethösten lades principen fast om en rätt för alla barn att delta i kommunalbarnomsorg från ett och elt halvt års ålder till dess de börjar skolan. Förbarn vars vårdnadshavare förvärvsarbetar eller studerar skall rätten avse platsi kommunall daghem, föräldrakooperativ eller familjedaghem. För barn som är ifamiljedaghem eller vars föräldrar är hemarbelande skall rätten gälladeltagande i öppen förskola eller plats i deltidsgrupp. Den angivna målsättningenskall uppfyllas genom en planmässig utbyggnad som innebär all barnomsorgen föralla barn i åldern 11/skall täcka efterfrågan . Av statsbidraget tillkommunernas barnomsorg avsätts medel för utvecklings- ochförnyelsearbete inom barnomsorgen. Projekt av detta slag bedrivs f.n. i ca 200kommuner. Äldre-och handikappomsorg Prop. Bil 7 I finnsför närvarande ca 1,5 milj. människor som är , vilket motsvarar av befolkningen.Denna andel beräknas vara ungefär lika stor . Däremot kommer antaletäldre , enligt prognoser, att öka med ca90000 personer fram lill . Utbyggnaden av primärkommunernasäldre- och handikappomsorg har varit kraftig. fick315000 personer hemhjälp. Personer med omfattande behov av insatser har i allt högre utsträckning kunnat få serviceoch vård i hemmet. har också skett en kraftig utbyggnad avjourverksamhet, trygghetslarm samt kvälls- och nattpatruller fanns ca29 000 trygghetstelefoner i bostäder för äldre och handikappade ochnattpatruller var verksamma i 224 kommuner Samtliga kommuner i landet hadedagcentraler och områdeslokaler för äldre. hade ett femtiotal kommunersärskilda dagverksamheter för människor med ålders-demens. Många kommunerplanerar också att inrätta sådana verksamheten Antalet personer sombeviljats färdtjänst har ökat från 287000 till 1987. Undersamma period har antalet enkelresor ökat med . avbefolkningen bor i egen bostad. Denna nivå har i stort sett gälltsedan år 1970. kartläggning av boendet för äldre, handikappadeoch långtidssjuka visar att kommunerna planerar att öka antalet platser isärskilda boende- och vårdformer för äldre med totalt ca 5 600 platser underåren 1988 och 1989. Häri ligger framförallt en ökning av antalet platser iservicebostäder och gruppboenden för åldersdementa samt en minskning av antaletplatser på ålderdomshem, företrädesvis genom ombyggnad. Äldreomsorgen måste äveni fortsättningen ges hög prioritet. Många äldre behöver service och vård pågrund av de funktionsnedsättningar som följer av hög ålder I den av riksdagenantagna propositionen (1987/88:176, 1988/89:SoU6, rskr. 55) om äldreomsorgeninför 90-talet anges mål och riktlinjer för den fortsatta utvecklingen aväldreomsorgen. Närstående till svårtsjuka ges från rätt tillledighet från förvärvsarbete samt ersättning från den allmänna försäkringenmotsvarande sjukpenningnivån för att ge vård i hemmet i vissa situationer ochunder en period om Dagantalet räknas för den person som vårdas. Från den 1 januari 1989är primärkommunerna genom en ändring i socialtjänstlagen (1980:620) skyldigaatt planera sina insatser för äldre. Planeringen skall ske i samarbete medlandstingskommuner och berörda organisationer och samhällsorgan. Regeringen har den 11 maj1988 beslutat inrätta en delegation för bered ning av frågan om eventuell förändring av huvudmannaskap m.m. inom samhällets äldreomsorg. Delegationen har fått tilluppgift att beskriva och analysera organisatoriska, rättsliga och ekonomiska konsekvenser av ett för ändrat huvudmannaskap för samhällets insatser för äldre och därvid även bedöma behovet av service, omsorg och vård . Målet är all åstad komma ett mer sammanhållet ansvar för samhällets insatser. börvara att primärkommunerna ges ett samlat ansvar för insatser som är Prop.1988/89:100 likartade eller kompletterar varandra. Frågan om en bättresamordning av samhällets insatser är av utoniordent-ligt stor betydelseför möjligheterna att utveckla en verksärnhet som är effektiv och välfungerande från äldre människors synpunkt. Inriktningen är attde förändringar av huvudmannaskap och ansvarfördelning som kan bliaktuella skall kunna genomföras fr.o.m. . Delegationen haräven lill uppgift att utreda möjligheterna för den enskilde atl flyttalill annan kommun eller annal landsting, även när det finns behov av särskildaboende- eller vårdformer. har i november 1988rekommenderat sina'medlemmar att efter vissa riktlinjer göra sådana flyttningar möjliga. Åtgärderna förhandikappade har hög prioritet i regeringens politik. Målet inomhandikappområdet är att göra samhället tillgängligt för alla människor och att uppnå full delaktighet ochjämlikhet. I 1988 årsregeringsförklaring uttalades att särskild uppmärksamhet skall ägnas situationenför svårt handikappade samt för handikappade barn och deras familjer. Ettled i della arbete är den särskilda kommitté (Dir. 1988:53) om samhällets stödtill människor med funktionshinder, som regeringen beslutade om underhösten 1988. Kommitténs huvuduppgift är atl kartlägga och analysera deinsatser som görs för handikappade inom kommunernas socialtjänst ochlandstingens habiliterings- och rehabiliteringsverksamhel samt lämna förslagtill åtgärder som innebär att handikappade i framliden kan tillförsäkras elt väl fungerandesamhällsstöd. (Dir. 1986:31) väntas redovisa sina överväganden om den framtidahjälpmedelsförsörjningen för handikappade. Utredningens uppgift är alt kartlägga ochanalysera den nuvarande situationen inom hjälpmedelsområdet samt, om den finnerdet motiverat, föreslå förändringar i syfte att nå en bättre fungerandehjälpmedelsverksamhet sett såväl ur den enskildes som samhälletsperspektiv. Som en följd avförslag i fjolårets budgetproposition och i särproposition i anslutning tilldenna har beslutat om flera betydande handikapppolitiska reformer.Dessa gäller bl.a. ett förbättrat bilstöd till handikappade, permanentning ochutveckling av verksamheten med utgivning av dagstidningar försynskadade samt förbättringar ay stödet till familjer med handikappade barn.Även i årets budgetproposition har, bl.a. genom omprioriteringar, utrymmeskapats för vissa förstärkta insatser inom handikappområdet. Insatsernaavser olika ändamål inom främst och utbildningsdepartementetsresp. Bl.a. lämnas förslag om att bilstöd även skall kunna lämnastill familjer med handikappade barn . Vidare föreslås att statsbidraglill kommunall bostadstillägg skall kunna utges för boendekostnader för psykisktulveckhngsstörda som bor i gruppbostad. Socialt behandlingsarbete, alkohol-och narkotikapolitik Prop. Bil 7 Desenaste årens utveckling inom vården av missbrukare har i många avseenden varit positiv. Det sker en ökad satsningpå tidigare behandling, en kraftig utbyggnad och differentiering avinstitutionsvården saml en vitaliseradutveckhng av metoder inom vården vid behandlingshem. finns problemmed vården för de mest utsatta grupperna. Vissa problem finnsockså inom ungdomsvården, där de svårast störda ungdomarna med en omfattandekriminalitet och med grova våldstendenser intealltid kan få erforderlig vård inom . Såväl inommissbrukarvården för vuxna som inom ungdomsvården finns ett stort behov avfortsatt utvecklingsarbete. Regeringen aviserar en förändring avstatsbidragssystemet inom missbrukarvården och ungdomsvården. Vidare föreslås enfortsatt satsning på utvecklingsarbete inom institutionsvården eller alternativ till denna. Regeringen kommerunder att föreslå ändringar i lagen (1980:621) med vissa bestämmelser om vård av unga(LVU). Regeringen har givit i uppdrag attgenomföra en utvärde- ring av socialtjänstlagen främst vad gäller den praktiskatillämpningen beträffande utsatta grupper bland barn och ungdomar. Styrelsenskall redovisa uppdragetsenast . Regeringen föreslåraft särskilda medel anslås för att stimulera utvecklingsarbete rörande metoderför utredning och behandling av barn som utsatts för sexuella övergrepp. Undervåren 1989 kommer en arbetsgrupp inom brottsförebyggande rådet att redovisa ett uppdragfrån regeringen att kartlägga omfattningen av sexuella övergrepp mot barn.Gruppen behandlar ävenfrågor om information och behandlingsmetoder. Flyktingbarnen leverofta i en utsatt situation. har betonat behovet avkompetens- och metodutveckUng inom såväl som hälso- och sjukvården.Medel föreslås för utveckling av bl.a. socialbyråernas arbete med flyktingbarn och ungdomar. Frivilligaorganisationer gör stora insatser i arbetet för barn i svåra situationer.Organisationerna har bl.a. bidragit till att lyfta fram problem som barnmisshandel ochsexuella övergrepp mot barn. Även de föreningar .som organiserarfamiljehemsföräldrar har en viktig uppgift. Särskilda bidrag föreslås till dessa organisationer. Även inom alkohol-och narkolikapohliken bedrivs ett viktigt förebyggande arbete genomfolkrörelsernas och föreningslivets försorg. Lokal och central information ochandra opinionsbildande insatser, hksom stöd till lokall förankradedrogförebyggande verksamheter är av stor vikt. Inriktningen på ungdomsgruppen är särskiltbetydelsefull. Konsumtionen avalkohol har tenderat att öka. Ungdomsgruppen står för en betydande del av konsumtionsökningen. Under de senasteåren har en särskild beredningsgrupp (BOMAN-grup-pen) verkat med uppgift attintensifiera och utveckla de opinionsbildande insatserna mot ungdomars konsumtion avalkohol och andra droger. BOMAN-gruppens arbete - som avslutats -skall ligga till 2 grund för en bredare aktion mot droger under åren1989 och 1990. Den nya Prop.- 1988/89; 100 aktiviteten skall, liksom den tidigare, baserasig på ett folkrörelseengage- Bil. Berörda myndigheter bör dessutom - såvälcentralt som lokalt - ta ettansvar för och på olika sätt stödja aktionen. Genom ökade resurser, en förstärkt samverkan och en bredare inriktningbör förutsättningar kunna skapasför en slagkraftig aktion. Omfattningen av det tunganarkotikamissbruket syns inte ha genomgått några stora förändringar under detsenaste året. Olika myndigheter har dock rapporterat om ett ökat missbruk avamfetamin bland både unga och vuxna som i övrigt är socialt väletablerade. Narkotikapolitiken harfortsatt hög prioritet i regeringens arbete. Målet för samhällets insatser äratt stoppa allt missbruk av narkotika. I detta arbete ingår utbyggda insatserinom kontroll- och vårdområdena, ett förstärkt förebyggande arbete liksom ettökat stöd till folkrörelser ochorganisationer. Spridningen avHIV/aids-epidemin bland intravenösa missbrukare har föranlett en ytterligareintensifiering av kampen mot narkotikamissbruket. Betydande insatser sker föratt förstärka samarbetet mellan polis, kriminalvård och socialtjänst. Den 1januari 1989 träder en ny lag med vidgade möjligheter till tvångsvård av vuxnamissbrukare i kraft. arbetar aktivt för ett bredare internationelltsamarbete i narkotikabekämpningen. För socialdepartementels ofnråde beräknasutgifterna för /90 till sammanlagt 104512,3 milj. kr. Det är enökning med 8017,1 milj. kr. jämfört med innevarande budgetår Till dessa beloppskall läggas den del av socialförsäkringssystemet som ligger utanförstatsbudgeten. Utgiftssumman blir då 245000 milj. kr. och ökningen 28000 milj.kr. Anslagsförändringarna inom socialdepartementetsverksamhetsområde för /90 i förhållande lill statsbudgeten1988/89 framgår av följande sammanställning (milj. 1988/89:100 Bil. Statsbudget 1988/89 Förslag 1989/90 Administration av socialförsäkring m.m. Ekonomiskt stöd till barnfamiljer m.m. 14211,8' -t- 1 143,3 Försäkring vid sjukdom, handikapp och älderdom Hälso- och sjukvård m.m. Omsorg om barn och ungdom Omsorg om äldre och handikappade Socialt behandlingsarbete, alkohol-och narkotikapolitik 'Varav 30 milj. kr anvisats pä tilläggsbudget I 1988/89 Det bör observeras att lönekoslnadsökningarnaför statliga avtal sammanlagt kom att överstiga den av regeringenfastställda utgiftsramen . Av denna anledning reducerades samtligalönekostnadsanslag med motsvarande belopp i samband med regleringsbrevensutfärdande. En översiktlig redovisning för tillämpningen av utgiftsramenåterfinns under rubriken frågor i finansplanen. Under respektiveberört anslag anges hur mycket som inte får disponeras. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den22 . Föredragande: statsrådet , såvitt avserfrågor under littera Al2, A45, B, C3, C5, Dl-4, E, H och I; statsrådetLindqvist såvitt avser frågor under littera A3, Cl-2, C4, C6-7, D5, F, och G. 1988/89:100 Bil. A. m.m. A 1. 1987/88 Utgift 29060709 1988/89 Anslag 29089000 1989/90 Förslag 29131000 Beräknad ändring 1989/90 (däravlönekostnader) Engångsanvisning 25 189 000' (22 780 000)' (-h 665000) ' Av angivet belopp har228000 kr. inte ställts till departementets disposition till följd av tillämpningen av enutgiftsram. Med hänvisning tillsammanställningen beräknar jag anslaget för nästa budgetår till 29131000 kr.Jag har därvid beräknat .