prop · GC03150 · 1988-12-31 00:00:00 — Den privata konsumtionenberäknas därigenom öka med 1989. Privat konsumtion Offentlig konsumtior Brulloinvesteringar Lagerinvesteringar' Export Användning Inhemsk efterfrägan Nettoexport' -2,6 1.3 1,4 6.2 5,3 0,1 0,3 3.7 2,9 -1.2 -0.8 0,8 1,6 4,0 0,4 3,8 2,6 'Föländring i procent av föregående års BNP Denoffentliga konsumtionen har ökat långsammare än under1970-talet. Det gäller både den statliga och den kommunala konsumtionen. I årberäknas dock den statliga konsumtionen öka något mer än ,trots en fortsatt minskning av sysselsättningen inom de statliga myndigheterna.Detberorpå att försvarsinköpen beräknas öka förhållandevis starkt. Denkommunala konsumtionen ökade något mindre 1988 än året innan. Det sammanhängersannolikt med att verksamhetens utbyggnad hölls tillbaka av brist päarbetskraft. Den kommunala konsumtionen bedöms öka med 1 1/1989. Bruttoinvesteringarnahar, med undantag , ökatmed per är. Det höga kapacitetsutnyttjandel och den goda lönsam- Prop.1988/89:150 heten ligger bakom den kraftiga investeringsuppgängen. Den starkain- Bil. 1 vesleringskonjunkturen har medfört att byggmarknaden har blivitöverhettad trots de ätgärder, som har vidtagits för att dämpaefterfrägan inom byggsektorn och bereda plats för mer bostadsbyggande. Även iär fömtses investeringama öka relativt kraftigt. Främst gäller detnäringslivets och i synnerhet industrins investeringar. Bosiadsinvesteringamablev 1988 nägot högre än väntat, vilket främst sammanhänger méd attombyggnadsinvesleringarna inte minskade så mycket som fömlsells. Under 1989kommer den beslutade begränsningen av omby ggnadsverkamheten atl resultera iminskade ombyggnadsinvesteringar. Byggandet av nya bostäder väntas ligga kvarpä en hög nivå. By/ejfca/artJCrtuppvisade ett underskott pä ca . 1988, se tabell 2.Handelsbalansen förbättrades nägot medan tjänste- och iransfere-ringsbalansenförsämrades med hela . Miljarder kr., löpande prisei Export av varor Import av varor Korrigeringspost Handelsbalans -1,5 -3,8 -25,4 -6,7 -1,0 -10,3 -29,1 -15,3 -1,0 -11,3 -35,6 -17,0 Exportenav bearbetade varor beräknas öka med i är. Marknadstillväxten för densvenska exportindustrin beräknas lill , menkapaciielsbegränsningarmedför att denna tillväxtpotential inte till fullokommer all kunna utnyttjas. I den senaste konjunklurbarometcm rapporteradedrygt hälften av företagen brist pä produktionsresurser som det främsta hindretför Ökad produktion. Importen beräknas forlsälla att öka snabbare än exporten.Bytesförhållandet väntas förbättras även i är. Sammantaget beräknashandelsbalansen ge ett överskott pä ca . Underskotteti tjänste- och transfereringsbalansen väntas fortsätta att öka i är lill följdav ökade turistutgifler och ökade räntebetalningar på en växande utlandsskuld,vilken sammanhänger med bl.a. en stark ökning av de svenska företagensutlandsinvesteringar. De svenska direktinvesteringama i utlandet finansierastill stor del med lån i utlandet, vilka ger upphov lill ränteutgifter, somregistreras i bytesbalansen. En stor del.av avkastningen frän direktinvesteringama,bl.a. återinvesterade vinstmedel, faller emellertid utanför,bytesbalansstatistiken. Sammantaget beräknas underskottet i bytesbalansen ökalill ca . Deliola]ifinansiella sparandet i ekonomin försämrades dramatiskt under andrahälften av och pä 1980-lalel. Det finansiellasparandeunderskollet, mätt som underskottet i bytesbalansen, motsvarade 1982ca av BNP. Därefter har en förbättring skett. En väsentlig orsak är Prop. 1988/89:150 att den offentliga sektoms, särskilt slalens, sparande har ökat. Detförbättrade finansiella sparandet i den offentliga sektorn har emellertidmotverkats av en försämring i den privata sektom. Företagens sparande minskaderelativt kraftigt , främst pä gmnd av ökade investeringar. Enfortsatt försämring väntas i är som en följd av den fortsatt starka investeringsulvecklingen.Hushällssparandet har utvecklats negativt efter avregleringen avkreditmarknaden . Sparkvoten minskade bäde 1986 och 1987, menblev i stort sett oförändrad 1988 och väntas bl.a. som en följd av de nu föreslagnaåtgärderna öka nägot i är. Timlönekostnadernaökade med i genomsnitt 7,1988. Detta är mer ängenomsnittet för våra viktigaste konkurrentländer. Även inflationen var högreän i omvärlden. steg konsumentpriserna med , vilket är mer än i våra viktigaste konkurrentländer. Pävissa delar av arbetsmarknaden finns löneavtal . Med hänsyn lill altavtalsförhandlingar för övriga delar av arbetsmarknaden fortfarande pägårbaseras beräkningarna för den svenska ekonomin pä en schablonmässigframskrivning av löneökningarna 1989. Del är samma beräkningsförfarandesom användes i finansplanen ijanuari i är. KonsumentprisernahcTa.kna.soka.Tnsd drygt8% under loppet av 1989. Höjningen av mervärdeskatten, den allmännalöneavgiften och skatlema på drycker och tobak samt avskaffandet avlivsmedelssubvenlionema beräknas bidra till prisökningen med drygt 2procentenheter. Därvid har förutsatts att de föreslagna åtgärderna delvisövervältras bakåt, dvs. dämpar den underliggande inflationen. Mellan årsgenomsnitten1988 och 1989 beräknas konsumentprisema öka med . Sysselsättningenökade myckel starkt 1988. Antalet sysselsatta ökade med över 60 000 personer,vilket är den största ökningen . Den stigande efterfrägan päarbetskraft har även haft en god regional spridning. Arbetslösheten harminskat i samtliga län och i flera regioner som under lång lid upplevt en kärvarbetsmarknad rapporteras brist pä arbetskraft. Betydande skillnader iarbetslöshetsnivå kvarstår dock mellan olika delar av landet. Även skogslänenstidigare ulflyttningsöverskoii vändes 1988 lill ell litet men positivtinflyttningsnetto. Efterfråganpå arbetskraft väntas förbli hög , trots den föreslagnaåtstramningen. För innevarande är görs nu bedömningen att sysselsätmingen ökarmed ca 40 000 personer. Arbetslösheten förutses förbli låg. N'iTd&t gåUcT utvecklingen finns ännu mänga oklarheter. Nägon egentligprognos kan därför ännu inte redovisas. Däremot görs vissa beräkningar i denreviderade nationalbudgeien av utvecklingen givet vissa antaganden om denintemationella utvecklingen, de svenska timlönerna m.m. Idessa beräkningar har antagits att tillväxten i vär omvärld fortsätter, men inägot lägre takt än i är. Vidare har antagits att den genomsnittliga limlönenför svenska löntagare ökar 1990 och alt den statliga inkomstskattensänks i ungefär samma utsträckning som . dä öka med underloppet av 1990 och hushällens realinkomster stiga Prop. 1988/89:150 med1-1 1/. Sparkvoten väntas fortsätta att öka 1990 och den privata Bil. 1konsumtionens tillväxt begränsas därigenom till ca 1/. Även BNP-tillväxtenfömtses dämpas till . Bytesbalansens underskott väntas ligga kvar pä nivån17 miljarder kr. Dessaberäkningar tyder pä en markerad avmattning i konjunkturen nästa år.Försämringen av konkurrenskraften och försvagningen av den externa balansenskulle upphöra, överhettningstendensema torde minska och utrymme päarbetsmarknaden skapas för en fortsatt utbyggnad av industrin och särskiltviktiga omräden som värd och omsorg. Pris-och löneökningstaklen i har under en följd av år varit högre än i vårakonkurrentländer. Det försämrade relativa pris- och kostnadslägel har än sälänge fält endast ett begränsat genomslag på bytesbalansen, främst lill följdav att konkurrenskraften var god efter devalveringen 1982 och allvärldsmarknaden har vuxit snabbt. Den svenska utrikeshandeln harocksä gynnats av prisfall pä olja och en prisuppgäng för skogsindustrinsprodukter. Vidare har de senaste årens nedgång i dollarkursen förstärktkonkurrenskraften bl.a. i förhållande till den tyska industrin. Till dettakommer att det svenska näringslivet har genomgått en strukturomvandling, somhar förbättrat konkurrensförmägan. Altsituationen snabbt kan förändras framgår av de beräkningar som redovisas i denreviderade nationalbudgeien. Om världsmarknadstillväxlen blir något lägre änunder och den svenska inflationen inte kommer ned i nivå medomvärldens, kommer den svenska ekonomin att stagnera inom nägra är. Dä ökararbetslösheten snabbi som sparandet försämras i den offentligasektorn och i ekonomin som helhet. Betydligtbättre blir utvecklingen om den svenska ekonomin anpassas lill den pris- ochlöneökningstakt som råder i våra konkurrentländer. Då finns fömtsättningar fören fortsall god ekonomisk utveckling med engenomsnittlig ärlig tillväxt pä och en forisatt läg arbetslöshet.Härigenom kan sparandet förbättras och en god grund läggas för en framlidavälståndsökning., Denekonomiska tillväxten har begränsats av brist påarbetskraft trots att arbetskraflsutbudet ökat myckel snabbare än tidigare.Motsatsen gäller emellertid för arbetskraftens produktivitet. Den har vuxit medi genomsnitt endast . Särskiltbekymmersam förefaller situationen vara i tjänstesektorn. Underlaget för attbedöma produktiviteten i denna sektor är emellertid osäkert. Avde kalkyler för den ekonomiska utvecklingen som redovisas i den revideradenationalbudgeien framgår också att tillväxten i de offentliga utgifterna utgörett problem . De offentliga utgiflema beräknas enligtdessa framskrivningar stiga som andel av BNP under den närmaste femårsperiodenäven vid det mer gynnsamma förlopp där våra priser och löner inte ökar mer än iomvärlden. Skulle ekonomin stagnera på det vis som blir falletvid en fortsatt hög inflation blir utgiftsutvecklingen än Prop.1988/89:150 mer problematisk. Det bör understrykas att dessa beräkningar inteär pro- Bil. 1 gnoser av vad som kommer att ske utan visar vad som händerom nuvarande tendenser skrivs fram. Långtidsbudgetensberäkningar åskådliggör konsekvenser av redan fattade beslut. Beräkningarnavisar att statsbudgetens inkomster /94 i ettaltemativ med lägre inflation ökar med i löpande priser. Utgifternaberäknas stiga med knapp . I ett altemativ med högre inflationkalkyleras inkomsterna öka med per är, medan utgiftemas ökningstaktberäknas uppgå till ärligen. Deutgifter som realt skulle öka mest är främst bidragen tillhushall och kommuner. Den största utgiftsökningen svarar räntebidragen tillbostäder för. Andra stora utgiftsökningar beräknas för bidragen lillbarnomsorgen och skatteutjämningsbidragen. De statliga utgifterna förkonsumtion, dvs, främst utgifter för försvar, utbildning, rättsväsende ochallmän förvaltning, beräknas däremot minska nägot i reala termer. Pästatsbudgetens inkomstsida redovisas vissa sociala avgifter netto mot deutgifter de är avsedda att finansiera. Dessa utgifler - främst sjukförsäkringenoch arbetskadeförsäkringen - fömtses öka kraftigt under kommande femårsperiod.Detta medför att avgifterna för dessa syslem enligt långtidsbudgeten inteberäknas täcka utgifterna . De underskott som därmed uppstårpåverkar statsbudgetens saldo. Budgetöverskottetberäknas enligt långtidsbudgeten förbättras i alternativet med läg inflationfrän . /90 lill . 1993/94.1altemativet med hög inflation försämras saldot till ell underskott pä 29,4miljarder kr. slulåret i perioden. Skillnaden pä närmare 41 miljarder kr.mellan alternativen beror i första hand pä att utgifterna för statsskuldräntoroch räntesubventioner lill bostäder blir högre i altemativet med hög inflation.En utveckling i enlighet med della alternativ medför också högre arbetslöshet,vilket i sin tur ökar statsbudgetens utgifter. Socialförsäkringssystemetvisar ett försämrat sparande . Ett växandeantal pensionärer, en ökad andel pensionärer med ATP och allt fler med högeller full ATP-poäng medför att AP-fondens utgifter växer snabbare än dessinkomster. Utgiflema för ATP väntas växa realt med4,per är. Sparandet I AP-fonden fömtses i altemativet med läg Inflation dockinte försämras eftersom inkomsterna har förstärkts med höjd ATP-avgift. Ialtemativet med hög inflation förbättras sparandet pä gnmd av högre avgifts-och ränteinkomster. Om perspektivet förlängs försämras dock sparandet i bådaaltemativen. Även kommunsektorns sparande beräknas minska. Tabell 3 Budgetsaido budgetåren 1982/83-1993/94 Miljarder kr.. löpande priser 1982/83 191,3 -86,6 1983/84 221.1 1984/85 260,6 -68,5 1985/86 275,1 -46,8 1986/87 320.1 -15,2 1987/88 332,6 -4,1 1988/89 364,9 1989/90 385,8 1990/91 394.1 1991/92 390,5 -10,6 1992/93 409,6 -1,1 1993/94 431.7 1990/91 409.6 1991/92 412,0 -12,9 1992/93 430,5 1993/94 455.3 -29,4 4 Ekonomisk-politiska åtgärder 4.1 Stabiliseringspolitiken Densvenska ekonomin är inne i en högkonjunktur. Kapacitetsutnyttjandelär högt I stora delar av ekonomin och brislen pä arbetskraft utbredd. Pris- ochlöneökningarna är snabbare i än i våra konkurrentländer. Därtillkommer att bytesbalansen uppvisar stigande underskott. 1 flera avseenden hartendensema till överhettning förstärkts de senaste månadema. Den intemationellakonjunkturen har varit starkare än vad som tidigare fömtsetts. De svenskaföretagen har dock Inte kunnat öka exporten I takt med marknadens tillväxteftersom expansionen hållits tillbaka av brist på produktionsresurser. Istället har företagen höjt prisema relativt kraftigt och förlorat marknadsandelarI större omfattning än vad som tidigare fömlsells. Oljepriserna ochdollarkursen har stigit, vilket försvagar den svenska bytesbalansen. Även deinternationella räntenlväema har sligit, vilket medför ökade räntebetalningarför våra utlandslän. Bytesbalansens underskott har blivit större än vad somtidigare beräknats. Även pä hemmamarknaden harindustriföretagens prishöjningar varit omfattande. Producentpriserna päbearbetade varor levererade lill hemmamarknaden har stigitmed , medan importprisema pä bearbetade varor bara har stigit med drygt4%. Särskilt kraftiga har prisstegringarna varit inom de delar av industrin somlevererar varor till Sysselsättningenhar fortsatt all öka snabbt och Bil. 1 bristen päarbetskraft har accentuerats. Två tredjedelar av industriföretagen uppgav I densenaste konjunkmrbarometem att de hade brist pä yrkesutbildad arbetskraft. Manfår gä tillbaka till mitten av för att finna lika höga bristtal. överhettningstendensemapä arbetsmarknaden är särskilt uttalade i . Andelenindustriföretag med fullt kapacitetsutnyltjande och med brist på yrkesarbetareär där högre än i resten av landet. Efterfrågan på arbetskraft har fortsatt attväxa och länsarbetsnämnden I har bedömtatt den starka arbelskraftsefterfrågan kommer att bestä under återstoden avåret. Timlönernahar ökat snabbare I än i våra konkurrentländer.Till följd av den starka Intemationella konjunkturen och andra gynnsammaomständigheter har det kunnat ske ulan att sysselsättningen minskat ocharbetslösheten stigit. 1 längden är emellertid en sådan utveckling inteförenlig med samhällsekonomisk balans. Det är därför av avgörande vikt attkostnadsökningen anpassas till den utveckling som råder i vår omvärld. Centralaavtal om lönerna finns nu pä stora delar av arbetsmarknaden. Även omdet ännu mte är möjligt alt göra mer preciserade beräkningar av hur myckettimlönerna ökar 1989 står det klart att någon markerad dämpning avlöneökningama Inte sker I är. Ifmansplanen Ijanuari underströks all löneökningar av samma storlek somtidigare är inte är förenliga med den ekonomiska politikens långsiktiga mäl.Vidare fömtskickades att politiken, såväl som under följande är,skulle utformas sä att inflationstendenser hölls tillbaka. Denekonomiska politiken mäste nu stramas ät för alt dämpa tendensema lillöverhettning och hälla nere pris- och koslnadsstegringama. Åtgärdema bör härvidinriktas pä att dämpa säväl den privata konsumtionen som löneglidningen.Syftet är att mildra trycket på produktionsresurser och frigöra utrymme förökad export och ökade investeringar. Följande ätgärder bör vidtas. Mervärdeskattenbör höjas under perloden fr,o.m, den 1 juli 19891,o.m. Höjningen bör således vara tidsbegränsad och syftar till attminska överefterfrägan på varor och tjänster. Skattenpä sprit, vin, starköl och tobak bör höjas. Försäljningen av dessa varor harstigit det senaste aret. Tobaksskatten bör höjas med per cigarett. Enmotsvarande höjning bör ocksä ske för snus och andra tobaksvaror. Skatten påsprit, vin och starköl bör höjas sä all priserna stiger med I genomsnitt ca 5%.Höjningama bör ske , vidarebör den allmänna löneavgiften höjas tillfälligt ,överhettningen och brislen på arbetskraft är särskilt påtaglig och allvarlig iStockholmsområdet, Mot den bakgmnden bör löneavgiften temporärt höjas med 5procentenheter I . Förhållandena I kommum avviker dockfrän vad som är fallet i länet i övrigt varför bör undantas frän detförhöjda avglfisuttagel. Med hänsyn till bl.a. de åtgärder rörandekommunernas ekonomi som redovisas senare bör den Prop, 1988/89:150 extra höjningen IStockhohnsomrädet inte omfatta kommun eller landstings- Bil, 1 De förhöjdaavgiftsuttagen föresläs gälla löneutbetalningar - och för egenförelagareinkomster - fr,o,m. t,o,m, den 31 december1990. Ett förslag till lag omen tillfällig höjning av löneavgiften bör granskasav lagrådet. En proposition med förslaget kan därefter överlämnas tillriksdagen . Avsiktenmed dessa ätgärder är att dämpa överhettningen I ekonomin för att därigenom fäned pris- och löneökningama. Deföreslagna åtgärdema gör del än viktigare all statens insatser för all stödjaekonomiskt svaga grupper utformas pä ell ändamålsenligt sätt. Genomfördastudier visar att barnbidrag är ett avsevärt bättre sätt all stödjabarnfamiljer än livsmedelssubventioner. Därför bör llvsmedelssubventloner-naavskaffas och barnbidragen höjas, Livsmedelssubvenlionemabör avskaffas , Resterande delar av dessa avser endast s,k,konsumtionsmjölk, S talens utgifter för livsmedelssubventioner beräknades Ibudgetproposilionen till 1475 milj, kr, /90, vilket innebär ensubvention med , per liter i partiledet, I konsumentledet motsvarar det1,, per liter. Efterde överenskommelser som har träffats vid GATT-förhandlingama blirprishöjningarna pä livsmedel små under del närmaste aret enligt regeringensförslag. Den kompensation till lantbmket som normalt tas ul I form av höjdapriser kommer Istället att betalas ut direkt till de enskilda lantbrukama. Ävennär livsmedelssubvenlionema avskaffas kommer därför prishöjningarna pälivsmedel att bli måttliga under det närmaste året. Barnbidragenbör höjas med , per barn och är. Dessutom börstudiebidrag till gymnasiestuderande höjas I motsvarande utsträckning. Statensutgifter ökar därmed med 1580 milj, kr, per är. Genom denna omfördelning mellanllvsmedelssubventloner och bambldrag kommer barnfamiljerna att gynnas.Pensionärer och studerande kommer all kompenserasautomatiskt för de prisökningar som uppstår genom att pensioner och smdiemedelär knutna till basbeloppet. Denstatliga Inkomstskatten bör sänkas 1990 genom förändringar av skatteskalan medungefär samma inriktning och utformning som för innevarande är. Värdet avunderskottsavdragen bör minskas i samma omfattning. Detta leder till ökadeboendekostnader för egnahem, Boendekosmadema i andra hus än egnahem bör öka Isamma omfattning genom minskning av räntesubventionerna. Regeringen börförelägga förslag om den närmare utformningen av 1990 årsskatteskalor när avtalsförhandlingar har slutförts på en större del avarbetsmarknaden. Penningpolitikenhar stramats ät I flertalet större Industriländer. Dettahar skett mot bakgmnd av ett fortsatt högt kapacitetsutnyttjande och tendensertill ökad Inflation. De Internationella räntorna har därvid stigit. Den svenskapenningpolitiken har följ t det internationella mönstret med en relativt höginhemsk räntenivå. Motivet har varit en önskan att begränsa den starka inhemskaefterfrågetillväxlen och försvagningen av bytesbalansen. Trots detta harkreditexpansionen varit kraftig. Det högakapacitetsutnyttjandet i den svenska ekonomin och den i förhål- Prop.1988/89:150 lande till omvärlden snabba Inflationen motiverar en straminriktning av Bil, 1 penningpolitiken, Iårets finansplan förordades att de kvarvarande delarna av valutaregleringen iallt väsentligt borde avvecklas och att valutalagsliftningen endast skullebehällas i beredskapssyfte. har sedermera ställt sig bakom dellasynsätt. De minskade hindren för kapitalrörelser innebär att penningpolitikenI ökad grad mäste Inriktas pä att upprätthälla en fast växelkurs, Efterfräganpå arbetskraft väntas vara hög och arbetslösheten fortsatt låg och1990, Sysselsättningen väntas fortsätta au öka men I en lägre takt. Enberedskap kommer emellertid att upprätthållas Inom arbetsmarknadspolitiken föratt om läget så skulle påkalla med utnyttjande av finansfullmakten vidtagaerforderliga åtgärder för att hålla arbetslösheten på en fortsatt låg nivä. Deätgärder som föresläs är utformade bl, a, med hänsyn lill den regionalabalansen. Dessa bör inte i sig medföra förändrade behov vad gällerregionalpoiitiska Insatser, Dock bör, mot bakgrund av besvärliga omställningsproblemI näringslivet, särskilda Insatser nu göras för , bl,a, genomatt medel tillskjuts för bildande av ett regionalt riskkapital-bolag och förinsatser pä bl,a, utbildningsområdet, 4,2 Åtgärder för tillväxt Ibörjan av var kapacitetsutnyttjandet i den svenska ekonomin lågt.När kostnadsläget förbättrades genom devalveringen och deninlernationellakonjunkturen stärktes var del därför möjligt all ökaproduktionen relativt kraftigt, BNP-lillväxlen har -1988varit i genomsnitt ca 2 1/. Investeringarna har hällils på en hög niväi del svenska näringslivet och sysselsättningen har ökat kraftigt. Trotsden snabba uppgången i kapacitetsutnytljandet och de omfattande investeringarnahar emellertid den ekonomiska tillväxten varit förhållandevissvag. Produktiviteten, dvs, produktionen per arbetad timme, har ökat betydligtlångsammare under 1980-ialci än , Detta har bidragit till atttillväxten nu på flera områden hämmas av brist pä produktionskapacitet. Denekonomiska politiken bör därför även inriktas mot all stärka tillväxten ochförbättra ekonomins funktionssätt. Det handlar i vissa fall om att undanröjahinder för arbetskraflsutbudets och produktivitetens tillväxt. I andra fall äruppgiften att stimulera lill ett ökat arbetskraftsdeltagande eller höjdproduktivitet. Detbör understrykas att tillväxt i dessa sammanhang Inte får tolkas snävt. Enansvarsfull hushållning med naturresurser och en god miljö är aspekter somsjälvfallet mäste vägas in vid bedömningen av vilka åtgärder som bör vidtas.Ytterst syftar den ekonomiska politiken lill att åstadkomma en hög välfärd förmedborgama, och därvid mäste hänsyn las även lill de aspekter av välfärden sominte är direkt mätbara I BNP eller andra ekonomiska mått. ökat arbetskraftsutbud Prop. Ril 1 Arbetslösheten I är mycket låg sedd I ett internationellt perspektiv. Samtidigtingär en mycket stor del av befolkningen i arbetskraften. intemationelljämförelse präglas ocksä den svenska arbetsmarknaden av en relativthög grad av flexibilitet och anpassningsförmåga. teckenpä att arbetsmarknadspolitiken och den ekonomiska politiken har varit råder det brist pä arbetskraft i stora delar av ekonomin. Delvis är det enföljd av den rådande högkonjunkturen. Det finns emellertid mycket som talar föratt en sådan brist kan komma att utgöra ett problem även i ett längretidsperspektiv. Politikenhar under senare är varit inriktad pä att öka utbudet av arbetskraft.Marginalskatterna har sänkts och marginaleffektema för pensionärer reducerats.Åtgärder har vidtagits för att ge flyktingar och andra invandrare möjligheteratt snabbare än tidigare komma ut pä arbetsmarknaden. Andra exempel ärförmedlingsinsatser, utbildning och rörlighetsfrämjande åtgärder. Denna politikbör nu fullföljas. Denvägledande principen för den svenska arbetsmarknadspolitiken är den s,k,arbetslinjen, dvs, att arbete på den öppna arbetsmarknaden alltid skall haföreträde framför andra ätgärder. Mot bakgmnd av det läge som råder päarbetsmarknaden bör arbetslinjen hävdas med särskild styrka och det förbättradearbetsmarknadsläget utnyttjas så att möjlighetema ökar även för svaga gmpperatt, efter förmåga, stanna kvar i eller äterkomma lill arbetslivet. Detär anmärkningsvärt att trots ettmyckel gotl arbetsmarknadsläge uppskattningsvis58 000 personer förtidspensionerades . Samlidigiökade antalet arbetsskador och denlänga sjukfrånvaron.