prop · GC0380 · 1988-12-31 00:00:00 — Mot bakgrund häravuppdrog regeringen åt överbefälhavaren att utreda och redovisaförslag till arméns långsiktiga utveckling, produktionsledningen inomförsvarsmakten, organisationen inom huvudprogrammet 4 samt konsekvenserna förhuvudprogrammen 2, 3 och 5. Överbefälhavaren redovisade sitt uppdrag den 30september 1988. 4.2 Tillståndet inom försvarsmakten Överbefälhavarenredovisar i programplanen för perioden /90 1991/92 och i sin årsredovisningför /88 att det i flera avseenden finns anledning att kännatillfredsställelse över det militära försvaret. Personalen är bra. Andan ochmotivationen hos de värnpliktiga är god. Försvarsindustrin har utvecklat ochlevererat materiel med hög standard. Detallvarliga enligt överbefälhavaren är emellertid all antalet förband, som kanges en utbildning och utrustning som är anpassad till utvecklingen i omvärlden,stadigt har minskal . Vår förmåga inom olika områden reducerasdärför i snabb takt. Överbefälhavarenframhåller all den ekonomiska situationen för arméns del har inneburit attendast ett fåtal av de viktigaste förbanden kunnat moderniseras i takt medutvecklingen i omvärlden. Endast de prioriterade brigaderna, vissafördelningsförband och vissa prioriterade territoriella förbandrepetitionsövas. Stora delar av arméns krigsförband kan nu inte lösa sinauppgifter förrän efler kompletterande åtgärder efter mobilisering. Överbefälhavarenanger att antalet förband inom marinen har måst reduceras kraftigt för att göradel möjligt att anskaffa och modernisera materiel för de viktigaste förbanden.Beredskapen och ubålsskyddsverk-samheten har trots särskilda insatser frånstatsmakterna tagit i anspråk allt större del av den totala budgeten förmateriel och utbildning. Endast omkring en tredjedel av krigsorganisationenrepetitionsövas. rinenskrigsförband kan inte lösa sina uppgifter på ell tillfredsställande sätt Prop.1988/89:80 förrän efter kompletterande åtgärder efter mobilisering. Flygstridskraflernahar enligt överbefälhavaren kunnat behålla en god kvalitet i förhållande tillomvärldens flygstridskrafter. har skett på bekostnad av antalet förband.Personalläget inom vissa funktioner bl. a. flygförare, stridsledningspersonaloch tekniker begränsar beredskapen. Basorganisalionen repetitionsutbildas intei tillräcklig omfattning. Många av flygvapnets förband kan eftermobilisering lösa sina uppgifter på ell godtagbart sätt. Begränsningar finnsdock i uthålligheten. Denoperativa planläggningen är enligt överbefälhavaren i allt väsentligt välgenomarbetad. Kapaciteten för underrättelse- och säkerhetstjänst är dockotillräcklig. Den tekniska utrustningen inom det operativa ledningssystemetmoderniseras i allt långsammare takt. Överbefälhavarenuppger att andelen krigsförband som är fullt användbara direkt eftermobilisering har minskat. Mobiliseringsberedskapen är i huvudsak godtagbar.Tillgången på ammunition och reservdelar är i vissa fall liten.Ledningsberedskapen upprätthålls i en omfattning som innebär att order ominsatser och beredskapshöjningar ständigt kan ges. Vissa förband eller delar avförband har en hög insatsberedskap. Uppbyggnaden av försvaret mot främmandeundervattensverksamhet fortsätter. Förmågan att möta hot från sabolageförbandär otillräcklig. Enligtöverbefälhavaren saknas ca 2000 yrkesofTicerare i krigsorganisationen. Behovetav reservofFicerare kan inte heller uppfyllas. Antalet civila är fler än vadsom har planerats. Personalbrislen inom armén minskar möjligheterna attgenomföra grundutbildningen. Inom marinen är det svårt att upprätthållaincidentberedskapen och bedriva utbildning och materielunderhåll itillräcklig omfattning. Inom flygvapnet är det inte möjligt all ökaincidentberedskapen och genomföra erforderlig utbildning. Överbefälhavarenframhåller att det kan komma att krävas särskilda åtgärder för all tillgodosekravet alt den värnpliktige skall kunna påbörja sin grundutbildning senast treår efter inskrivning. Detantal värnpliktiga som gmndutbildas motsvarar enligt överbefälhavareni huvudsak krigsorganisationens behov. uppnås endast godtagbarförmåga att lösa huvuduppgift för huvuddelen av förbanden. Årligaförsvarsmaktsövningar är nödvändiga för att upprätthålla vår operativaledningsförmåga och vår förmåga att genomföra operationer. Av ekonomiska ochpersonella skäl repetitionsutbildas endast omkring en tredjedelav krigsorganisationen. För huvuddelen av de förband som genomfört krigsförbandsövningarhar med hänsyn till utgångslägel ett godtagbart resultat uppnåtts. Detsammanlagda resultatet av grund- och repelilionsutbildningen är emellertidotillräckligt. Jag får när det gäller min bedömning av tillståndet inomförsvarsmakten hänvisa till vad jag anför i det följande under avsnittet om detmilitära försvarels Jörtsatta utveckling. 4.3Möjligheter att nå målen enligt försvarsbeslut - 988/89:80 Överbefälhavarenpåpekar att han i programplanen för perioden /891991/92 redovisade enomfattande omplanering i förhållande till inriktningen i 1987 årsförsvarsbeslut. Överbefälhavarenanmäler att han i programplanen för perioden /90 1991/92 tvingats tillytterligare avsteg ifrån försvarsbeslutet. Inomarmén väntas enligt överbefälhavaren huvudproduktionsområdet Ledning ochförbandsverksamhet bli . dyrare under perioden1989/901996/97. Kostnaderna för den planerade materielanskafF-ningen har ocksåökat. Inom byggverksamheten finns behov att tillföra mera resurser.Utbildningen kan inte förbättras på det sätt som förutsattes iförsvarsbeslutet. Repetilionsulbildning kommer inte att kunna genomföras medvissa fältförband och lokalförsvarsförband. Dessa förband kommer eftermobilisering inte all vara krigsanvändbara förrän efter kompletterandeutbildning och materielanskaffning. Allt större del av materielan-slaget måsteutnyttjas för att vidmakthålla materiel varvid förnyelsen blir otillräcklig.Efter sekelskiftet kommer en stor del av den viktigaste malerielen att behövaomsättas , bl.a. stridsfordon, lerrängfordon, artilleri, luftvärn och sambandsmateriel.Om inga åtgärder vidtas kommer inom oförändrad ekonomi arménskrigsorganisation att efter hand beslå av otillräckligt utbildade ochsamtränade förband utmstade med omodern materiel. Arméns organisation omstmk-tureras för att säkerställa de återstående krigsförbandenskrigsduglighet efter en snabbi genomförd mobilisering. Överbefälhavarenframhåller att de beräknade kostnaderna för ledning och förbandsverksamhet inommarinen kommer att öka med över 800 milj. kr. /901996/97.Orsakerna är främst ökade personalkostnader samt ökade drift- ochunderhållskostnader bl.a. till följd av ubålsskyddsverksamheten. Även inom materielområdetökar kostnaderna. Det leder liksom i armén till ett stort uppdämt behov av att förnyakrigsförbandens materiel. Repelilionsutbildningen kan endast genomföras imyckel begränsad omfattning. stort antal fartyg samt flerakustartilleriförband behöver ersättas . Marinens organisationmåste minskas i syfte att säkerställa de återstående krigsförbandens krigsduglighetefter en snabbt genomförd mobilisering. Enligtöverbefälhavaren ökar också kostnaderna för personal och utbild ning i flygvapnet. Inom materiel- och byggnadsområdet har kostnadema för flera projekt blivit avsevärt högre än vad tidigare bedömningar gett vid handen. Sammantaget väntas kostnaderna /90 1996/97 öka med fömtom kostnadsökningen för att utveckla en svensk jaktrobot. Den omplanering som skett innebär senareläggning och sänkt kvalitet främst inom stridslednings-, luftbevak nings- och bassystemen samt för tung markmålsbeväpning till JAS 39- förbanden. Delta leder till att kapaciteten i flygsystemen 37 och JAS 39 inte kan utnyttjas i full omfattning. Risk finns att vissa stora materielsy- slem i flygvapnet som planerats för beställning kommer alt överskrida de avdelade ekonomiska ramarna. Preliminärt underlag visar alt en jaktro- 1* boiulvecklingmed svenskt deltagande kommer att kosta ca 2 miljarder Prop. 1988/89:80kronor mer än vad tidigare beräkningar visat fram t.o.m. /97. ekonomiska ram som har tilldelats chefen för flygvapnet blir möjligheternasmå all vidmakthålla 20 flygdivisioner med den grad av beväpning,ledning och basorganisation som krävs. Överbefälhavarenuppger i programplanen att det inte varit möjligt att planera in tillräckligtmed medel för utvecklingsprojekt hos svensk försvarsindustri. Överbefälhavarenföreslår i sitt yttrande över anslagsframställningarna avseende /90all ca 400 milj. kr. tillförs för repetitionsutbildning. För all bevarahandlingsfriheten inom angelägna industrisektorer fram till nästaförsvarsbeslut föreslår överbefälhavaren alt ytterligare 650 milj. kr. tillförsför studier, utveckling och projektering av ny materiel /90.Vidare framhåller han all ytterligare medel erfordras intill nästaförsvarsbeslut. Överbefälhavarenanser också att en minskning av den operativa ledningsorganisationen ärnödvändig för all utrymme skall kunna skapas för teknisk förnyelse. Degemensamma myndigheterna anmäler enligt överbefälhavaren att kostnaderna förderas verksamhet har ökat med 100150 milj. kr. per budgetår främst på grund avökade personalkostnader. Överbefälhavarensammanfattar sålunda alt försvarsbeslut inte kan förverkligas inomramen för de ekonomiska resurser som har ställts till förfogande. Även medomfattande strukturförändringar och genomgripande rationaliseringar är den avstatsmakterna anvisade ekonomiska nivån otillräcklig för att hejda minskningenav försvarsmakten. Överbefälhavarenuppger alt försvarsmaktens totala behov av medels-tillskoll 92 för att försvarsbesluts intentioner skall kunna uppfyllas är 5,4miljarder kronor. Jämfört med intentionerna försvarsbeslut harverksamhet för ca utgått ur planeringen för perioden fram tillår 1997. Jagvill i della sammanhang hänvisa lill vad jag i det följande anför om detmilitära utveckling. 4.4 Det militära försvarets förtsatta utveckling 4.4.1 Ett nytt försvarsbeslut Jaghar i del föregående redovisat tillståndet i försvarsmakten och konstaterarall överbefälhavaren utifrån denna situation anger all nya politiska utgångsvärdenerfordras innan en slutlig försvarsmaktsstruktur kan utformas på en ekonomisknivå som angetts försvarsbeslut. I1987 års totalförsvarsproposition (prop. 1986/87:95) anförde jag bl.a. "all tillräckligt underlag rörande utvecklingen av arméns utbildning och fredsorganisalion inte föreligger. Förbättringar i arméns utbildning är så angelägna att ställningstaganden lill dessa frågor inte kan anstå till försvarsbeslut. Kompletterande underiag beträffande utvecklingen av arméns krigsorganisation, förbandsomsällning, utbildningssystem och 15 fredsorganisalion bör lasfram redan lill . Det är angeläget all della Prop. 1988/89:80 underlagmöjliggör att framförallt utbildningen i väsentliga avseenden kan förbättrasoch fredsorganisationen ges en stabil långsiktig inriktning så att erforderiigabeslut i dessa frågor kan fattas av ". Regeringenkonstaterade budgetproposition alt förutsättningarna för altgenomföra försvarsbeslut hade förändrats för det militära försvaret.För all behålla balansen mellan verksamhet och resurstilldelning var detnödvändigt alt bl.a. reducera repelilionsutbildningen samt all senareläggaanskaffningen av viss materiel. har bl.a. inneburit att den omedelbarakrigsdugligheten har minskal vid vissa förband. Minaöverväganden med anledning av överbefälhavarens samlade underlag visar all delär mycket svårt att bibehålla nödvändig storlek och nuvarande kvalitet påkrigsorganisationen inom armén och marinen. Förutsättningarna för en nödvändigförbättring av utbildningen och för en balanserad materieltillförsel haravsevärt försämrats. Enligtmin mening finns det även stora osäkerheter i planeringen av vissa större malerielprojeklför flygstridskraflerna. Problemen är enligt min mening inte mindre inomflygvapnet än inom de övriga försvarsgrenarna. Förutsättningarnaför att genomföra försvarsbeslut inom givna tids- och kostnadsramarhar enligt min mening försämrats i flera viktiga avseenden. Del är därförnödvändigt att utifrån försvarsmaktens uppgifter överväga vilka resurser somerfordras saml i samband härmed få till stånd en omstrukturering avkrigsorganisationen och lägga fast en ny långsiktig inriktning med utgångspunkti ett förnyat planeringsunderlag. Med anledning av frågornas vikt har jagdärför föreslagit regeringen att en parlamentariskt sammansatt kommitté börbereda underiag inför ett nytt långsiktigt försvarsbeslut är 1991. Regeringenbeslutade i enlighet härmed den 8 deceinber 1988. Enligtmin mening är det emellertid inte lämpligt eller ens möjligt att uppskjutabeslut i alla frågor . som större frågor, vilka ihuvudsak berör krigsorganisationen och förändringar i fredsorganisationen,behöver behandlas ytterligare, erfordras tidiga beslut i vissa frågor för allskapa balans och tidigt få resurser till förbättrad utbildning och materielanskalfning.Jag kommer därför i det följande att förorda att regeringen föreslår riksdagenatt besluta om åtgärder som medför vissa förändringar avarméns krigsorganisation och behovet av materiell förnyelse. Vissa frågor somfrämst berör arméns förbandsomsällning, utbildningssystem och fredsorganisalionsaml vissa delar av krigsorganisationen, som behandlas i den parlamentariskakommittén, räknar jag med all regeringen kan förelägga för beslutunder . Vidmina överväganden om denna beslutsgång har jag beaktat nödvändigheten av attdet finns balans mellan uppgifter och resurser saml entillräcklig handlingsfrihet för ett långsiktigt beslut . Jaghemställer all regeringen bereder tillfälle attta del av vad jag har anfört om ett nytt försvarsbeslut . Jaghar i del föregående redogjort för överbefälhavarens syn på tillståndet i försvarsmaktenoch möjligheterna att nå målen enligt försvarsbeslut. För att behållahandlingsfrihet intill totalförsvarsbeslutet anser jag att det behövssärskilda resursförstärkningar för repetitionsutbildning och för attupprätthålla utvecklingskapacitet inom svensk försvarsindustri. Förnärvarande repetitionsutbildas endast omkring en tredjedel avkrigsorganisationen. Detta innebär en låg krigsduglighet direkt efler snabbigenomförd mobilisering. För alt återlägga repelilionsutbildningen /90 och1990/91 lill nödvändig nivå och därigenom snabbt höja krigsduglighetenerfordras ytterligare medel främst för armén och marinen. Planeringslägethar också inneburit att materielobjekl som ingick försvarsbeslut senarelagts,minskals ned och i vissa fall utgått. innebär för den svenskaförsvarsindustrin en mycket låg beläggning i närtid främst på utvecklingssidan,vilket kan medföra avveckling av viktiga kompetenser. Förall bibehålla handlingsfrihet fram till nästa tolalförsvarsbeslut bör för demest angelägna industrisektorerna göras särskilda satsningar på studier,utveckling och projektering av ny materiel. Jaganser därför att intill nästa försvarsbeslut en höjning av den militära utgiftsramenmåste ske med 200 milj. kr. för repetilionsulbildning och med 380 milj. kr. förstudier och utveckling av ny materiel för /90 samt med 200 resp. 425milj. för är 1990/91. Jag återkommer lill detta under avsnittet ominriktning av huvudprogrammen samt resp. försvarsgrens anslag. attregeringen bereder tillfälle all ta del av vad jag har anfört omhandlingsfrihet intill tolalförsvarsbeslut . 4.4.3.1Del ekonomiska uljällel JÖr det senast JÖrflutna budgetåret (1987/88) Utgiftsramenför det militära försvaret uppgick för /88 lill . i pris-och lönelägel . Regeringen bemyndi gades att justera utgiftsramen för det militära försvaret för budgetåret 17 2 1988/89. 1987/88med hänsyn lill pris- och löneutvecklingen enligt försvarspris- Prop.1988/89:80 index efter (prop. 1986/87:95 bil.I, FöU 11, rskr.310). Efter kompensation för prisökningar enligt vad som nämntsuppgick den . militära utgiftsramen /88 till 26 502432000kr. Denna ram har justerats enligt följande: - Löner tillpersonal med s. k. NOM-garanti + 1 5000Ö0kr. - Överföring avpersonal och lönemedel till + 600000kr. - Ersättning förmervärdeskatt på +2200000 kr. - Överutnyttjandeav utgiftsramen . för /87 (prop. 1985/86: 100 bil. 1985/86:156. 8, 9. rskr. 117, 182, 278samt prop. 1985/86: 150, FöU 11, rskr. - Avgifter till statens arbetsmarknadsnämnd , Den tillgängliga utgiftsramen för det militära /88 blev därmed (26 . Enligt budgetredovisning uppgick utgifternaunder de rambundna anslagen inkl. ianspråktagna prisregleringsmedel till . Utgifterna var alltså (26 500243000 kr.-26 .) lägre än utgiftsramen. Regeringen kommer med stöd av riksdagensbemyndigande (prop. 1987/88:100 bil. 6, FöU 11, rskr. 346) alt beaktaunderutnyttjandet /88 när utgiftsramen för det militäraförsvaret /89 justeras med hänsyn till prisutvecklingen. Jag hemställer att regeringen bereder tillfälle alt ta del av vad jag har anfört om det ekonomiskautfallet för /88. Planeringsramarna för det militära försvaret har förbudgetåren 1989/90 och 1990/91 angetts lill 26 356 resp. 26 565 milj. kr. ipris- och löneläget (prop. 1987/88: 100 bil. 6, FöU II, rskr.346). Planeringsramen skallhöjas varje budgetår t.o.m. /92 med 200 milj. kr. (prop.1986/87:95 bil. 1, FöU II, rskr.310). har även beslutat att tillföra försvaret totalt 700 milj. kr.utöver tidigare tilldelade medel t.o. m. /92 för förstärkning avskyddet mot främmande undervattensverksamhet (prop. 1987/88:150 bil. 8, FöU13, rskr. 1 regleringsbrevet för /89 har den militäraplaneringsra- Prop. 1988/89: 80 men justerats med hänsyn till den nyaordningen för utbyte av meteorologisk, hydrologisk och oceanografiskinformation mellan den civila och militära väderljänsten. Justeringen omfattar15,6 milj. kr. (prisläget ) och innebär inte en ökad belastningpå statsbudgeten. Planeringsramen för /90 har också justeratsmed 21,5 milj. kr. för anskaffning av ulsjöbevakningsfartyg. Anskaffningenbelastar budgetåren 1988/89, 1989/90 samt 1990/91. I enlighet med gällande metod för ramberäkning har jagberäknat utgiftsramen för del militära försvaret for /90 enligtvad som i del följande framgår lill . i pris- och lönelägelfebruari 1988. Planeringsramen för det militära försvaret för budgetåret1990/91 uppgår till . i pris-och löneläget . 1 utgifts-resp.planeringsramen för budgetåren 1989/90 och 1990/91 ingår 580 resp. 625 milj.kr. för att kunna upprätthålla handlingsfrihet intill nästa tolalförsvarsbeslut. Planeringsram (prisläge ) . Tillkommer/.Avgår: +876 300000 kr. - Resurstillskottför handlingsfrihet +580000000 kr. - Ökade kostnadertill följd av att tjänstebrevsrätten hävs för ' ' - vissa myndigheter (FR[, FFN, VFN,- VPN) + . - Överföring av medel till för beredskapsåtgärder - . - Överföring till anslaget K 7. tor höjning av förmåner till vapenfria Utgiftsram för budgetaret 1989/90 Planeringsram för /91 (prisläge ) . Jag förordar dessutom att regeringen i likhet medföregående år begär bemyndiganden av att justerautgiftsramen med hänsyn till prisutvecklingen enligt försvars-prisindex, justerade beställningsbemyndiganden som har lämnats med hänsyn tillprisulvecklingenenligt nelloprisindex efter , justerautgiftsramen för del militära försvaret för /90 på grund avöver- eller underutnyttjande av ramen för /89 saml medgeöverskridande av utgiftsram.en för det militära försvaret saml av lämnade beställningsbemyndigandenom beredskapsbudgeten för totalförsvaret sätts i kraft, dvs. vid krigsfaraeller krig. Bemyndigandet omfattar också beredskapsåtgärder i andra situationerän direkt krigsfa- Här avses sådana åtgärder som att värnpliktiga av bered- Prop.1988/89: 80 skapsskäl kallas in lill krigsförbandsövning eller beredskapsövningeller all andra särskilda åtgärder måste vidtas av samma skäl. 1. fastställa planeringsramen, tillika utgiftsramen,fördel militära försvaret för /90 till . 2. fastställa planeringsramen för del militäraförsvaret för /91 till . i prisläget februari1988, 3. bemyndiga regeringen all justera utgiftsramen fördet militära försvaret för /90 med hänsyn till prisutvecklingen eflerfebruari 1988 enligt försvarsprisindex, 4. bemyndiga regeringen alt justera lämnade beställningsbemyndigandenenligt nettoprisindex, 5. bemyndiga regeringen all justera utgiftsramen fördet militära försvaret för /90 på grund av över- eller underul-nylljandeav utgiftsramen för /89, 6. bemyndiga regeringen att under /90medge överskridande av utgiftsramen för det militära försvaret samt av lämnade beställningsbemyndiganden,om det behövs av beredskapsskäl. Överbefälhavarenhar i sin programplan (ÖB 89 92) redovisat överväganden om säkerheten iplaneringen. Övervägandena berör dels de faktorer som påverkar planeringssäkerhelen,dels eventuella omplaneringsbe-hov vid den fortsatta planeringen. Defaktorer som påverkar planeringssäkerhelen är, enligt överbefälhavaren,bristande kompensation för ökade lönekostnader, bristande långsik-lighel iplaneringen av huvudproduklionsområdet Ledning och förbandsverksamhet saml ivissa fall icke beaktade kostnader och för låga kostnadsuppskaliningar. Inomarmén finns omplaneringsmöjligheterna i närtid främst inom grund- och repetilionsulbildningsamt i fråga om malerielobjekten luftvärn med medellång räckvidd. Inom marinenberör omplaneringsmöjligheterna i närtid främst ubåt och ytterligarereducering av krigsorganisationen. Inom flygvapnet berörs främststridslednings-, luftbevaknings-och basprogrammen saml de medel som nuplanerats för utökad anskaffning av flygplan JAS 39 . Överbefälhavarenbedömer att de osäkerheter som föreligger i plane ringen, och den omplanering dessa kan leda till vid kommande revidering ar av programplanen, innebär alt de mål för försvarsmaktens utveckling 20 tillår 1992 resp. den inriktning som överbefälhavaren nu Prop.1988/89:80 föreslår kan behöva ändras eller senareläggas. Föregen del vill jag erinra om hur säkerheten i planeringsunderlaget har bedömtsoch beaktats inför de försvarsbeslut som har fattats . Inför1982 års försvarsbeslut redovisade den då arbetande försvarskom-miltén ingenegen bedömning av säkerheten i perspektiv- och programplaner för perioden1982-92. Kommitténs förslag till stäflningsla-ganden lill planerna utformadessom om ingen osäkerhet hade funnits i planerna. Regeringen gjorde en egenbedömning av planeringssäkerhelen och dess förslag (prop. 1981/82:102 bil. 2) rörandemålen för krigsorganisationens utveckling var mindre precisa än kommitténsförslag. (FÖU 1981/82: 18, rskr. 374) godtog regeringens förslag. Inför1987 års försvarsbeslut redovisade dåvarande försvarskommittén ingen egenbedömning av säkerheten i den slutliga planeringen för perioden 97.Regeringen gjorde en egen bedömning av planeringssäkerhelen. Dess förslag (prop.1986/87:95 bil. 1) om den fortsatta utvecklingen överensstämde i alltväsentligt med försvarskommitténs förslag, men det angavs också i propositionenatt omplaneringar bl. a. i form av reducerad resp. senarelagd materielanskaffningkunde bli nödvändiga . (FöU 1986/87: II, rskr. 310) godtog regeringens förslag. Osäkerheten i underlaget hardock gett upphov lill ekonomiska brister som av regeringen har bedömts som såallvarliga all nästa försvarsbeslut bör lidigareläggas och vissadelar av verksamheten tillförs extra resurser under budgetåren 1989/90 och1990/91. Säkerheteni den nu föreliggande programplanen (ÖB 89 92) har bedömts avöverbefälhavaren. För egen del konstaterar jag att planen präglas av en ökadambition att planera på ett ekonomiskt realistiskt sätt, somstrukturella förändringar enligt förslagen i FU 88 nu planerats in. Dessaomständigheter talar för både en ökad resp. en minskad säkerhet iplaneringen i jämförelse med tidigare planer. Jag delar den uppfattning omsäkerheten i planeringen som uttrycks i överbefälhavarens sammanfattandebedömning och anser att den ger anledning till försiktighet när det gäller attnu ange kvantitativa mål för den långsikliga utvecklingen. Dennu tillsatta försvarskommittén skall granskaplaneringssystemet och lämna förslag till åtgärder för all öka säkerheten ochstabiliteten i planeringen. Enligt direktiven bör kommittén även genomföra enkostnadsberäkning av sina förslag.