prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — Två årsutbildning har inte ansetts räcka till för att ha kvar den praktiska inriktningen och samtidigtfå utrymme både för ordentlig fördjupning eller forskningsanknytning och för den praktikoch verklighetsanknytningsom utbildningen också behöver. Jag föreslår nu atten ny journalistlinje med två varianter inrättas, en om 40 poäng och en om120 poäng. En 120-poängsutbildning leder till en förlängningoch därmed en förbättring av den sammanhållna journalistutbildningen som har stöd hos en bred opinion. 1mitt förslag ingår också att studerandemed tidigare högskolestudier kan få en kompletterande journalistutbildning. Detta innebär en värdefulldifferentiering av rekryteringen till journalistyrketoch en väg in i journalistutbildningen som jag anser viktig. Den föreslagna 40-poängsvarianlen börkunna infogas i den nya journalistlinjen.Enligt mitt förslag skall de studerande som antas till 40-poängsvarianten ha slutfört högskolestudierom minst 120 poäng och uppfylla villkorenför behörighet att antas till forskarutbildning i ett ämne. Den nuvarandejournalistlinjen skall ge utbildning både för yrkesverksamhet inom massmedier och förinformationsuppgifter inom offentliga ochenskilda organisationer och företag. Utredaren slår fast att detta är tvåskilda yrken. Högskolan bör inte blanda samman yrkesrollerna som journalistoch som informatör ulan utbilda för båda yrkena var för sig. Jag är av samma mening. Jag återkommer lilldella i samband med mitt förslag om informationslinjen. Det övergripande målet för den nyajournalistlinjen kan enligt min Prop. 1988/89: 100 mening överensstämma medmålet för den nuvarande utbildningen med Bil. 10 den förändringen att utbildningen inte längre skall förbereda för yrkesverksamhetsom informatör. Utbildningen skall alltså ge sådana baskunskaper ochfärdigheter samt sådan samhällsorientering och kritisk skolning som fordras föryrkesverksamhet inom massmedier. Det finns emellertid enligt min meninganledning att göra några tillägg till målbeskrivningen för att som också utredaren framhåller betona atl den nya utbildningen måste kunna ge de studerande djupare insikteri yrkesrollen och därmed bidra till att stärka journalisternas yrkesidentitet.De studerande skall genom utbildningen få förmåga alt analysera och granska menockså ifrågasätta mediernas roll isamhället liksom sin egen roll inom medierna och i samhället. De måste som yrkesverksamma journalister värna om sin integritet och sill oberoende och känna ansvarinför publiken medborgarna. Journalistikens grund är, som utredarenuttrycker det, allmänhetens förtroende.Del är detta förhållningssätt lill yrkesutövandet som jag menar attjournalistutbildningen skall grundlägga. I likhet med utredaren anser jag altutbildningen bör läggas upp så att olikadelar av utbildningen kan studeras separat. Det bör alltså finnas olika in- och utgångar inom linjen. Yrkesverksammajournalister, som saknar grundutbildningi journalistik eller som har genomgått aspirant- eller folk-högskoleutbildning,bör kunna antas till delar av utbildningen. Jag har för della beräknat resurser motsvarande 15årsstudieplatser i vardera och . Utredaren föreslåratt en veckas miljöpraktik och sex veckors praktik i nyhetsjournalistikoch reportage skall ingå i utbildningen. Remissinstanserna har iallmänhet avvisat förslaget om en minskning av praktiken och hänvisat tillatt den praktikiermin som ingår i den nuvarande utbildningen fyller en viktig funktion. Jag delaruppfattningen att en praktiktermin bör ingå,att praktiken bör bedrivas på liknande sätt och på samma villkor som och placeras så att erfarenheterna frånpraktiken kan utnyttjas i den fortsatta utbildningen. Mångaremissinstanser menaratt den nuvarande forskningsanknytningen av journalistutbildningen ärbristfällig. Den förbättring som utredaren föreslårär en forskningsförberedande påbyggnadskurs om 20 poäng. Enligt min mening är detta inte tillräckligt. Jag anserdet angeläget att grundutbildningeni sig kan ligga till grund fördirekt övergång till forskarutbildning. Med den föreslagna nya journalistlinjen bör detta bli möjligt. Detär också viktigt att utbildningenutnyttjar de nya möjligheter alt utveckla forskningsanknytningen och det vetenskapliga förhållningssättet i utbildningensom uppstår genom den verksamhet som håller på att byggas upp både i och . En ny institutionför journalistik och masskommunikation kommer alt inrättas viduniversitetet i den I juli 1989.Vid i finns en avdelning för masskommunikation medforskarutbildning uppbyggd kring professuren i massmedieforskning och planer på en ny journalistik. Utredaren föreslår ett nyttantagningssystem för journalistutbildningen Prop. 1988/89: 100 som bl. a. innebär att urvalsprov före antagningåterinförs. Många remiss- Bil. 10 instanserär av samma mening. Jag håller med om alt det för denna utbildning kan finnas skäl att pröva andra urvalsmetoder än dem som gäller. 1 enlighet med mitt förslag tillriksdagen om urval m. m. till högskoleutbildning(prop. 1987/88:109, UbU 32, rskr. 330) beslutar regeringen om försöksverksamhet med särskilda urvalsmetoder.Jag avser att återkomma lill regeringen i denna fråga. Det utredarenföreslår om dimensioneringen av journalistutbildningen innebär i princip oförändrat anlalnybörjarplatser. Remissinstanserna är enigamed utredaren på den här punkten. Att intresset för en etablering avjournalistutbildningen på en högskola i norra är stort framgår både avremissyttrandena och av meningsyttringar i andra sammanhang. Mitt förslagbeträffande lokalisering och dimensionering av den nya journalistlinjen innebär atl utbildningenetableras på en ny ort somdimensioneringen minskar i och där utbildningen nu bedrivs.Sammantaget betyder förslaget att högskolan i fortsättningen kommer att utbilda i stort sett samma anlaljournalister som . Enligt min mening ärdet angeläget att journalistutbildningen kan etableras på en högskoleort i norraSverige. Jag räknar med att det blir möjligt attpåbörja utbildningen på en ny ort /91. Jag avser att återkomma till regeringen med förslag lill om valet av utbildningsort. I mitt förslag tilldimensionering minskar antalet nybörjarplatser på journalistlinjen i Slockholmoch från 120 till 100 platser . Jag föreslår 70 nybörjarplatser i varderaStockholm och till 120-poängsvarianten av den nya linjen. Vidare föreslårjag sammanlagt 60 nybörjarplatser, 30 i och 30 i , till40-poängsvarianten. Den förstaantagningen till denna variantföreslås ske till . Med dessa utgångspunkter harjag föreslagit en planeringsram för /90 på sammanlagt 170nybörjarplatser. För /91räknar jag med att föreslå en planeringsram på sammanlagt 230 nybörjarplatser. Den tidsplan för genomförande av reformensom jag föreslår är ett uttryck för alt det nu är angeläget att så snabbt detöver huvud taget är möjligt komma igång meden förändring av utbildningen. Jag räknar alltså med att den nuvarandejournalistlinjen avvecklas med all den nya linjen inrättas. Den sista antagningen tillden nuvarande utbildningen har därmedskett . Den första antagningen lill den nya 120-poängsvarianten sker tillhöstterminen . Jag räknar vidaremed atl utbildningen inom den nya 40-poängsvarianten skall kunna påbörjas och att utbildningenkan inledas höstterminen på en tredje utbildningsorl. Då bör det ävenfinnas underlag för att inleda en försöksverksamhet med nya antagnings- ochurvalsregler. Jag anser att enförstärkning behövs av resurserna för journalistutbildningen i och beräknar här medelför detta ändamål (+ I 79000 ).Jag räknar med att den föreslagna reformen av utbildningen i Stock- holmoch i övrigt kan genomföras inom oförändrad kostnads- Prop. 1988/89:100 ram. De ökade kostnader som uppstår avser utbildningen på den nya Bil.10 orten. För denna räknar jag med en kostnadsram om sammanlagt 3 milj. kr. sombör kunna fördelas på vart och ett av de tre budgetår under vilka utbildningenbyggs ut. I sitt betänkandebeskriver utredaren några av de utbildningsvägar för journalistiskt arbete somfinns utanför högskolan, i första hand folkhögskolornas journalistutbildning. Jag anser inte att det idetta sammanhang finns anledning till några åtgärder som berörfolkhögskoleutbildningen. Jag serfolkhögskolornas utbildning som en värdefull komplettering till högskoleutbildningen. Folkhögskoleutbildningenbör fortsätta på samma fria villkor som den har. Fortbildningen ochvidareutbildningen av journalister behöver förstärkas i samband med attgrundutbildningen reformeras. Detta är utredarens uppfattning som också får starkt stöd vidremissbehandlingen. För egen del anser jagatt det för nästa budgetår är särskilt angelägel all kunna bygga ut den verksamhetmed fortbildning som bedrivs vid högskolan i (-h . Jagföreslår att en allmän informationslinje om 120 poäng inrättas och lokaliseras till högskolorna i , , , Jönköpingoch /. Förslaget frånuniversitets- och högskoleämbetet (UHÄ) om den nya allmänna utbildningslinjen bygger på ettgrundligt förarbete. Den nya linjen är envidareutveckling av de lokala linjer om 80 till 120 poäng som redanfinns på de angivna fem högskoleorterna. Under /88 har UHÄ låtit utarbeta ett förslag till innehåll i och utbildningsplan för den nyalinjen. Förslaget har också remissbehandlats. Jag kan instämma i det förslag till mål för den nya linjen som UHÄ lägger fram. Enligt förslaget skallinformationslinjen förbereda för verksamhetsom informatör inom företag, organisationer och myndigheter. Utbildningen inom linjen skall ge de studerandeförmåga att se kommunikation,speciellt masskommunikation, och information i deras politiska, ekonomiska, sociala och kulturella sammanhang. Denskall också ge förmåga att sespråkets roll som kommunikationsbärare samt öva de studerandesfärdigheter att uttrycka sig i tal och skrift. Utbildningen skall utveckla de studerandes förmåga att identifiera,analysera och lösa kommunikations-och informationsproblem. Linjen skall förbereda för forskarutbildninginom det kommunikationsvetenskapliga området. Anledningen tillall starten av den nya linjen enligt mitt förslag får anstå till den 1 juli1990 är att jag inte är beredd att följa det förslag till finansiering av linjen som UHÄ lägger fram.Kostnaderna för de nuvarande lokalalinjerna är högre än vad UHÄ anger. Jag räknar med att UHÄ i sin anslagsframställning för /91lägger fram ett nytt förslag. 1988/89: 100 Jag föreslår ökade resurser tillkulturvelarlinjen för att höja kvaliteten på utbildningen (-h 1 140000kr. Kulturvelarlinjenär den enda allmänna utbildningslinjen på det humanistiska området. Enförstärkning av utbildningen ligger i linje med den ökade satsning på dettaområde som enligt min mening är angelägen som ett led i högskolans utveckling. Jag föreslår sju nya platser i påbyggnadsutbildningen imusik. Milt förslag överensstämmer med den plan för utbyggnad avpåbyggnadsutbildningen, somUHÄ lägger fram, och med den fördelning på högskoleorter som UHÄ föreslår. Detta innebär en ökning med 3nybörjarplatser vid i , 2 nybörjarplatser viduniversitetet i och 2 vid i (+ . Påbyggnadsutbildningeni musik förbereder för olika kvalificerade uppgifter i musiklivet. Den harbetydelse för våra möjligheter att utveckla kulturpolitiken. Behovet av en utbyggnad är stort. Planeringsramen förpåbyggnadsutbildningen är 10 nybörjarplatser. Utbildningen harsex olika inriktningar som varierar i längd mellan 80 poäng och 160 poäng. Eninriktning är den s.k. diplomutbildningenav instrumental- och sångsolisler. Andra inriktningar är avsedda för blivande komponister och dirigenter. Det finnsen inriktning i musikteori medpedagogisk specialisering. Slutligen finns möjlighet till individuellstudiegång för att tillmötesgå de studerandes önskemål om speciellt studieprogram. 1 enlighet med UHÄ:s förslag beräknar jag medel fördesignlinjen vid i . Jag föreslår också ökade medel (-1- . )för utbildningen iindustridesign vid . Beslut om attförlägga designlinjen lill i togs av redan vid1985/(prop. 1985/86:100 bil. 10, UbU 25, rskr. Ienlighet med mitt förslag i förra årets budgetproposition beslöt riksdagenatt starten av linjen skulle skjutas upp till /90. UHÄ har i sinanslagsframställning beskrivit lägel för utbildningen i industridesign ochframför allt den nystartade utbildningen vid . Ökaderesurser behövs för utvecklingsarbete både inom utbildningen och förutåtriktat samarbete med andra högskolor. UHÄ nämner särskiltmöjligheterna lill samarbete med tekniska högskolan i . Enligt min mening ärdet angeläget alt ägna fortsall uppmärksamhet åt designutbildningen. Intresset för design och då framför allt industridesign ärväxande. För svensk industri är bra design ett konkurrensmedel och ett sättatl nå internationell framgång. Del framgår bl.a. av en rapport som Ingenjörsvelenskapsakademiengjort på uppdrag av industridepartemen- 241 16 1988/89. let.Enligt rapporten, som också remissbehandlats, spelar utbild- Prop.1988/89: 100 ningen en avgörande roll för attityder till ochkompetens inom design. UHÄ avser att inästa års anslagsframställning presentera en genomarbetad plan förutvecklingen av designutbildningen. Mina förslag för nästa budgetår är att sesom ett led i en fortsatt satsning på detta utbildningsområde. Inom bibliotekarielinjen finns en 40-poängsvariant avseddför studerande medforskarutbildning. Efter en utvärdering av denna utbildning, som gällt både innehåll och organisation, rekryteringav studerande och studie-finansiering, har UHÄ dragit slutsatsen allutbildningen bör bibehållas men att innehålloch organisation behöver ses över och förändras. UHÄ föreslår all antagningen lill utbildningen ställs in , vårterminen1990 och . De frigjorda resurserna bör enligt UHÄ användas dels för arbetet med att förändrautbildningen, dels för all finansieraen utlokalisering från högskolan i till i av ytterligare en grupp om 30 studerande inombibliotekarielinjens 80-poängsvariant. Jag delar UHÄ:suppfattning om behovet av en översyn av 40-poängsvarianten. Jag haringet att invända mot den metod som UHÄ föreslår för att tillfälligt frigöraresurser för att bl.a. kunna göra en sådan översyn. Jag instämmer ocksåi UHÄ:s förslag om utlokalisering lill av utbildningen på bibliotekarielinjens längre variant. Engrupp studerande är redan utlokaliserad till och kommer i vår all avsluta sin utbildningdär. Jag anser det angeläget att verksamheten i får fortsätta ytterligareen tid. Den kan ge erfarenheter av värde när det gäller att bedöma de olika förslag och önskemål ombibliotekarieutbildningen som kommit mig lill del. UHÄ beräknarmerkostnaderna för utbildningen i till . fördelade över de fyraterminer som utbildningen omfattar. Dessutom föreslårUHÄ att . skall avdelas för medverkan av någon extern sakkunnig i arbetet med översynen av40-poängsvarianten. Åtgärderna bör enligtUHÄ bekostas från den för högskolan i avsedda anslagsposten under detta anslag. Av totalkostnaden, 675 000kr., bör . bekostas ur anslagsposten för /90 ochåterstoden, , ur samma anslagspost för /91. Jag har för min delinget att invända mot UHÄ:s beräkningar. Jag delar också UHÄ:s uppfattning att de angivnamedlen inte får las i anspråk annal änefter UHÄ:s medgivande och efler avtal mellan högskolan i ochuniversitetet i om utlokaliseringen. har det varit svårt att besätta allanybörjarplatser på denreligionsvetenskapliga linjen. råder det stor brist på personal medreligionsvetenskaplig utbildning inom . UHÄ föreslår för nästa budgetår entemporär minskning av kapaciteten Prop. 1988/89: 100 på den religionsvetenskapliga linjen med 40 nybörjarplatser, 20 vid vart- Bil. 10 dera universiteten i och . FörUppsalas del bör nedskärningen gälla de platser som är förlagda tillStockholm. De medel som frigörs bör enligtUHÄ användas för frislående kurser i religionsvetenskapliga ämnen. Så snart rekryteringen till den religionsvetenskapliga linjen förbättrasbör platserna på linjen åter tas i anspråk. UHÄ:s förslag om denreligionsvetenskapliga utbildningen bör följas. Detta bör komma tilluttryck genom förändring av planeringsramen för linjen och genom enminskning av berörda anslagsposter under detta anslag. Jag återkommer i denna fråga vid min anmälan av anslaget D 12. Lokala och individuella linjer och friståendekurser. Under det anslag jag nubehandlar räknar jag med en minskning av anslagsposterna lill universiteten i och med210000 kr. Förhållandenaför konservalorsutbildningen vid i och vid Konservalorsskolen i behandladesredan i förra årets budgetproposition. Det ledde till ell uppdrag till UHÄ som är slutfört ochredovisat. I sammanfattning innebär UHÄ:s förslag att svenska staten avvecklarsina åtaganden att köpa utbildningsplatser i den treåriga grundutbildningen vid Konservalorsskolen i Köpenhamn.Huvuddelen av de resurser somdärigenom frigörs bör enligt UHÄ tillföras konservalorsutbildningen iGöteborg. Möjligheten för svenska studerande alt genomgå den tvåårigavidareutbildningen i bör kvarstå och kunna utnyttjas från denantagning som sker . Då bör medel finnas tillgängliga för atl betala kostnaderna för 2 3 utbildningsplatser.Kostnaderna för utbildningsplatserna i har hittillsbetalats från anslagsposten Till regeringens disposition under anslaget D 12.Lokala och individuella linjer samt fristående kurser. För egen del anserjag alt principerna i UHÄ:s förslag bör kunna följas. Svenska studerande böralltså inte längre få grundutbildning i på de villkor som nugäller. Medan möjligheterna för svenska studerande lill vidareutbildningvid Konservalorsskolen i Köpenhamnbör kvarstå. Utbildningen på konservatorslinjen viduniversitetet i startade hösten1985. Linjen omfattar 120 poäng och syftar till att utbilda konservatorerför såväl offentlig som privat konserveringsverksamhet. Linjen består av en basdel om 40 poäng och en fortsättningsdel uppdeladpå två grenar, en kulturhistorisk ochen naturhistorisk gren. Den kulturhistoriskagrenen innehåller flera olika inriktningar. Planeringsramen är 10 nybörjarplatser. har antagning endastskett till den kulturhistoriska grenen. Den första antagningen till den grenen är planerad tillvåren 1990. Som framgår avbeskrivningen är det en mycket differentierad utbild ningsom konservatorslinjen svarar för. Utbildningen blir därför också resurskrävande. Enförstärkning av resurserna är angelägen inte minst '-- inför denutvidgning av ansvarsområdet för linjen som den Prop. 1988/89:100 grenen innebär. I likhet med UHÄ anser jag det naturiigt att för detta Bil.10 ändamål använda en del av de resurser somfrigörs genom avvecklingen av åtagandena vad gäller grundutbildningen vidKonservalorsskolen i . Jag anser också atl det är angeläget att påolika sätt stärka samarbetet mellan utbildningen i och iKöpenhamn. Samarbetet kan, som UHÄframhåller, avse påbyggnadsutbildning, lärarutbyte, utveckling av läromedel ochgemensamma utvecklingsprojekt. Enligt min mening är det naturligt attsamarbetet också avser grundutbildningen. Ett sätt att stärka samarbetet är att , och framöver, låtauniversitetet i ta över ansvaret för de fortsatta mellanhavandena medKonservalorsskolen i . I enlighet med mitt förslag beräknarjagmedel ( + .) under detta anslagatt användas dels för att förstärka utbildningen vid konservatorslinjen iGöteborg, dels för atl betala för de utbildningsplatser vid Konservalorsskoleni som kommer alt utnyttjas av svenska studerande. Jagkommer i det följande all föreslå en motsvarande minskning av anslagspostenTill regeringens disposition under anslaget D 12. Lokala ochindividuella linjer samt fristående kurser. Förkonsekvenser av tidigare fållade beslut beräknarjag medel i enlighet med vadUHÄ har föreslagit. Kostnaderna förundervisningsmaterial inom utbildningen på bild- och fbrmområdet stiger enligtvad UHÄ framhåller snabbare än den allmänna prisutvecklingen. För destuderande, som delvis får betala sitt eget material, är detta betungande. Problemet togs upp redan iförra årets budgetproposition som också innehöll förslag om ökade medel med 1milj. för att förbättra situationen vid bl.a.dessa utbildningar. UHÄ återkommer även medbegäran om ökade medel för samma ändamål. Jag anser det berättigat meden ökning. De medel som jag beräknar börfördelas mellan och och de berördalinjerna vid universiteten i och (-1- . Redan i förra åretsanslagsframställning redovisade UHÄ en plan för att förstärka resurserna vidmusikdramaUska linjen vid i . anvisade medel enligt förslaget. Planenbör nu fullföljas ( + . Som jaginledningsvis anförde föreslås att tjänstebrevsrätten slopas för elt antal myndigheter, bl.a.danshögskolan, dramatiska institutet, ,i och i fr.o.m. den 1juli 1989. Jag har beräknat medel för portokostnader för dessa högskoleenheterunder detta anslag (+ . Med hänvisning tillvad jag har anfört om den förändrade organisationen av redovisning.scentraler vid min behandling av vissa för högskolangemensamma frågor beräknarjag enökad medelstilldelning ( + . Jag har räknat medatt det skall vara möjligt att bedriva en fortsatt rationalisering inom högskolans administrativa verksamhet. Jag har därför 244 beräknat en minskning av detta anslag ( . Med hänvisning till sammanställningen beräknar jag anslaget till Prop. 1988/89: 100 (244051000 + 16468 000=) . Jag hemställer att regeringen föreslår atl 1. bemyndiga regeringen all inrätta en nyallmän utbildningslinje, journalistlinjen om 40/120 poäng, 2. bemyndiga regeringenatt fr.o. m. /90 avveckla nuvarandejournalistlinje, 3. bemyndiga regeringen att den 1 juli 1990inrätta en allmän utbildningslinje, informationslinjen om 120 poäng, 4. fastställaplaneringsramar i enlighet med vad jag har förordat, 5. lill Utbildningför kultur- och injbrmation.syrken för /90 anvisa ett reservationsanslag av . Lokala och individuella linjer samtfristående kurser 1987/88 Utgift 482 813000 Reservation -28 508000 1988/89Anslag 487010000- 1989/90 Förslag 547 392000 ' När statsbudgetens utfall för /88fastställdes hade regeringen inte fattatbeslut om medel för vissa merkostnader för löner. - Disponibelt belopp enligt regleringsbrev ochregeringsbeslut . avseendehögskolan i . Delta anslag avser utbildning på lokalaoch individuella utbildningslinjer samt frislående kurser vid de statligahögskoleenheterna (motsv.) 1988/89: 100 Beräknad ändring 1989/90 Högskolan för lärarutbildning i Vissa medel för högskoleutbildning i Anslagsframställning har avgivits av universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ).Ändringsförslagen innebär i korthet följande. + 33 505 + 28 798 Andamål/högskoleenhet m.m. 2.1 Matematisk-naturvetenskapliga linjen, UU - 10 åp HS/H - 30 åp 2.3 Påbyggnadslinje i arbetsterapi och sjukgvmnastik 40 åp.Kl, UL, UG, UUm, 2.4 Informationslinjen,HÖ -24åp. HJ - 30åp, HV - 15 åp. HKs - 20 åp, HS/H -25 åp 2.5 Skyddsingenjörslinjen, HJ 24 åp 2.6 Idrottsledarutbildning, HLS + 20 åp 2.7 Pedagogisk-administrativ päbyggnadslinje för barnomsorgspersonal, 135 åp, HLS. HF/B. ULi, UL, HKr, HV, UG. Konsekvenser av tidigare beslut Kostnad /90(tkr.) 1988/89: 100 Ändamål/högskoleenhet m. (tkr.) Humaniorasatsning, US, UU.HÖ. ULi, UL, HV,UG, Basutbud av Kl-utbildning vid mindre och medelstora högskolor, . HF/B. HÖ, HJ, HK, HKr, HV, HKs, HS, HLu, HS/H, HÖs Fortsättning av regionalpolitiska satsningar. UU, HE/V, HF/B. HG/S, HÖ, HKs, Till Utbyggd fortbildning och vidareutbildning samt bredare utbud. , HE/V, HF/B, HG/S. HÖ, HJ.HH. HKr, HV, HK/R. HB, HKs, HS, HLu, HS/H. Basresurser vid nya enheter. Fristående kurser och lokala linjer på Kl-områdel, Dl, KH, OH. TH, UL, UG Summa under.4 Summa punkterna'24 ' US = iStockholm, HLS = högskolan för lärarutbildning i , DI = dramatiskainstitutet, KF = , KH = , OH =;iStockholm, TH = i . UU = i , HE/V= högskolan i /, HF/B = högskolan i /,HG/S = högskolan i /,. HÖ =-högskolan i , ULi =universitetet i . HJ = högskolan i , UL =universitetet'i'. HH = högskolan i , HK = högskolan i . HK/R= högskolan i /, HKr = högskolan i , HV = högskolani , UG = universiteiet i , HB = högskolan i , HKs = högskolani . HS = högskolan i , UUm = i , HLu =högskolan i , HS/H = högskolan i / . HÖs = högskolan i åp = årsstudieplatser ' BP = budgetproposition.