prop · GC0396 · 1988-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1988/89:96 om legitimation för vissa kiropraktorer, m.m. Regeringenförelägger vad som har tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokolletden för de åtgärder och de ändamål som framgår avföredragandens hemställan. Ipropositionen föreslås att vissa kiropraktorer skall kunna få legitimation föryrket. Som villkor för legitimation skall gälla examen som Doctor of Chi-ropracticvid godkänd utländsk högskola eller motsvarande utbildning. Som ytterligarevillkor för legitimation skall gälla all sökanden har fullgjort praktisktjänstgöring i svensk hälso- och sjukvård motsvarande heltidstjänstgöringsamt att denne har behövliga kunskaper i ett skandinaviskt språk och nödvändigakunskaper i svenska författningar. För att i redan verksamma kiropraktorermed den nämnda teoretiska utbildningen skall kunna få legitimation vidikraftträdandet föreslås vissa övergångsbestämmelser skallpröva frågor om legitimation. Yrkesbeteckningen legitimerad kiropraktorföreslås få straffrättsligt skydd. Förslagläggs också fram om en författningsteknisk ändring när det gäller sjuksköterskelegitimationav vissa medicinsk-tekniska assistenter. Denya bestämmelserna föreslås träda i kraft . Lag om ändring i lagen (1984:542) om behörighet att utöva yrkeinom hälso- och sjukvården m.m. Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1984:542) ombehörighet att utöva yrke inom hälso- och sjukvården m.m. dels att 2, 5 och 9 §§ skall ha följande lydelse, dels attdet i övergångsbestämmelserna skall införas en ny punkt, 4, av följandelydelse. Densom har genomgått den utbildning och i förekommande fall fullgjort denpraktiska tjänstgöring som anges för ett visst yrke i nedanstående tabell skallefter ansökan få legitimation för yrket. Legitimation får också meddelas densom visar att han på annal sätt förvärvat motsvarande kompetens. Legitimationfår dock inte meddelas om sädana omständigheter föreligger att legitimationenskulle ha återkallats om sökanden varit legitimerad. BarnmorskeexaraenGodkänd utbildning för glasögonoptiker Psykoterapeutexamen Sj ukgymnastexamen Sj uksköterskeexamenTand1äkarexamen Av regeringen föreskriven praktisk tjänstgöring (allmäntjänstgöring)Av regeringen föreskriven praktisk tjänstgöring Av regeringen föreskriven praktisk tjänstgöring (allmäntjänstgöring) En legitimerad psykoterapeut skall i sin yrkesverksamhetange sin grundutbildning. Bestämmelser om legitimation av personal med utländskutbildning finns i 5 §. Den som har examen som Doctor of Chiropractic vid utländskhögskola eller motsvarande utbildning för kiropraktor skall efter ansökan fålegitimation som kiropraktor, om han Regeringen meddelar föreskrifter om villkoren för att densom utomlands genomgått utbildning skall få legitimation, specialistkompetenseller behörighet att utöva yrke. har fullgjort praktisk tjänstgöring i svensk hälso- ochsjukvård motsvarande heltidsljänstgöring, 2. har föryrket behövliga kunskaper i svenska författningar, och 3. har föryrket nödvändiga kunskaper i svenska, danska eller norska språket. Legitimationsom kiropraktor får också meddelas den som visar att han på annat sätt än somanges i första stycket har förvärvat motsvarande kompetens. Legitimationfår inte meddelas om sådana omständigheter föreligger att legitimationen skulleha återkallats om sökanden varit legitimerad. Regeringenmeddelar / övrigt föreskrifter om villkoren för att den som utomlands genomgåttutbildning skall få legitimation, specialist-kompelens eller behörighet att utövayrke. 9§ I verksamhet på hälso- och sjukvårdens ellerlandvårdens område får inte någon 1. obehörigen gesig ut för att vara barnmorska, läkare eller landläkare eller på annat sätt gesken av alt ha sådan kompetens, eller 2. ge sig ut föratt vara legitime- 2. ge sig ul för att vara legitimerad glasögonoptiker, logoped,psy- rad glasögonoptiker, A:i>opröfcfor, lokolog, psykoterapeut,sjukgymnast goped, psykolog, psykoterapeut, eller sjuksköterska utan att ha legiti-sjukgymnast eller sjuksköterska mation för yrket. utan att ha legitimation för yrket. Vid prövning av fråga om legitimation somsjuksköterska skall den sökande anses ha förvärvat en kompetens som ärlikvärdig med .sjuksköterskeexamen med motsvarande inriktning, om den sökandehar dels genomgått föreskriven utbildning till a) operationsassistent, b) radioterapiassistent, d) oftalmologassistent jämte kom pletterande utbildning enligt univer sitets- och högskoleämbetets före skrifter , Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. dels arbetat i yrket som motsvarar heltidstjänstgöringunder . Denna lag träder i kraft den 1juli 1989. Den som vid ikraftträdandet hargenomgått godkänd utbildning som kiropraktor skall utan hinder av kravet i 5§ första stycket på praktiktjänstgöring - kunna få legitimation som kiropraktor,om han före har varit verksam i yrket i under minst ettår. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:Statsrådet , ordförande, statsråden , , , R. Carisson,, , , G. , , ,, , , , Proposition om legitimation för vissa kiropraktorer, m.m. Alternativmedicinkommitlén(S 1984:04), vars ledamöter är riksdagsledamoten , ordförande,riksdagsledamoten , f.d. riksdagsledamoten ochlandstingsrådet , överlämnade delbetänkandet (SOU1987:12) Legitimation för vissa kiropraktorer Belänkandet har remissbehandlats.TUl protokollet i detta ärende bör fogas dels kommitténs sammanfattning avbetänkandet som bilaga 1, dels kommitténs författningsförslag som bilaga 2,dels en förteckning över remissinstanserna och en inom socialdepartementetgjord sammanställning av remissyttrandena som bilaga 3. ISverige gäller i princip näringsfrihet. Denna princip har dock begränsningarnär det gäller hälso- och sjukvården. Dessa anges främst i lagen (1960:409) omförbud i vissa fall mot verksamhet på hälso- och sjukvårdens område (den s.k. kvacksalverilagen)och i lagen (1984:542) om behörighet att utöva yrke inom hälso- och sjukvården m.m.(den s.k. behörighetslagen). Kvacksalverilageninnehåller förbud för den som inte tiUhör hälso- och sjukvårdspersonalen attmot ersättning behandla vissa sjukdomar, undersöka eller behandla barn sominte fyllt m.m. Vissa undersöknings- och behandlingsmetoder förbehålls hälso-och sjukvårdspersonalen. Det gäller allmän bedövning, lokal bedövning genominjektion av bedövningsmedel, hypnos samt radiologiska metoder Bestämmelsernaär straffsanktionerade. Behörighetslageninnehåller bestämmelser om kompetensbevis (t.ex. legitimation),behörighetskrav för att utöva yrke och skydd för yrkestitel och yrkesbeteckning. I förarbetena lill behörighelslagen (prop. 1983/84:179, s.l2)sägs följande Prop. 1988/89:96 om legilimalionsinstilutet: "Legitimationens huvudfunktion är att vara en garantiför en viss kunskapsnivå och för sådana personliga egenskaper hosyrkesutövaren atl denne är förtjänt av allmänhetens och myndigheternasförtroende. Det förhållandel atl leglimationen vid behov kan dras in har idetta sammanhang en central betydelse. Dessutom fyller legitimationen ettväsentligt informationsbehov dels gentemot allmänheten, som behöver enlättfattlig "varudeklaration" av olika yrkesutövareskvalifikationer, dels gentemot statliga och kommunala myndigheter som måstekunna lita på yrkesutövarna t.ex. i fråga om recept och intyg och dels gentemotsjukvårdshuvudmännen för att undvika att personer anställs som visat sig varauppenbart olämpliga all utöva yrket." I propositionen anges också vilka kriterier som bör gällaför att nya yrkesgrupper skall komma ifråga för legitimation. Där sägs bl.a.: ..."att bestämmelser om legitimation fortsättningsvisbör förbehållas sådana grupper av yrkesutövare, som har en självständigyrkesfunktion med kvalificerade arbetsuppgifter och ett särskilt ansvar förpatienternas säkerhet i vården. Det förhållandet alt en yrkesgrupp i inteoväsentlig utsträckning vänder sig direkt till allmänheten, t.ex. i egenskapav fria yrkesutövare, bör tillmätas särskild betydelse." En följd av de grundläggande kvalitets- ochsäkerhetskraven i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) har ansetts vara atl detför införande av bestämmelser om legitimation för nya yrkesgrupper bör krävas atlgruppen byggt upp ett förtroende saml vunnit ell visst mått av kliniskt ochvetenskapligt erkännande. Eftersom man även utomlands vanligen tillämpar någonform av legitimalionsförfarande kan också allmänt fordras att ett beslut i vårtland inte avviker alltför mycket från internationell praxis. finns i föreskrifter omlegitimation för följande grupper: barnmorskor, glasögonoptiker, logopeder,läkare, psykologer, psykolerapeuler, sjukgymnaster, sjuksköterskor ochtandläkare. Till legitimationen har knutits rättsverkningar. Behörigaatt utöva yrke som barnmorska, läkare eller tandläkare är den som har legitimationeller, med visst undantag, särskilt förordnande. I propositionen med förslagtill behörighetslagen sägs, all den här typen av behörighetskrav för att utövayrke bör kunna begränsas till områden där en inte obetydlig enskild verksamhetförekommer eller kan komma alt utvecklas och där dessutom riskerna förpatienterna är betydande. Legitimationen kan också utgöra behörighetskrav i sambandmed tillsättningar av tjänster Dessa fall regleras i förordningen (1982:771)om behörighet till vissa tjänster inom den landstingskommunala hälso- ochsjukvården och om tillsättning av sådana tjänster. Legitimation sombehörighetskrav omfattar enligt dessa bestämmelser läkare, barnmorskor,sjukgymnaster och sjuksköterskor Slutligenkan legitimationen också vara en förutsättning för rätten atl ut föra vissa bestämda arbetsuppgifter. Dessa fall regleras i olika lagar och för ordningar eller i föreskrifter av . Det kan t.ex. gälla utfär dande av vårdintyg enligt lagen (1966:293) om beredande av sluten psykia trisk vård i vissa fall. 1behörighelslagen ges vidare ett straffrättsligt skydd för yrkestitlarna Prop.1988/89:96 barnmorska, läkare och tandläkare. Bakgrunden är atl personer utandenna kompetens försökt ge sken av att ha kompetensen genom alt använda titlarnautan atl tydligt ange ursprunget. I förekommande fall har det gällt att någon obehörigengett sken av alt ha kompelens som läkare. Förövriga legitimerade yrkesutövare gäller i stället ett straffrättsligt skydd föruppgiften atl yrkesutövaren är legitimerad, vilket hör samman med legitimationenssyfte som en garanti för korrekt information till allmänheten om yrkesutövarnaskompetens. Närkvacksalverilagen antogs hänfördes kiropraktik uttryckligen til] kvacksalveri.Sedan dess har kiropraktorernas strävan att bli inordnade i den etableradesjukvården alltmer intensifierats, som befolkningens intresse för kiroprakliskabehandlingar ökat. 1 ett antal rikdagsmotioner. har - förutom förslag i fråganom legitimation - framförts förslag om en utvidgning av den allmännasjukförsäkringens ersättningsregler till atl omfatta också konsultationer hos Doctorsof Chiropractic samt förslag om utbildning i av kiropraktorer. En flerpartimotionledde till att legitimationsfrågan överlämnades till den då verksamma medicinalansvarskommit-tén. Kommitténavvisade emellertid i betänkandet (Ds S 1979:2) Kiropraktorer m. fl. tanken påen särskild legitimation av kiropraktorer såsom självständiga yrkesutövare medbehörighet all ställa diagnos och arbeta helt efter denna. Ställningstagandetgrundades framför allt på den osäkerhet som ansågs råda om del medicinskavärdet av denna behandling och på att kiropraklorerna inte bedömdes haden breda medicinska utbildning som krävdes för att som självständigayrkesutövare kunna inordnas i den av samhället sanktionerade sjukvården. Föratt få bättre underlag för en vetenskaplig värdering av kiropraktiken föreslogdock medicinalansvarskommittén en försöksverksamhet, som skulle närmareutformas och utvärderas av . På några sjukhuskliniker borde kiropraktorerarbeta i nära kontakt med särskilt utvalda läkare. Läkarens uppgift skullevara att ställa diagnos och göra bedömningen om kiropraktisk behandling bordeske. Kiropraktorn skulle därefter göra sin undersökning. En förutsättningskulle också vara att patienten samtyckte. Gruppen Doctors of Chiropracticborde, enligt förslaget, i första hand komma i fråga för försöksverksamheten. Regeringenbeslutade att genomföra en försöksverksamhet i enlighet med medicinalansvarskommitténsförslag. Målet var att pröva om kiropraktisk behandling ger samma effekt eller eventueUten effekt utöver en av ortoped föreskriven behandling resp. patientens egenbehandling.På grund av olika svårigheter när det gällde genomförandet kom projektet dock aldrigtill stånd. Manuellabehandhngsmetoder tillämpas både inom och utanför skolmedicinen av många olikaterapeuter, bl.a. kiropraktorer. Kiropraklorerna använder sig av delvis olikametoder Såväl när det gäller behandlingsområdet och utbildningen som dengrundläggande teoribildningen finns skillnader Kiropraktik är dels en sjukdomsleori,dels en behandlingsteknik, som ur sprungligen utarbetades av amerikanen . Denneutgick från teorin att förskjutningar av en eller flera kotor i ryggraden Prop.1988/89:96 (s.k. subluxationer) orsakade energiblockeringar, en sortsnervtryck, som i sin tur var förklaringen till uppkomsten av flertaletsjukdomar. Med ett hastigt handtryck mol den berörda delen av ryggraden skullekotan återställas i sitt normalläge, nervblockeringen upphävas och patientenbotas. Kiropraklorernai kan bl.a. med hänsyn till utbildningsbakgrund och den sjukdomsteoride omfattar hänföras till två väsentligen skilda grupper, nämligen de med högskoleutbildning(Doctors of Chiropractic) resp. de som är självlärda eller har genomgått någratillfälliga intensivkurser eller längre kurser. År1985 fanns det enligt uppgift drygt 470 personer - utöver Doctors of Chiropractic- som annonserade under kiropraktorsmbriken i telefonkatalogens yrkesdel. uppskattas dessa yrkesutövare vara ungefär 500. Något mer än hälften avdessa är naprapater eller osteopater. Doctorsof Chiropractic utexamineras vid ett tiotal godkända högskolor i , ,och teoretisk och praktisk utbildning. ISverige finns omkring 70 Doctors of Chiropractic. De har i stor utsträckningaccepterat det skolmedicinska synsättet och har sedan mänga år övergivit Palmersursprungliga sjukdomsteorier. Doctors of Chiropractic i behandlarenbart patienter med funktionsstörningar i rörelseorganen. De söker samarbetemed den etablerade hälso- och sjukvården och har fler beröringspunkter med ortopedisktinriktade läkare och sjukgymnaster än med utövarna i den andra gruppen av kiropraktorer. 2.2 Legitimation för vissa kiropraktorer Mittförslag: De kiropraktorer, som har examen som Doctor of Chiropractic frångodkänd utländsk högskola eller bedöms ha motsvarande utbildning, skall efleransökan kunna erhålla legitimation om de dessutom fullgjort visspraktiktjänstgöring i svensk hälso- och sjukvård, har nödvändiga kunskaper isvenska författningar och behövliga kunskaper i något av svenska, danska ellernorska språket. Den praktiska tjänstgöringen skall motsvara ett årsheltidstjänstgöring. Frågor om meddelande av legitimation skall prövas avsocialstyrelsen. Bestämmelser om detta tas in i behörighetslagen. Kommitténsförslag: Överensstämmer i huvudsak med mitt förslag utom beträffande denlagtekniska lösningen. Remissinstanserna:De flesta remissinstanserna är positiva till kommitténs förslag. Hit hör bl.a.socialstyrelsen, , , ,flertalet landstingskommuner, i (LO) ochTjänstemännens centralorganisation (TCO). Någraremissinslaner är tveksamma till förslaget eller anser att kommittén borde havänlat med sitt ställningstagande tills uppdraget i övrigt är slutfört. Hithör kammarrätten i , hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd, Prop.1988/89:96 försäkringsöverdomstolen, och läns landstingoch för ortopedisk medicin. Universitets-och högskoleämbetet (UHÄ), , CentralorganisationenSACO/SR, och Leg. sjukgymnasters riksförbund avstyrkerförslaget. Skälenför mitt förslag: Inom ramen för det omfattande utredningsarbetet Hälso- och sjukvårdinför 90-lalet (HS-90) genomfördes olika studier av svenska folkets behov,efterfrågan och utnyttjande av sjukvård. Enligt huvudrapporten (SOU 1984:39) Hälso-oeh sjukvården inför 90-talet har sjukdomar i rörelseorganen stor omfattning.Både om man mäter i antal förtidspensionerade och i antal sjukskrivningsdagarutgör dessa sjukdomar vår största sjukdomsgrupp. Dessa sjukdomar drabbar i högutsträckning personer Rygg, näck- och skuldervärk ärorsak tUl av alla sjukskrivningsdagar. Särskilt ländryggsbesvär vägertungt i statistiken. Uppskattningsvis av alla sjukdagar kan hänföras lillländryggsbesvär och man räknar med alt över 100 000 svenskar ärförtidspensionerade på grund av sådana besvär. Undersökningarsom alternativmedicinkommitlén låtit göra av svenskafolkets kontakter med och uppfattning om alternativmedicinska behandlingarvisar att kiropraktisk behandling är den i särklass vanligaste alternalivmedicinskabehandlingsformen. I genomsnitt har av befolkningen varit hos enkiropraktor, vilket utgör mer än hälften av alla som överhuvudtaget prövat pånågon typ av alternativ behandling. Av dem som blivit behandlade anser sigdrygt ha blivit helt besvärsfria eller något bättre av behandlingen. Vidjust rygg- och ledvärk föredrar majoriteten av dem som har erfarenhet av kiropraktiskbehandling sådan behandling framför den "vanliga" sjukvården, medandet motsatta förhållandet gäller vid så gott som alla andra sjukdomar och besvärI bl.a. har genomförts intervju-undersökningar med liknande eller t.o.m. ännumer positiva resultat för kiropraktiken. Blandutövarna av s.k. behandling utanför skolmedicinen framstår Doctors of Chiropractic,utbildnings- och yrkesmässigt, som en särskilt kvalificerad grupp. De har ocksåsom jag tidigare påpekat mer och mer anammat det naturvetenskapligasynsättet och klart inriktat sig på enbart behandlingen av funktionsrubbningari rörelseorganen. Det är en utveckling som gör att dessa kiropraktorer har mergemensamt med den orto-pedmedicinska än den alternativa verksamheten, vilketockså framgår av gruppens tydliga strävan atl utvidga kontakterna med denetablerade hälso-och sjukvården. Doctors of Chiropractic är slutligen en internationelllvälkänd grupp, som bl.a. i och har inordnats i det offentliga sjukförsäkringssystemet. I infördes auklorisationav kiropraktorer genom ett beslut av stor tinget . Ett av motiven var att förhindra att yrkestiteln kiro praktor missbrukas av icke kvalificerade personer räknade också med alt en auklorisation av kiropraklorerna skulle komma att stärka grup pen rent yrkesmässigt och medföra ell större erkännande av yrket.Stortinget beslöt också atl ett kiropraktorråd skulle inrättas för att till norska sosialde- parlementetge förslag om auklorisation till yrkesutövare och tillvarata de Prop.1988/89:96 yrkesmässiga och etiska normerna. Kiropraklorerna i skallliksom annan hälso- och sjukvårdspersonal vara understäUda kontroll avlänsläkaren. Alternativmedicinkommitténhar valt att behandla gmppen med examen som Doctor of Chiropractic i ettsärskilt delbetänkande. Kommittén återkommer i sitt huvudbetänkande tillfrågan om t.ex. naprapater och osteopater också bör komma i fråga förlegitimation. Fråganom legitimation av kiropraktorer har i diskuterats under ett parårtionden. Efter förslag av medicinalansvarskommittén fick iuppdrag alt utarbeta och därefter att genomföra en försöksverksamhet med Doctorsof Chiropractic i den offentliga hälso- och sjukvården. Projektet komemellertid, som jag tidigare nämnt, inte till stånd. Alternativmedicinkommitlénhar i stället låtit göra en systematisk genomgång och värdering av denhittills publicerade vetenskapliga litteraturen om manipulationsbehandling.Kommittén drar bl.a. slutsatserna, att manipulationsbehandling jämfört medkonventionell behandling ger minst lika god symtombehandUng och att det är sannoUktatt en grupp patienter - en minoritet-uppnår snabbare smärtlindring, om den konventioneUabehandlingen kompletteras med manipulationsbehandUng. Kommitténföreslår därför att vissa kiropraktorer skaU kunna legiUmeras. Doctors of Chiropracticoch kiropraktorer med annan motsvarande utbildning som kiropraktor vid utländskhögskola har enligt kommittén en så kvalificerad utbildning atl det ärmotiverat med det samhällserkännande som en legitimation innebär. Dessa kiropraktorerär verksamma som fria yrkesutövare och har en självständig yrkesfunktion medstort ansvar för patientens säkerhet i vården. Slutligen skulle en legitimationenligt kommittén innebära en välbehövlig varudeklaration, i första hand tiUpatienternas vägledning men också till ledning för de landsting som kan viljaanställa eller anlita personer för behandling. Villkorenför legitimation bör enligt alternativmedicinkommitlén vara teoretiskutbildning i form av examen som Doctor of Chiropractic vid godkänd utländskhögskola eller annan godkänd utbildning som motsvarar den amerikanska CCEstandarden (CCE = i ). Socialstyrelsenskall godkänna de högskolor vars utbildning fyller de uppställda kraven. Vidareskall enligt kommittén krävas praktisk tjänstgöring motsvarande handleddheltidstjänstgöring i svensk hälso- och sjukvård fördelad på olikaverksamhetsområden. Verksamheten skall ske vid en av godkändinrättning inom den allmänna hälso- och sjukvården eller vid enskild lakar-eller kiropraktormottagning. bör meddela närmare bestämmelserom den praktiska tjänstgöringen. Slutligen bör enligt kommittén krävas kunskapi svenska hälso- och sjukvårdsförfattningar. Enligt kommittén börsocialstyrelsen få i uppdrag att överväga denna fråga och "vilken teoretiskoch praktisk utbildning som skall krävas av utländska - ej svenskspråkiga - kiropraktorersom skulle vilja etablera sig i ". Jag delar kommitténsuppfattning, som fått stöd av majoriteten av remiss instanserna, att de kiropraktorer som har examen som Doctor of Chiro practic eller motsvarande utbildning vid godkänd högskola skall efter ansö- kankunna få legitimation för yrket. Någon utbildning i som kan ac- Prop.1988/89:96 cepteras finns inte. Frågan om anordnande av engodtagbar utbildning av kiropraktorer i bör diskuteras i del nordiskasamarbetet. Jaginstämmer vidare i kommitténs förslag i fråga om krav på praktisk tjänstgöringi svensk hälso- och sjukvård. Liksomför övriga personalgrupper som kan legitimeras och som har utländsk examen bördet för legitimation som kiropraktor krävas nödvändiga kunskaper i svenskaförfattningar och de kunskaper som behövs i antingen svenska, danska ellernorska språket. IHkhet med vad som gäller i övrigt bör den som kan visa att han har motsvarandekompetens som den som uppfyller de beskrivna kraven efter prövning avsocialstyrelsen kunna få legitimation som kiropraktor. Dessutommåste naturligtvis gälla att legitimation inte får meddelas, om sådanaomständigheter är för handen atl legitimationen skulle ha återkallats omsökanden redan varit legitimerad. föreslagit bör det införas vissa övergångsbestämmelser för den somvid ikraftträdandet har den formella utbildning som krävs och som redan ärverksam i yrket i . För en sådan kiropraktor bör kravet på praktisktjänstgöring vara uppfyllt om han eller hon vid ikraftträdandet varit verksam iyrket i under . I övrigt bör för dessa kiropraktorer gällasamma krav för legitimation som kiropraktor som för övriga. Detbör bli en uppgift för att pröva frågor om legitimation som kiropraktorefter ansökan om detta och alt meddela de närmare föreskrifter om villkorenför legitimation som kan krävas. Vid prövningen av vilka utländska högskolorvars utbildning kan accepteras bör den kvalitetsvärdering som görs av de frånutbildningsanstalterna frislående amerikanska och europeiska fackorganen iförsta hand kunna tas lill utgångspunkt. Verksamhetsområdetför kiropraklorerna har av kommittén angetts vara att förebygga, utreda ochbehandla funklionsrubbningar och smärttillstånd i rörelseorganen. Behandlingensker med särskilda handgrepp som vid behov kan kompletteras med annanfysikalisk behandling. Denna definition synes också i allmänhet ha accepteratsav remissinstanserna.