prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — Frän anslaget betalas bidrag till förbättting avboendemiljön enligt förord- 56 ningen(1975: 129) om bidrag av statsmedel till förbättring av boendemiljöer. Bidragsformen upphörde (1986:291). Plan-och bostadsverket Prop. 1988/89: 100 beräkningar återstod vid ingången av /89 35 milj. kr.att utbetala av tidigare beviljade bidrag. Verket bedömer att 20 milj. kr. kommer alt betalas ul /89 och resterande 15 milj. kr. under /90. Bidragsgivningen till förbättring av boendemiljönupphörde ochersattes av s. k. fömyelsebidrag för vilka Jag har redogjort i det föregående under anslaget B 5. Ätgärder ibostadsområden med stor andel oulhyrdalägenheter m. m. Anslagsbehovet för utbetalningar av tidigare beviljadebidrag beräknar jag i likhet med plan- och bostadsverket till 15 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Bidrag tiUförbättring av boendemiljön för /90 anvisa ett förslagsanslag på 15 000 000kr. Bidrag till allmännasamlingslokaler m. m. 1987/88 Utgift 116 966 858 1988/89 Anslag 70 000 000 1989/90Förslag 75 000 000 Frän anslaget betalas dels anordnings-,inventarie- och uppmstnings-bidrag samtmedel för s.k. särskild eftergift och energisparbidrag till allmänna samlingslokaler enligt bestämmelserna iförordningen (1987:315) om stöd tillallmänna samlingslokaler, dels bidrag till riksorganisationerna för samlingslokaler.Från anslaget betalas även bidrag enligt förordningen (1984: 703) om statsbidrag till vissa teaterlokaler m. m. ochförordningen (1987: 317) om bidragtill handikappanpassning av folkparksteatrar. Över-gängsvis betalas vidare frän anslaget tidigarebeslutade bidrag enligt förordningen(1982: 264) om statsbidrag lill energibesparande åtgärder i byggnaderm. m. som lillhör vissa organisationer och stiftelser (upphävd 1987:314). Anordningsbidragkan lämnas till aktiebolag, föreningar eller stiftelser som är frislående i förhållande tillkommunen och kommtmala företag. Bidraglämnas för nybyggnad, ombyggnad eller köp av samlingslokaler. Anordnmgsbidrag lämnas med högst eller, närdet finns särskilda skäl, högst av bidragsunderlaget. Inventariebidrag kanlämnas för köp av inventarier i samband med anordnande av samlingslokaler.Inventariebidrag lämnas med högst av bidragsunderlaget till den del detta inte överstiger . 1988/89: 100 av denåterstående delen. Bidraget får dock inte överstiga . Upprustningsbidragkan lämnas med i regel högsl av kosmadema för uppmsming av samlingslokaler, inkl.utbyten eller komplettermgar av inventarier i lokalema, saml för betalning av skulder.Bidraget lämnas normalt under villkor att också kommunen bidrar till kosmademaför uppmslningen. I fråga om samlingslokaler som har färdigställts efler den 30 Juni 1973lämnasbidrag endast för handikappanpassning och därmed sammanhängande anskaffning avmventarier. För detta ändamål lämnas uppmstningsbidrag till hela kosmadenintill i regel . För överskjutande kostnader lämnas bidrag med högst . Enligt förordningen kan vidare statligt län enligt äldre bestämmelser efterges under vissafömtsätmingar. Energisparbidraglämnas i första hand för åtgärder som avser att förbättta värmeisoleringen isamlingslokaler. Bidrag lämnas med högst av den godkända kosmaden, dock högst med 300 000kr. Bidrag för handikappanpassning avfolkparksteatrar lämnas för teatrar somhar uppförts eller byggts om med stöd av bygglov som beviljats före . Bidrag lämnas till skäligakosmader för åtgärdema, normalt dock högsl med . För varje budgetårfastställer ramar för beslut om stöd. Uppmstningsbidrag förhandikappanpassning lämnas dock utan rambegränsning. Statsbidrag förvissa teaterlokaler m. m. kan under vissa fömtsätmingar lämnas förnybyggnad, ombyggnad eller uppmsming av teater-, konsert- och museilokaler somtillhör någon annan än staten. En fömtsätming är att projektet är angelägetfrån sysselsättningssynpunkt. Anordningsbidrag för teaterlokaler m. m.kan lämnas med högst eller, när det finns särskilda skäl, avkosmaden för anordnande av sådana lokaler. Bidrag för uppmsming lämnas påsamma villkor som gäller för uppmsmingsbidrag för allmänna samlingslokaler. Stödet tillallmänna samlingslokaler m. m. handläggs inom plan- och bostadsverket av ensamlingslokaldelegation. Ramen för beslut om anordningsbidrag under budgetåret1988/89 fastställdes avriksdagen till 28 milj. kr. Samlingslokaldelegaiionenhade ansökningar om anordningsbidrag och inventariebidrag på sammanlagt 109,5milj. Dessutom hade delegationen förhandsgranskat och vid dennagranskning godtagit projektför vilka bidrag har sökts med ca 23,3 milj. kr. Plan- ochbostadsverkel föreslår i ansluming till ytttande från samlingslokaldelegationenatt ramen för /90 utökas till 50 milj. kr. Ifrägaombidraget till riksorganisationemaföreslär verket i enlighet med Prop. 1988/89: 100 förslag frånsamlingslokaldelegationen att del räknas upp med . 13 till3,4 milj. kr. Av delta belopp bör . avse sådant uttednings-ochprojekteringsarbete som bedrivs gemensamt av riksorganisationema. Upprustningsbidrag m. m. Ramen för beslut om upprustningsbidrag m.m. /89 fastställdesav till 24 milj. kr. Samlingslokaldelegationenhade ansökningar om upprustningsbidrag på 119,6 milj. kr. Plan-och bostadsverket föreslär i anslutning tillyttrande från delegationen att ramen för uppmsmingsbidrag ökas till 30 milj.kr. för /90. För bidrag förhandikappanpassning av folkparksteatrar föresläs för /90 en ram om 1,2 milj. kr. beräknar behovet av medel förutbetalningar av bidragunder innevarande budgetår fill ca 70 milj. kr. Verket beräknar utbetalningarna under /90 till ca75 milj. kr. Folkrörelseuttedningen har i betänkandet (SOU 1987: 33 )Ju mer vi är tillsammans föreslagit att stödet till allmänna samlingslokaler reformeras.Förslaget harremissbehandlats. Tre frågor är enligt uuedningen i dagsärskilt aktuella: Hur skall man kunnaanvända samlingslokaler i mindre samhällen och i glesbygden sä att de bättte svarar mot invånarnas och de lokalaföreningamas behov? Hur skall mankunna sambruka lokaler både för samhällets sociala service och för föreningamas behov? Hur skall man få fram fler småsamlingslokaler också i storstadsområdenasoch de större tätortemas bostadsområden? Uttedningenframhåller att det inte finns några egentiiga formella hinder mot anläggningardär lokaler satnnyttjas för olika ändamål. Goda exempel pä sådana lösningarfinns. Olika nya projekt bör dock föras fram och inttessel för dem bör ökas genom olikainformationsinsatser. Många har pekat påatt det behövs fler samlingslokaler i storstadsområdena och de störretätorternas bostadsområden. Flera uttedningar har också visat attdeltagandet i föreningar och delaktigheten i samhällslivet där är lägre än pä mänga andrahåll. En satsning på samnyttjande av lokaler motsvarande den som föreslås förde mindre samhällena bör göras också i dessa områden. Uttedningenföreslår därför att statens bidrag till ny- och ombyggnad av Prop. 1988/89:100 samlingslokaler omformas sä att de stimulerar byggandet av mindre an- Bil. Maximalt bidrag börlämnas till en anläggning med högst 1 000 kvadratmeters yta för attsedan ttappas av. Staten bör stå för av godkändabyggkostnader som bidrag och kommunen för40 % som bidrag eller lån. Kommunema bör som garantera driftbidrag. Uppmsmingsbidrag böri fortsättningen lämnas endast till föreningsägda lokaler ellerlokaler som föreningarna disponerar genom långsiktiga nyttjan-derättsavtal. Folkrörelseuttedningens förslag till en reform avsamlingslokalstödei har fatt ettbrett gensvar hos remissinstansema. Jag vill här först ta upp förslaget attstödet styrs till mindre lokaler. Förslagetstöds av bl.a. , . ,nykterhetsorganisafionerna, pensionärsorganisationerna, idrottsrörelsen och den övervägande delen av de kommuner som har ytttat sig i frågan samt - i ett gemensamt yttrande - avde tte samlingslokalorgani-sationema , . De senare preciserar utted-ningens förslagoch föreslår att stöd lämnas av den godkända kosmaden för de första kvadratmetema, i skiktet 1 000-4 000 kvadratmeter och förgodkända lokalytor över denna gräns. Bland de fåtaligaavstyrkandena i denna del märks i första hand ,och Folkparkemas . Förslaget omkommunal delfinansiering som fömtsätming för statiigt stöd tas upp endast i ettbegränsat antal av yittandena. Bland dem som tillstyrker förslaget märksbostadsstyrelsen, , samlingslokalorganisa-tionema och ett antal kommuner. Direktaavstyrkanden länmas främst av några kommuner. Flera av dem somytttat sig förordar att stödet helt förbehålls förenings-ägda lokaler. Blanddem märks främst och nykterhetsorga-nisationema. Direktaavstyrkanden till en sådan ordning lämnas från Hyresgästemas Riksförbimd,Svenska kommunförbimdet och flera kommtmer. De tte samlingslokalorganisationemaframhåller i sitt gemensamma ytttande att det väsenfiiga är att stödet avser lokaler som disponerasför föreningslivet. Stöd bör därför kurma lämnas även till andra lokalägare,om det fiims långsiktiga upplåtelseavtal som ger föreningslivet en oinskränktdispositionsrätt tilllokalema. Förslaget om stöd tillsamnyttjande av lokaler i glesbygd får bred anslutning. Ett förslag omen tteårig försöksverksamhet med särskilda statiiga bidragför samnyttjande av samlingslokaler i glesbygd har hämtöver tagits Prop.1988/89: 100 fram genom glesbygdsdelegationens försorg. De förslag till reformer inom samlingslokalstödet somfolkrörelseutredningen har lagt fram har fått ett genomgående positivtmottagande hos huvuddelen av dem som är berörda av förslagen. Jag anser därför attdet fmns goda skäl för att nu förändra det reguljära samlingslokalstödet efteri huvudsak dessa riktlinjer. Den reform som nubör göras i fråga om stödet till allmänna samlingslokaler bör utformas så att - stödet främjar de små samlingslokalerna, - samma villkor gäller för stödet oavsett om behoventillgodoses genom nybyggnad, ombyggnad eller uppmstning, - den totala finansieringen förbätttas genomsamtidiga åtaganden frän både staten och kommunen och - föreningslivetsinflytande över lokalemas användnmg tryggas. Utredningen har föreslagit att bidragsandelen vid nybyggruid höjs till för de första 1 000 kvadratmetema för att sedan ttappas av för tillkommande ytor hämtöver. Jag delar uttedningensförslag i fråga om denna ytgräns.Den främjar sådana lokaler som det firms ett stort behov av. Enligt min meningbör dock bidragsandelen höjas till högst . För lokaler överdenna gräns bör stödet ttappas av. Uttediungen har inte lämnat någotförslag om hiu- en sådan avttappning bör utformas. Jag förordar att bidrag lämnas med högst förlokaldelar mellan 1 000 och 2 000 kvadratmeter.Det iimebär vid nybyggnad samma stödandel som . För lokaldelar över2 000 kvadrattneter bör stöd normalt inte lämnas. Jag vill emellertid erinra omvad föredraganden anförde budgetproposition (bil. 13 s. 55) om regeringensmöjligheter att med stöd av fmansfull-makten öka statliga bidrag bl.a. tillinvesteringar i samlingslokaler, om det behövs av sysselsätmingsskäl.Uttalandet tog sikte främst på möjlighetema att vidga ramama för sädana bidrag,men regeringen har genom fmansfull-makten också fått möjligheter att i samma syfte höjabidragsandelen för statliga bidrag. Regeringen bör enligt min mening kunnaanvända dessa bemyndiganden pä sådant sätt att bidrag, om det behövs avsysselsätmingsskäl, lämnasäven till lokaldelar . I likhet meduttedningen anser Jag det rimligt och angeläget att kommunema deltar ifinansieringen även vid nybyggnad. Så sker också i praktiken i de flesta fall.Inttesset av tryggade villkor för föreningslivet talar för att ett kommunalt engagemanggörs till en fömtsätming för det statliga stödet. Ett villkor för detstatiiga bidraget bör därför vara att kommunen har åtagit sig att lämna bidrag med lägst avinvesteringskostnaderna upp till 2 000 kvadrattneter. I fr&ga om upprustningsstödet haruttedningen inte lagt fram några för- Prop. 1988/89: 100 slag. Jag anser detangeläget att statens stöd till de allmänna samlingsloka- Bil. 13 lema är neuttalt i förhållande till på vilketsätt lokalbehoven tillgodoses. Stöd till ombyggnad och andrauppmsmingsåtgärder bör därför lämnas efter sammagrunder och med samma bidragsandelar som stödet till nybyggnad. Därmed kommer valet mellan olika byggåtgärder attkunna göras helt och hållet efter vilka lösningar som bäst tillgodoserde behov som fmns. Det iimebär attbidrag även vid ombyggnad eller uppmstning bör lämnas med högst av kosmaden upp till enlokalyta av och med högst i intervallel 1 . Samma villkor i fråga omkommimal medfmansiering bör ocksä gälla. Bidraget bör i bådafallen beräknas med utgångspunkt i den godkända kosmaden för arbetena. Det bör i övrigtankomma på plan- och bostadsverkel attbestämma hur bidraget skall beräknas. Mina förslag innebäri praktiken att stödet förbätttas för små och medelstora samlingslokaler vidnybyggnad och att det blir i huvudsak oförändrat vid uppmsming, sett motbakgrund av att uppmslningen nästan undantagslöst avser små objekt. Uttedningenframhåller att en av de väsentiigaste uppgiftema är att tillgodosebehovet av samlingslokaler i de större tätorternas olika bostadsområden.Anordnandet av en samlingslokal ingår inte sällan som ett av de väsentiigasteinslagen i sttävandena att förnya och berika områden som har få andra lokalerän bostäder. Enligt min mening bör det inte finnas några hinder för attsamlingslokaler anordnas i anslutning till andra lokaler eller i byggnader som redanfinns, även om dessa byggnader ägs av någon annan än en samlingslokalförening.Som de tte samlingslokalorganisationema har fram-häUit, måste det väsenfiiga vara attlokalema upplåts på ett sätt som tryggar att de disponeras av föreningarna på längsikt och pä sådana ekonomiska villkor att värdet av statens och kommunemasbidrag tillfaller föreningslivet. Särskilda villkor gäller i fråga ombidrag för inventarier, energisparåtgärderoch handikappanpassning. Av förenklingsskäl och med hänsyn till attmaximibeloppen för dessa åtgärder uppgår till mycket begränsade belopp förordar Jag att kosmader för energisparåtgärder och för handikappanpassning inräknas i det reguljärabidragsunderlaget pä samma sätt som andrabyggkosmader. Bidrag enligt nuvarande regler bör dock kunna lämnas för handikappanpassningsålgärder som genomförsutan samband med andra bidragsberättigadearbeten. Det särskilda bidraget för inventarier har i allmänhet förlorat sin betydelse. Motsvarandekosmader bör dock undantagsvis, om samlingslokaldelegationen finner skäl fördet, kuima ingå i underlaget för bidraget i fråga om särskilt angelägnaprojekt. I fråga om bidraget tillhandikappanpassrdng av folkparksteatrar och statsbidragettiU vissa teaterlokaler m.m. samt den särskilda möjligheten att i vissa fall lämna bulrag tiU betalning av skulderföreslår jag inga förändringar. Även förslaget omsamnyttjande av samlingslokaler i glesbygd har fått ett välvilligt mottagande.Inom ramen för boendeservicedelegationens verksam- het - för vilken Jag har redogjort i det föregående underinledningen till detta Prop. 1988/89: 100 avsnitt- pågår vissa försöksprojekt som gäller sådant sam- Bil. nyttjande av samlingslokaler och lokaler för olika former avboendeservice. Stödhar lämnats bl. a. lill fyra projekt i , Tanums, Åmåls och Jag anser att erfarenhetema frändelegationens olika försöksprojekt bör tas till vara innan någon annanordning etableras. därför inte beredd att nu lägga fram något förslag idenna del. De ändrade reglerför samlingslokalstödet som jag nu har förordat bör ttäda i kraft . Hittillsvarandebestämmelser bör dock fortfarande tillämpasi fråga om de projekt för vilka preliminärt beslut meddelats före dennadag. Samlingslokalstödet har använts som ett mycket aktivtinslag i sysselsättningspolitiken. Härigenom har omfattandeinvesteringar kunnat genomföras för att bygga och msta upp samlingslokaler av olikaslag istörre delen av landet. har totalt omkring 850 milj. kr. utbetalatsi statiigt stöd, varav ca 300 milj. kr. i form av uppmstningsbidrag. Mot bakgnmd av det överhettade läget påbyggmarknaden över i stort sett hela landetbör stödet för investeringar i samlingslokaler hällas på oförändradnivå i förhållande till mnevarande budgetår. Mina förslag i detföregående innebär att samma fmansieringsregler tilllämpas vid säväl nybyggnadsom ombyggnad och uppmsming av samlingslokaler. Jag förordar mot denna bakgrund att ramama föranordningsbidrag och uppmsmingsbidrag läggs samman till en gemensam ram för bidrag förallmänna samlingslokaler. Denna ram bör för /90 sättas till . Jag förordar vidare attramen för beslut om bidrag för haruUkapparq)assrdngav folkparksteatrar nästa budgetår fastställs till oförändrat 1,2 milj.kr. Bidrag förhandikappanpassning av alhnänna samlingslokaler bör liksom tidigare få lämnasutan rambegränsning. Jag vill dock i sammanhanget erinra om vad Jag i detföregående har föreslagit om handikappåtgärder som utförs i samband med andra åtgärder. Anslagsbehovetför nästa budgetår beräknar Jag i likhet med plan- och bostadsverket till 75 milj. kr. Jag har därvid beräknat medel även förbidrag till riksorganisationema församlingslokaler med sammanlagt . Av beloppet bör 200 000 kr.få användas för sådant tekniskt/ekonomiskt uttednings-och projekteringsarbete som utförs gemensamt av riksorganisationema. 1988/89: 100 Jag hemställer att regeringen föreslår att rJil. 1. godkänna deändringar i fråga om det statiiga stödet till alhnänna samlingslokaler som Jag har förordat, 2. medge att beslut ombidrag för allmänna samlingslokaler imder /90 meddelas mom en ram om 52 000 000kr., 3. medge att beslut om bidrag förhandikappanpassning av folkparksteatrar under /90 meddelas inomen ram om , 4. till Bidrag till allmänna samlingslokalerm. m. för /90 anvisa ettförslagsanslag på . 1987/88 Utgift 5 272 000 1988/89 Anslag 10 000000 1989/90 Förslag 5 000 000 Från anslagetbetalas tidigare beslutade lån för nybyggnad, ombyggnad eller köp avsamlingslokaler enligt kungörelsen (1973:400) om statiigt stöd till allmännasamlingslokaler (upphävd 1987: 315). Långivnmgen upphörde vid utgången av Juni månad 1987. Utbetalningama till följd av tidigare lånebeslut kan förvart och ett av budgetåren1988/89 och 1989/90 beräknas till ca 5 milj. kr. I likhet med plan- och bostadsverket beräknar jaganslagsbehovet för nästa budgetår till 5 milj. kr. Jag hemställer attregeringen föreslår att till för /90 anvisa ett förslagsanslag på . 1987/88 Utgift 163 322 005 Reservation 12 554 078 1988/89 Anslag 170 000 000 1989/90 Förslag 136 000 000 Från anslaget betalas bidrag till forsknings- ochutvecklingsarbete (FoU) 64 inom samhällsplanerings- samt byggnads- ochanläggningsområdena. Medlen fördelas av statens råd för byggnadsforskning (BFR). Rådet upprättar löpande tteårigaverksamhetsplaner. I samband med anslagsframställningenför /88 lämnade rådet en sådan plan för verksamhetenunder budgetåren 1987/88-1989/90. 1987 årsforskningspolitiska beslut omfattade även den tteåriga verksamhetsplanen för BFR (prop. 1986/87: 80bil. 9, BoU 19, rskr. Rådets verksamhetfinansieras imder innevarande budgetår över följande anslag på statsbudgeten. Underbostadsdepartementets huvudtitel: B12. Byggnadsforskning B 13. Under miljö- ochenergidepartementets huvudtitel: C6. I följandesammanställning redovisas med fördelning pä program och anslag det totalabeslutsuttymmet under /89 (milj. Prop.1988/89: 100 Bil. Beslutsramar anslagsvis i milj. kr. Totalt elfle C 6. huvudtiteln )l2,6 22,0 }l2,6 BFR utgår i sin anslagsframställning från att riktiinjeroch ramar för den allmänna byggnadsforskningen i stort är fastiagda /90, som ärdet i det nu pågående tteärsprogrammet. Det innebär att programstrukturen och programmensmrikming ligger fast för /90. Enligt BFR finns det dockanledning att lyfta fram ett par delområden som bör bli föremål för ökade insatserfrån rådets sida redan nästabudgetår. FoU-området inomhusklimat och hälsosäkra hus är redanhögt prioriterat i den nu gällande Ireårsplanen. Rådet konstaterar att detfinns ett behov av att ytterligare kunna öka insatsema avseende inomhusmiljönimder nästa budgetår. Detta är inte minst befogat mot bakgmnd av den pågående diskussionen omenergihushållning i byggnader och dess eventuella samband med problem iinomhusmiljön. BFR ser dock inga möjligheter till omprioriteringar inom deramar som lagts fast i tteårsplanen. BFR hemställer att sär- 5 1988/89. skilda medel ställs till rådets förfogande för speciellainsatser inom området Prop. 1988/89: 100 inomhusmiljöoch hälsosäkra hus. BFR erinrar ocksåom att relationer till EG har fått ökad aktualitet pä senare tid. Rådetanser att EG-perspektivet måste ägnas ökad uppmärksamhet i denFoU-verksamhet som BFR har ansvaret för. BFR hemställer om att de medel förintemationell verksamhet som beviljades för /89 ökas till 2milj.kr. samt att medlen också får användas för insatser som hänger sammanmed byggsektoms anpassning till EG och till ökade kontaker mellanSverige och EG i bygg- och energiforskningsfrågor. Rådet hemställeratt för /90 få meddela beslut om bidrag till forsknings- ochutvecklingsarbete inom en ram om 166,4 milj.kr. I skrivelse den 1november 1988 har BFR hemställt om ytteriigare 5 milj. kr. för speciella insatserinom området inomhusmiljö och hälsosäkra hus under /90. Vidare hemställerrådet att få fatta beslut som innebär ekonomiska åtaganden /90. Besluten bör enligt rådet fä fattas inom årsvisa ramar om 100, 50, 25, 25resp. 25 milj. kr. Rådet beräknar för /90 attett anslag om 170 milj. kr. behöver anvisas under förevarande anslag. I sitt anförande till 1987 ärs forskningspolitiskaproposition (1986/87: 80 bil. 9) angav dåvarande chefen för bostadsdepartementetde tendensCT i samhällsutvecklingen som enligt hans uppfatming bordepåverka inrikmingen av byggforskningsverksamheten. Mot bakgrund av att såvälsamhällsförändringar som kunskapsutveckling är relativt långsamma processer betonades även att deförändringsfaktorer som lyftes fram forskningspolitiska proposition(1983/84: 107 bil. 9) fortfarande skall vara vägledande för byggnadsforskningen. Departementschefens resonemangresulterade i att vissa prioriterade områdenlyftes fram för tteårsperioden /88-89/90, nämligen stads- och bostadsförnyelse, och regionalinfrastmktur, kvalitet i planerings-ochbyggprocessen, byggnadsdelars beständighet och livslängd, klimat och miljöi bebyggelsen samt s. k. el-effektiva byggnader. Dessa onu-åden hadeäven prioriterats i den verksamhetsplan för tteårsperioden som BFRredovisade i ansluming till anslagsframställnmgen för /88. Jag kan konstateraatt BFR:s anslagsframställning för /90 ligger helt i linjemed intentionema i de forskningspolitiska besluten. 1987 årsforskningspolitiska beslut innebär att den reala nivån för de stat liga medel som BFR disponerar under budgetåren 1988/89 och 1989/90 skall minskas med 10 milj. kr. iförhållande ull nivån för /88. Rådet redovisade i sin anslagsframställningför /89 hur denna neddragning bör fördelas på de olika anslagen samt konsekvensema för gg För /89 föreslog rådet attbeslutsramen under Prop. 1988/89: 100 anslagetByggnadsforskning skulle minskas med 4 milj.kr. och ramen Bil. 13 under anslaget Lån till experimentbyggande med 1milj. Jag utgår från att denna fördehiing av minskningen av disponiblamedel även är lämplig imder nästa budgetår. Rådet anger attdess ambitioner - ttots neddragningen - är att både öka stödet till högskoloma och vidmakthålladen tillämpade forskningen och utvecklingsverksamheten på nuvarande nivå. Inom bostadssektomhar uppmärksamheten riktats mot hygieniska brister i det yngrebeståndet av flerbostadshus. BFR framhåller att det är angeläget att redan under nästabudgetår få till stånd en ökad satsning på forsknings- och utvecklingsarbete inom området klimatoch miljö i bebyggelsen, med särskild inrikming på inomhusmiljön. Jag delar rådetsuppfattning.Jag bedömer det som både möjligt och nödvändigt att redan nästa budgetårintensifiera forsknings- och utvecklingsarbetet rörande inomhus-miljöfrägor. Den intemationellaverksamheten skall enligt intentionema i rådets tteårs-plan vara enintegrerad del av FoU-verksamheten.