prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — 1989/90 Förslag 3 131000 ' anslaget G 20. Av anslaget /89 har . inte ställts till kabelnämndens disposition till följd av tillämpandet av en utgiftsram. skall enligt sin ochnärradionämndens instruktion (1988:340)pröva frågor om lokala kabelsändningar. Nämnden skall ha tillsyn över verksamheten med sådana sändningaroch även i övrigt följa utvecklingenpå området. Nämnden skall också handlägga ärenden om avgifter enligt lagen (1985:1061) om avgifter i ärenden om lokala kabelsändningar samt pröva frågor om bidrag enligt förordningen (1985:1065) om statsbidrag till lokal programverksamhet. Kostnaderna för kabelnämndensverksamhet finansieras helt med avgifter. Förvaltningskostnader (därav lönekostnader) Lokalkostnader Anskaffning av inredning och utrustning m.m. Beräknad ändring 1989/90 (1718000)' ( + 320000) ' Av angivet belopp har . inte ställts tillkabelnämndens disposition til följd av tillämpandet av en utgiftsram. Inkomster vid kabelnämnden, som redovisas på statsbudgetens in- Prop. 1988/89:100 komstsida under rubriken2544 Avgifter i ärenden om lokala kabelsänd- Bil. 10 ningar beräknas till 13,8 milj. kr. for /89 (/88 var inkomsterna6,543 milj. Antalettillstånd för satellitsändningar och upplåtelse av kanalutrym me för egensändningar uppgick vidutgången av till 260. Av tillstånden avsåg 139 , 23bostadsföretag, 40 privata kabel-TV- bolag och 53 bostadsrätts- och samfällighetsföreningar samt 5 enskilda fastighetsägare. 155 kommuner var berörda. 15 tillstånd för egensändning ar hade beviljats. Antalet till kabel-TV-nät anslutna bostäder med möjlig het att ta emot satellitsändningaruppgick till ca 475 000 vilketmotsvarar av landets hushåll.Anslutningstakten i genomsnitt under det senaste budgetåret har varit ca 16 500 mot ca 10000 året innan. Kabelnämndenföreslår att någon besparing i enlighet med huvudförslaget inte görs. Enbesparing skulle framtvinga en minskning av personalen och leda tillatt nämnden inte kan fullgöra ålagdaarbetsuppgifter. Under budgetåret1987/88 inrättades en tidsbegränsad arvodestjänst för en juridiskexpert, finansierad med särskilda, av regeringen anvisade medel. Kabelnämndenbegär nu att tjänsten permanentas ( + ). Nämnden redovisarockså ett stort behov av personal vid det med närradionämnden gemensamma kansliet och understryker vikten av att närradionämndensyrkande om en sådan personalförstärkning tillgodoses. I övrigt föreslåsför löner och övriga förvaltningskostnader en ökning med . Bl.a. begärs förstärktaresurser för driftskostnader för ADB, förresor samt ersättning för förlorad tjänstebrevsrätl. harpreliminärt beräknat vilka kostnader som uppkommer i samband med ftyttning av kansliet till nya lokaler ( + . Sammanlagt bör anslaget höjas med . Jag harberäknat medel för attkabelnämndens behov av juridisk expertis skall tillgodoses. Jag har också tagithänsyn lill behovet av en viss allmän förstärkning. Jag har vidare i mitt förslag beaktat attIjänstebrevsrätten för kabelnämnden föreslås slopad fr.o.m. den 1 juli1989. Vid min medelsberäkning har jag inte tillämpat huvudförslaget.Anslagshöjningen täcks av beräknade inkomster. Jag hemställer att regeringen föreslår att lill : Förvaltningskostnader för /90 anvisa ett förslagsanslag på3 . : Stöd tilllokal programverksamhet' Prop.1988/89:100 1987/88 Utgift 1040000 Reservation 428000 1988/89 Anslag 1000000 1989/90 Förslag 1000000 ' anslaget G 21. Från anslaget utgårstöd lill lokal programverksamhet i enlighet med bestämmelser i förordningen (1985:1065) omstatsbidrag till lokal programverksamhet. har under /88 beslutat ombidrag till 16 mottagaremed sammanlagt . För /90 föreslås att anslagethöjs lill . Anslaget bör föras upp med oförändrat belopp. Jag hemställer all regeringen föreslår alt tillKabelnämnden: Slöd till lokal programverksamhet för /90 anvisa elt reservationsanslag på . 1987/88 Utgift 3 296000 1988/89 Anslag 2 599000 1989/90 Förslag 3428000 ' Tidigareanslaget G 22. Av anslaget /89 har . inte ställts lill närradionämndens disposition till följd av tillämpandet av en utgiftsram. skall enligt sin och kabelnämndens instruktion (1988:340) pröva frågorom närradio och ha tillsynöver närradioverksam-heten. Nämndenskall också handlägga ärenden om avgifter enligt förordningen (1984:463) om avgifter i ärenden omnärradio. Kostnaden för närradionämndensverksamhet finansieras helt med avgifter. Förvaltningskostnader (därav lönekostnader) Lokalkostnader Anskaffning av inredning och utrustningm.m. Beräknad ändring 1989/90 Prop.1988/89:100 Bil. (1873000)' ( + 424 000) '\v angivet belopp har . inte ställts till närradionämndens disposition till följdav tillämpandet av en utgiftsram. , som redovisas på statsbudgetens inkomstsida underrubriken 2545 Närradioavgifter beräknas lill 3, 4 milj. kr. för nästa budgetår (/88 var inkomsterna 2,765 milj.kr. 1.I juli 1988 var 128 sändare i drift. Tillstånd fanns för sändare på ytterligare 24 orter. Antalet tillslåndshavarevar 2 345. För budgetåret1988/89 räknar nämnden med minst . Mot bakgrund av attverksamheten fortfarande befinner sig i ett uppbyggnadsskede och är under stark expansion föreslårnärradionämnden att någon besparing enligthuvudförslaget inte görs. En sådan besparing skulle framtvinga en minskning av personalen och bl.a. leda oacceptabel föriängning avhandläggnings-och beslutstiderna. Närradionämndenföreslår för /90 en personalförstärkning med två tjänster, enassistent för lids- och lillståndsärenden och en byrådirektör för tillstånds- och tillsynsärenden samlnämndernas gemensamma administration ( + . 1 övrigt föreslåsför löner och övriga förvaltningskostnader en ökning med . Bl.a. begärs förstärktaresurser för driftskostnader för ADB,resor, information samt ersättning för förlorad tjänstebrevsrätl. Närradionämndenhar slutligen preliminärt beräknat vilka kostnader som uppkommer i samband med flyttning av kansliettill nya lokaler ( + . Anslaget bör höjas med . Jag har därvid tagithänsyn lill närradionämndensbehov av en tidsbegränsad personalförslärkning för tillsyns-ochsändningslidsärenden och av en viss allmän förstärkning. Jag har också i mitt förslag beaktat atltjänstebrevsrätten föreslås slopad för närradionämnden fr.o.m. 1 juli1989. Vid min medelsberäkning harjag inte tillämpat huvudförslaget.Anslagshöjningen täcks av beräknade inkomster. Jag hemställer att regeringen föreslår all lill Närradionämndenför /90 anvisa ett förslagsanslag på . Prop.1988/89:100 Bil. Utbyte avTV-sändningar mellan och 1989/90 Nytt anslag (förslag) 10 718 000' ' För innevarande budgetår gäller att medel förifrågavarande ändamål har anvisats dels under anslaget G 23. Sändningar avfinländska televisionsprogram (1 400000kr. ), dels på tilläggsbudget under anslaget G 24. Utbyte av TV-sändningar mellanSverige och (. Från anslagen Sändningarav finländska televisionsprogram samt Utbyte av TV-sändningar mellan Sverigeoch har dels medel anvisats till för tekniska kostnader,dels bidrag för sändningsverksamheten lämnats till lillslåndsinnehavaren.Televerkets medelstilldelning avser dels utsändning av ett finländsktTV-program i , dels tillhandahållande och överföring av elt svensktTV-program lill . Utsändningen av ettfinskt program i sker med stöd av lagen (1986:3) om rundradiosändningav finländska televisionsprogram. Regeringen får för tiden intill utgången avår 1989 medge räll lill rundradiosändning från radiosändare avtelevisionsprogram i radio- eller trådsändning från . Regeringen har den 22december 1988 meddelat Riksförbundet Finska Föreningar i tillstånd attockså bedriva sådana sändningar. Som villkor för tillståndetgäller bl.a. att en sändare i med viss räckvidd skall användas, attsändningarna skall ske i en kanal, atl sändningarna skall bestå avvidaresändning av program som sänds eller kort har säntsi av saml att sändningarna inte får innehållakommersiell reklam. Beräknad ändring 1989/90 för tekniska kostnader m. m. Bidrag till Riksförbundet Finska Föreningar i för sändnings verksamhet + 1311000 + 5262000 ' För /89 anvisat under anslagetG 23. televisionsprogram ochanslaget G 24. Utbyte av TV-sändningar mellan och "För /89 anvisat underanslaget G 24. /90 behövs dels . för utsändning av ell ''- 'finskt program över , dels . för tillhandahållande ochöverföring av elt svenskt TV-program lill . har i en skrivelse kompletteratanslagsframställningen. 1988/89:25 (bil. 5 s. 19-21) lade regeringenfram förslag om alt utvidga det nuvarande TV-utbytet mellan ochFinland. Dels föreslogs all skulle tillhandahålla och överföra ettsvenskt TV-program till , dels atl Riksförbundet Finska Föreningari , som är innehavare av tillståndel för de finländskasändningarna över , skulle fåbidrag för sin sändningsverksamhet.Därmed skulle det föreliggande TV-utbytet bekostas på likställda villkor mellande två medverkande länderna. (KrU 1988/89:8, rskr. 16) godtogförslagen. Sändningarna av en finländsk TV-kanal över hardärigenom haft sin motsvarighet i en svensk TV-kanalöver Helsingforsområdet. De positiva erfarenheterna från denhittillsvarande försöksverksamheten iSverige gör det naturiigt att diskutera formerna för den fortsatta verksamheten.Jag anser det vara angeläget att frågan om hur man kan utsträcka tillgången av den finländska kanalen till merpartenav de finsktalande hushållen i studeras närmare. Utredningen (U1987:02) om ökat TV-utbyte mellan och arbetar nu med denna uppgift. Bl.a. undersöks de möjligheter som satellittekniken erbjuder. Lagen om rundradiosändning av finländskatelevisionsprogram är i avvaktan på ett bredare nordiskt TV-salellilsamarbetetidsbegränsad t.o.m. den 31 december 1989.Med hänsyn till delta samt till det utredningsarbete som pågår, bör lagens giltighetstidförlängas med ytterligare elt år. Förslag härom har upprättals inomutbildningsdepartementet och bör fogas lill protokollet i detta ärende sombilaga 10.13. Lagförslaget rör ioch för sig sådant ämne som avses i 8 kap. 18§ andra stycketregeringsformen. Enligt min mening är dock frågan av sådan be-skalfenhet atlyttrande från lagrådet skulle sakna betydelse. Eftersom de båda anslagen Sändningar avfinländska televisionsprogram och Utbyte av TV-sändningar mellan ochFinland hänger nära samman bör de föras ihoptill ett anslag under den senareanslagsbeteckningen. För utsändning avett finländskt TV-program över saml för tillhandahållande ochöverföring av ell svenskt TV-program till bör erhålla 8096000kr. för tekniska kostnader m.m. under nästa budgetår. i för sändnings verksamhet utbetalas till förbundet av regeringen. En viktig faktor vid 460 bedömningen avmedelsbehovets storiek är utgången av ännu ej slutförda Prop. 1988/89:100förhandlingar mellan tillståndsinnehavaren och företrädare för berörda Bil.10 upphovsrättsorganisalioner. budgetproposition kommer jag atl redovisa om utfallet av förhandlingarna harföranlett ändringar i stödet till förbundet. Jag hemställer att regeringen föreslår att l.anta ett inom utbildningsdepartementetupprättat förslag till lag om fortsattgiltighet av lagen (1986:3) om rundradiosändning av finländskatelevisionsprogram, 2. tillUtbyte av TV-sändningar mellan och anvisa ettförslagsanslag på . Bidrag till dokumentation av medieutvecklingen 1989/90 Nytt anslag (förslag) 348 000 Enligt riksdagsbeslut om forskning (prop.1986/87:80 bil. 6, s. 159f, KrU 16, rskr. 262) bör fr.o. m. /90 särskilda medel anvisas för åtgärder för att förbättra underlagetför massmediepolitiska bedömningar och beslut. Med stöd avregeringens bemyndigande tillkallades ensärskild utredare (1988:05) med uppgift att förbereda insatser för attförbättra underlaget för massmediepolitiska bedömningar m.m. (Dir. 1988:14). Utredarenöverlämnade sina förslag till åtgärder i betänkandet (SOU 1988:52) Att följamedieutvecklingen. I forskningspropositionen anges denekonomiska ramen för en fullt utbyggdverksamhet till totalt . i1987 års kostnadsläge. Utredningen om åtgärder för att förbättra underlaget för massmediepolitiska bedömningar m. m. Utredaren har kartlagt aktuella bevaknings- ochdokumentalionsinsalser inom det massrnediepolitiska området som görs inom såvälden offentliga som den privata sektorn. Utredaren föreslår att medel under budgetåret1989/90 anvisas den svenska avdelningen av Nordiska dokumentationscentralen för Masskommunikationsforskning(NORDICOM) för bidrag till information omforskningsresultat och till insamling och bearbetning avmediestatistik. NORDICOM förutsättsfå slor självständighet vid fördelningen av medlen mellan personal och omkostnader. Deytterligare insatser som utredaren föreslår för tiden fr.o.m. budgel- 461 året1990/91 bör omfatta dokumentation av bl.a.debatt om medieutveck- Prop. 1988/89:100 lingen samt av den tekniskautvecklingen på medieområdet. För ändarna- Bil. 10 let föreslås en förstärkning av resurserna tillantingen kabelnämnden eller arkivet för ljud och bild (). Enligt utredaren ären remissbehandling av förslagen avseende /90 inte erforderlig. Däremotbör förslagen avseende den andra etappenremissbehandlas. Den särskilde utredaren med uppgift att förberedainsatser för att förbättra underiaget för massmediepolitiska bedömningar m. m.har i betänkandet (SOU 1988:52) Att följa medieutvecklingen lagt fram förslag om hur underlaget för massmediepolitiskabedömningar skall förbättras. Förslagenfrån utredningen avseende tiden fr.o.m. /91, dvs. den andra etappen, har därefter remitterats tillberörda organ. Efter remissomgångensslut avser jag att återkomma till regeringen med förslag om hur en fulltutbyggd verksamhet skall utformas. För budgetåret1989/90 har utredaren föreslagit att den svenska avdelningen av Nordiskadokumentationscentralen för Masskommunikationsforskning (NORDICOM) anvisas medel för bidrag tillinformation om forskningsresultat ochtill insamling och bearbetning avmediestatistik. Jag tillstyrkerförslaget och har beräknat ett belopp om . för detta ändamål. Jag hemställer att regeringen föreslår atl lillBidrag UU dokumentation av medleutvecklingen för /90 anvisa ett reservationsanslag på 348 000kr. INTERNATIONELLT KULTURELLT Pp.1988/89:100 SAMARBETE '' ' Enväxande internationalisering präglar samhällslivets olika områden. Inte minst är detta tydligt inom kulturiiv,utbildning och forskning. Denna internationalisering,i form av utbyte och kontaktskapande, är av grundläggande betydelse för förnyelse och utveckling.Den internationella jämförelsenförblir tillika en måttstock på vitalitet och kvalitet ikulturiiv, utbildning och forskning. Den europeiskaintegrationsprocessen har i särskild grad kommit att fokusera debatten omsamhällets internationalisering till all handla primärtom den Europeiska Gemenskapen (EG). Även med erkännande av den betydelse EG:s utveckling har också för svenskutbildning och forskning och i någon mån för vårt kulturiiv finnsdet anledning att framhålla att den internationalisering som pågår måsteinbegripa också anda ländergrupper ochkulturkretsar. I det europeiska perspektivet måste uppmärksammas också de östeuropeiska staterna. 1ett utomeuropeiskt perspektiv förblirNordamerika, särskilt , av utomordentlig betydelse för utvecklingen av kulturliv, utbildning ochforskning. Stillahavs-områ-det,särskilt , och den arabisk-islamiska länderkretsen kommer att få växandebetydelse också för vårt land. Betydelsen av dettabreda och flerdimensionella synsätt på internationaliseringsprocessen har illustrerats inågra av de utredningsförslag som under år1988 lämnats i fråga om skolans, högskolans och kulturlivets internationella kontakter och samarbete.Skolöverstyrelsen (SÖ) har på regeringens uppdrag utarbetat etthandlingsprogram för skolväsendets fortsattainternationalisering. Statsrådet har i inledningen tilllittera B. Skolväsendet närmare redovisat sina bedömningar med anledning avSÖ:s förslag. Universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ) har i sin anslagsframställning för budgetåret1989/90 vidareutvecklat förslag till högskolans fortsatta internationalisering, med utgångspunkti den kartläggning av hittillsvarande arbete som UHÄ genomförde . Jaghar under avsnitt D 6. Vissa särskilda utgifter inom högskolan m.m. kommenteratUHÄ:s förslag och redovisatmina bedömningar. Regeringen uppdrogi ål en särskild utredare att göra en översyn av destatliga insatserna inom det svenska kultur- och informationsutbytet medutlandet (UD 1986:2). Utredaren har redovisat sina förslag ibetänkandet Sverigeinformation och kulturutbyte (SOU 1988:9).Betänkandet har därefter varit föremål för remissbehandling. Förslagen bereds f. n. inomregeringskansliet. De förslag tillfortsatta insatser för kulturlivets, skolans och högskolans internationalisering som under år1988 redovisats ger en god grund för bedömningar om de långsiktiga målen och prioriteringarna. Detta är en beredningsprocess där i första hand de i verksamheten engagerade måste .-, ta del.Huvuddelen av allt kulturutbyte och utbildningssamarbete sker Prop.1988/89:100 genom direkta initiativfrån de närmaste berörda. Statsmakternas roll och Bil. 10 uppgift idenna process är att medverka i preciseringen av mål och prioriteringar, attaktivt verka för att hinder för utbyte och kontakter undanröjs, samt attunderlätta det internationella samarbetet genom bl.a. initierings-resurser. Den nordiska kulturgemenskapen och de uttryck den fått ipraktiskt samarbete påkulturområdet är unik. De nordiska ländernas kulturgemenskap är en viktigförutsättning för samarbetet också på andra områden och för det vardagligasamarbetet i hela . För att kunna deltai elt internationelll kulturutbyte krävs en egen stark kulturidentitet. Genom det nordiskasamarbetet stärks och berikas de enskildaländernas kultur och tillsammans utgör vi en viktig del av den internationellakulturella scenen. Enkullurhandlingsplan för att stärka den nordiska kulturgemenskapen och engagera flera idet nordiska samarbetet på kultur-, utbildnings- och forskningsområdenapresenterades av (kultur- och utbildningsministrarna)i samband med session i . Kulturhandlingsplanenhar fastställts av ministerrådet och förverkligandet av planeninleds . 1 den nordiska kulturbudgetensom beslutades av ministerrådet har medel avsatts för att främja kulturutbytet, öka språkförståelsen och föralt stimulera rörligheten inom utbildningsområdet. Hög prioritet ges åtdel s.k. NORDPLUS-programmet (NordisktProgram for Laerare, Uddannel-sesagende och Studerende) som syftar till attfrämja studerande- och lärarutbytet i . Samarbetet mellan denordiska länderna är sedan gammalt väl etablerat och omfattar offentligamyndigheter på alla nivåer, likaväl som folkrörelser och privata företag. En centraluppgift för ministerrådet är att på olika sätt stödja detta rika ochvittförgrenade samarbete bl. a. genom atl undanröja hinder som fortfarande existerar mellan de nordiskaländerna för en fri rörlighet av personer.Särskilt angeläget är atl åstadkomma en nordisk utbildningsgemenskap i den meningen atl utbildningsinstitutionerna i deolika länderna står öppna på i princip samma villkor för samtliga studerande i . Vidare att utbildningar ochexamensbevis har giltighet över heladen nordiska arbetsmarknaden. Som en konkret åtgärd för att stärka utvecklingen av en nordisk utbildningsgemenskapharjag, som jag redovisat i det föregående, avsatt 2 milj. kr. för attstimulera kommunerna all la emot gymnasieeleverfrån de andra nordiska länderna (anslaget B 19. Bidrag till driften avgymnasieskolor). Det nordiska samarbetet omfattar i stortsett alla de områden som upptas i om den inre marknaden.Integreringen mellan de nordiska länderna har i vissaavseenden kommit längre än mellan de tolv . I andra avseenden är det nordiska samarbetet mindre långt- 464 Jag ser det som en viktig uppgift förministerrådet all följa utveck- Prop. 1988/89:100 lingen inom EG och utarbeta underlag föratl kunna bedöma hur de Bil. 10 nordiskaintegrationssträvandena förhåller sig till motsvarande utveckling inom EG. EG:s mycket betydande satsning på utbildnings- ochforskningssamarbete innebärför både en möjlighet och en utmaning. Intensifieringen av internalionellt samarbete inom utbildning ochforskning skapar nya och bättreförutsättningar också för vårt land. Ett aktivt deltagande i EG:s utbildnings- och forskningsprogram förutsätter tillikabetydande egna ansträngningar, bl.a.i form av ett ökat utbud av kurser med undervisningen bedriven påfrämmande språk, i första hand engelska. Det är minuppfattning att så långt möjligt skall della i full skala i EG:sutbildnings- och forskningsprogram. En snabb och stegvis utbyggnad av vårtdeltagande i forskningsprogrammen sker f n. kommer att gåin som fullvärdig deltagare också i del s.k. SClENCE-programmet (A Programme Plan toStimulate the International Cooperation and Interchange Needed by EuropeanResearch Scientists), som syftar till forskningssamarbete och utbyte av forskare ochforskarstuderande. Under år 1989beräknas förhandlingar kunna inledas om svenskt deltagande i COMETT-programmel(Community Action Programme in Educationand Training for Technology), som syftar till utbildningssamarbete mellan universitet och näringsliv. Någotsenare torde del bli aktuellt attinleda förhandlingar om dellagande i det s. k. ERASMUS-programmet (Community Action Scheme for theMobility of University Students),som syftar tilluniversitelssamarbele och studerande- och lärarutbyte. Detta eftersom inte väntas komma med förslag lillframlida utformning av del programmetförrän . Andra delar av EG:sutbildningsprogram som särskilt kommer all uppmärksammas gäller arbetet med attfrämja erkännandet av examina från såväl yrkesutbildning som högre utbildning,samt arbetet med att stärka språkutbildningeni skola och högskola. beslutvåren att tillåla svenska studerande all ta med sig sina studiemedel vid studierutomlands kommer all väsentligt underlätta ett svenskt deltagande i bl.a.EG:s utbildningsprogram. Regeringens uppdraglill alt byggaupp ett centrum för information om studier utomlands är en annan viktigförberedelseålgärd. Den stora betydelsesom EG tillmäter utbildning och forskning, och de resurser som satsas, har givit förnyadnäring ål debatten inom andra europeiska samarbetsorgan om mål ochprioriteringar. EG-samarbetetsutveckling och ett växande intresse från skilda östeuropeiska stater att delta i västeuropeisktkultur- och utbildningssamarbete har förEuroparådet inneburit nya utmaningar och i viss mån en identitetskris. På svenskt initiativ har för utbildning och kul- 465 30 1988/89. turpåbörjat ett långsiktigt projekt med internationell examination av Prop.1988/89:100 Syftet är att möjliggöra för resp. land att Bil. bedömade egna kulturpoliliska insatserna i ell internationellt perspektiv. kulturpolitik granskades med hjälp av en internalionellt kulturpolitikpå motsvarande sätt. Som statsrådetGöransson tidigare anfört pågår, som ett led i att förslärka samarbetet på del massmediapoliliskaområdet i , elt arbete inom med en konventionom gränsöverskridande TV-sändningar. På svensk inbjudan anordnade Europarådeten ministerkonferens iStockholm för atl diskutera europeiska massmediafrågor och möjligheterna all fullfölja arbetet med dennakonvention. Konferensen blev framgångsrik och möjligheterna att inom kortslutföra konventionsarbetel synes vara goda. har intetidigare kunnat ansluta sig lill konvention om utbetalande av hemlandets studiestöd för studierutomlands. Det nya studiemedelssystem somträdde i kraft öppnar möjligheter för svenska högskolesluderande all studera utomlands med bibehållna sludiemedelsförmåner. Därmed är det nu möjligtför att ratificerakonventionen. Regeringen bör återkomma till med förslag om detta. Som ett uttryck förviljan atl stärka det europeiska samarbetet på utbildningsområdetarrangerade en europeisk utbildningsministerkonferens.Enighet rådde om vikten av atl stärka-högskolesamarbetet i och att underiätta ettfritt utbyte av lärare och studerande. Betydelsenav konvention om betygsekvivalens på den högre utbildningensområde framhölls.