prop · GC03150 · 1988-12-31 00:00:00 — fördesen expansiv finanspolitik, vilket tillsammans med den låga tillväx- Prop.1988/89:150 ten medförde en kraftig försämring av den offentliga sektorns finansiellaBil. Denna försämring kompenserades inte av en ökning i den privatasektorns finansiella sparande. Den försämrade lönsamhetan bidrog lill attinvesleringskvoten föll. hade således ettunderskott i del finansiella sparandet, som invesleringskvotenminskade. Detta innebar att lånade utomlands för att finansiera enökad konsumtion. Konsumtionskvoten, dvs. privat och offentlig konsumtion iprocent av BNI, ökade med 1975 1982. Sparandethar delvis återhämtat sig, men har inte nått upp till de nivåer sområdde . har brutlosparkvoten varierat på ennivå kring och beräknas ligga kvar på den nivån även under 19891990.Investeringskvoten har däremot ökat och förutses öka även under1989. Eftersom brultosparandet inte beräknas räcka till för att finansierainvesteringarna kommer bytesbalansen alt uppvisa underskott även 1989 1990.De stigande underskotlen i bytesbalansen 19861990 sammanhänger således med attinvesterings-kvoten stiger och inte med att sparkvoten faller. I dettasammanhang bör noteras alt det får anses mer allvarligt om ett land har dlökande bylesbalansunderskotl på gmnd av fallande sparkvot än till följd avstigande investeringar. Detekonomiska läget i skiljer sig avsevärt från situationen vid1970-talets mitt. Efterfrågan på svensk export är god och industriproduktionenhålls tillbaka av kapacitetsbegränsningar. Det krävs således en fortsatt höginvesteringsaktivitet. är det angeläget att bytesbalansenförbättras. För att detta ska kunna förverkligas krävs att bruttosparandet iekonomin ökar, vilket kan ske genom alt konsumtionslillväxlen hålls tillbaka. Sparandetsutveckling i blir ännu mer dramatisk om manstuderar neltosparandds utveckling. Neltosparkvoten (uttryckt som skillnadenmellan bruttosparande och kapilalförslilning i procent av BNI) anger ökningen ien ekonomis totala förmögenhetsbildning. Vid jämvikt i bytesbalansen visarnivån på neltosparkvoten hur stora nettoinvesteringar en ekonomi kanfinansiera. Därmed kan den sägas vara ett mått på en ekonomis långsikligalillväxttormåga. Vid1970-talets början låg neltosparkvoten på en nivå kring och sjönk däreftertill som lägst 2,. Vid en så låg nivå kan del knappt anses varamöjligt att ens bevara den existerande kapitalslocken via inhemsk finansiering.Därefter har dock en förbättring inträffat. Neltosparkvoten har legat påomkring 6 . Trots att en viss förbättring av netlosparandd harskett , ligger sparandet på en nivå som är betydligt lägreän vad söm var fallet . Finansielltsparande utgörs av skillnaden mellan brutlosparande och investeringar (inkl.lagerinvesteringar). Utvecklingen av del finansiella sparandet för olikasektorer i den svenska ekonomin framgår av tabell 10:1. Summan av de inhemskasektorernas finansiella sparande är lika med bytesbalansen. 1988/89:150 Bil. Tabell 10:1 Finansiellt sparande. Miljarder kr., löpande priser -6,0 0,2 6.4 24,2 -14,3 -16,6 -6,7 32,6 -18,3 -29,6 -15,3 38,0 -15,1 -39,9 -17,0 32,1 -11,7 -37,4 -17,0 Källor: , ,konjunkturinstitutel och . Anm.: Exklusive engångsskattenpå försäkringsbolagen 1987. Denoffentliga sektorn finansiella sparande har förbättrats kraftigt de två senasteåren och uppgick lill 32,6 miljarder . Förbättringen förklaras i huvudsakav en förbättring av det statliga finansiella sparandet. Sparandet i denoffentliga sektorn beräknas förbättras med . för att1990 återgå till fjolårets nivå. Minskningen förklaras huvudsakligenav att skattebaserna ökar tämligen långsamt som transfereringarnatill hushållen fortsätter att öka i snabb takt. Husshållssektornssparande har försämrats bl. a. som en följd av kreditmarknadensavreglering . Flera faktorer pekar dock på att denna utvecklingkommer att vända och atl hushållssparandet ökar igen 1989- 1990. Hushållen börnu i huvudsak ha tillgodosett sina, , eftersatta behov avvaraktiga varor och krediter. Hushållens ökade skuldbörda har också sannoliktmedfört en minskad benägenhet hos hushållen att ta nya lån. Vidare är dettroligt alt hushållen börjar anpassa sitt sparande inför den aviseradeskattereformen. Förelagens finansiella sparande har försämrats kraftigt desenaste åren till följd av den starka invesleringsuppgången. För år 1989förväntas en fortsatt försvagning av företagens sparande till följd av denberäknade fortsatta starka investeringsulvecklingen, medan en viss förbättringav företagens sparande förväntas ske . Sammantagetberäknas det totala finansiella sparandet i den svenska ekonomin försämras i årmed påföljd att bytesbalansunderskotlet ökar något. beräknas deltotala sparandet ligga kvar på innevarande års nivå. Det kommer även framöveratt krävas ett fortsatt starkt offentligt sparande och ett förbättrathushållssparande om utrymme för ökade investeringar skall kunna skapas utan enytteriigare försämring av bytesbalans- Deninternationella ränteutvecklingen har präglats av å enasidan den stigande inflationen och å andra sidan av förväntningar om enkommande konjunkturavmattning. Detta har gjort marknaderna känsliga förinformation om konjunkturiäget. I synnerhet har publiceringen av amerikanskstatistik haft slor genomslagskraft. I de fall då en konjunkiurindikalorsverkliga ulfall avvikit markant från det förväntade utfallet har marknadernaofta reagerat kraftigt. har de långa amerikanska räntorna legal på en stabil nivå, exempelvishar räntan för 30-åriga statsobligationer fluktuerat mellan och 9,4 %.Efter en topp sjönk de långa räntorna för attsedan åter stiga under vintem. De korta amerikanska räntorna har däremot följten klart stigande trend och ligger efter första kvartalet 1989 ca treprocentenheter högre än . Från nyår fram till febmari var denamerikanska räntenivån i stort sett fallande. Därefter har den höjts stegvis.Nivåhöjningarna har framkallats av indikatorer som visat på en fortsatttilltagande inflation. En underliggande orsaktill den högre räntenivån har varit den strama penningpolitik som denamerikanska bedrivit för alt dämpa den ekonomiska aktiviteten ochdärmed inflationen. steg de långa amerikanskaräntorna med och de korta med ca 0,6 procentenheter.Detta har inneburit att avkastningskurvan fått en negativ lutning, dvs denlånga räntan är lägre än den korta. Detta bmkar tolkas som att det finnsförväntningar om en Prop.1988/89:150 Bil. Diagram 11:1 Ränteutvecklingen i olika länder 1984 1985 1986 1987 1988 Diagram11:2 Ränteutvecklingen samt total dagsomsättning av statspapper 1988/89:150 Bil. Dagsomsättning,Mdr kr fallande räntenivå, vilketöverstämmer med de aktuella konjunkturbedömningarna. En effekt av de högredollarräntorna och förväntningarna om en fortsatt stram penningpolitik harvarit en stigande dollarkurs. Från nyår lill har den amerikanskadollarn stärkts från ca 1,77 lill över 1,88 mot D-marken och från ca 124 lillnärmare 133 mot den japanska yenen. har ettflertal centralbanker upprepade gånger genomfört samordnade operationer påvalutamarknaden för att dämpa dollaruppgången. Desvenska räntorna har i stort sett följt den amerikanska utvecklingen. och december föll dock de långa svenska räntorna kraftigare och totaltsjönk de med ca en procentenhet . De korta svenskaräntorna har inte stigit lika kraftigt som de amerikanska. Nivån haremmellertid etappvis stigit med ca en procentenhet under de senaste tolvmånadema. sjönk den svenska räntenivån, varefter denstabiliserades. Från mitten av febmari följde en markeraduppgång. De långa räntorna steg med och de korta medöver en procentenhet. Därmed fick även den svenska avkastningskurvan en tydligtnegativ lutning. En inhemsk faktor som direkt påverkat räntoma har varitförväntningarna om valutaregleringens avskaffande. Dessa förväntningar har vidflera tillfällen drivit ned de svenska räntoma, då det antagits atl den svenskaräntenivån sänks när valutaregleringen avskaffas. Densvenska räntenivån steg inte lika mycket som den internationella under börjanav , vilket medfört att räntedifferensen minskade till enjämförelsevis låg nivå. Under febmari var räntan för en Diagram 11:3 Valutaflödeoch kursindex 1988/89:150 Bil. svensk6-månaders statsskuldväxel mindre än en procentenhet högre än motsvarandeeuro-dollarränla. var differensen mellan två och tre procentenheter.Under mars ökade dock ränledifferensen något. Trots den lägre ränledifferensenhar den svenska kronan varit fortsalt stark och valutaflödena har totalt settvarit i balans . Aktiekursernapå väridens börser har i stort haft en gynnsam utveckling under förstakvartalet . har kursindex stigit i , drygt8% i och i . Den starka konjunkturen torde vara en gmndorsaktill delta, medan oron för inflation och periodvisa räntehöjningar bidragitlill en ryckig kursutveckling. Stockholmsbörsen,som var en av de allra starkaste aktiemarknaderna , har även 1989 utvecklatspositivt. De goda företagsvinsterna och de höjda aktieutdelningarna harbidragit lill atl höja aktiekurserna. 1989 stegkursindex med medan börsvärdet ökade från . lill 670miljarder kr. Den 19 januariavskaffades begränsningarna av svenska valutainlänningars handel med utländskaaktier. Resultatet blev att både export och import av utländska aktier ökadekraftigt t.o.m. mars. nettoimporteradesutländska aktier för . Under1980-talel har kapitalmarknaderna vuxit kraftigt i omfattning både i Sverigeoch internationellt. 1970-talets stora oljeprisökningar var en starktbidragande orsak till att behovet av internationell kapitalförmedling Diagram 11:4 Totalindex (VA) och totala omsättningen /89:150 1987-1989 Bjl 11 *resp. månad. 1972-12-29=100 ** Endast börsnoterade aktier växte.Del var nödvändigt att slussa oljeländernas stora överskott tillbaka lill deländer som hade underskott i bytesbalansen. Bretton Woods-syste-metssammanbrott och den övergång till mer rörligaväxelkurser som därmed skedde medförde vidare att riskerna ökade vidinternationellt ekonomiskt utbyte. Lågkonjunkturen undersenare delen av och innebar bl. a. kraftigtökade statliga budgetunderskott. Många länders statsskuld växte snabbt, kravenpå finansiering blev betydande och som en följd av denna utveckling förändradeskraven på kapitalmarknaderna. Volymerna som marknadema måste hanlera ökadebetydligt när stora underskoll respektive överskott uppstod i de olikasamhällssektorernas finansiella sparande. Sammantaget bidrog denna utvecklingtill att de risker som är förknippade med kreditgivning och upplåning ökade.För att anpassa marknadernas funktionssätt till de nya kraven avreglerades kapitalmarknadernai många länder. har definansiella obalanserna inte ökat i samma omfattning som tidigare.Kapitalmarknadernas tillväxt har därmed avtagit. Utvecklingen för ränior ochvalutor torde också ha upplevts som stabilare och gjort behovet avomplaceringar mindre. Vidare kan aktiekursernas kraftiga fall hadämpat aktörernas riskbenägenhét och därmed volymtillväxten. Encentral fråga för marknademas funktion är aktörernas förtroende för systemet. Itakt med den fortsatta avregleringen och internationaliseringen har ocksåkraven på gemensamma spelregler, internationell övervakning och kontroll ökat. Ävenutvecklingen av underskott i Prop. 1988/89: 150 denfederala budgeten och i utrikeshandeln liksom och Förbunds- Bil. 1.1republiken överskoll i utrikeshandeln har haft betydelse för denaktörernas riksbenägenhet. ISverige skedde en kraftig förskjutning av det finansiella sparandet från denoffentliga lill den privata sektorn och början av1980-talet. Detta ställde självfallet stora anspråk på kreditsystemets förmågaatt hantera större volymer och risker. Finansieringen av statens lånebehovskedde delvis via s. k. prioriterade obligationer som de storakreditinslitulionerna var ålagda atl hålla. Därmed kom kredilinstitu-tionernaall få myckel stora portföljer av prioriterade obligationer som låste derashandlingsfrihet och ökade deras riskexponering. Även andra regleringar befanns varaoförenliga med den nya situationen. Mol denna bakgrund inleddes en avregleringav kreditmarknaderna. Det blev då också möjligt för att ändra sittsätt att bedriva penningpolitik från administrativa regleringar lill attpåverka tillgången och priset på krediter genom att agera direkt på marknaden. 1mars 1980 utgavs de första svenska bankcertifikaten. Dessa instrument varavsedda för marknadshandel och dt sätt för bankerna att låna upp kortfristigt.Bankcertifikaten kan anses utgöra startpunkten för den svenskapenningmarknaden. Ijuli 1982 emitterades de första statsskuldväxlarna och inovember 1983 de första riksobligationerna. Gradvis ökade omsättningen ochantalet aktörer. Del medförde atl likviditeten, dvs hur lätt och billigt del äratl köpa och sälja på marknaden, förbättrades successivt. Effektiviteten ökade,bl. a. genom ny teknik och genom atl nya instrument infördes och kunskaper omdessa spreds. Metod- och produktutvecklingen hade i sig en expansiv effekt påomsättningen. Marknaderna växte snabbi och var omsättningen avstatspapper . i genomsnitt per dag. Ävenden svenska aktiemarknaden har haft en kraftig tillväxt under 1980-talel. Nyamarknadsinslrument har introducerats också på aktiemarknaden, vilket bl.a. hargivit aktörerna möjlighet att försäkra sig mot eller spekulera i kursrörelseroch därmed disponera sina innehav på dl mer flexibelt sätt. Liksompå många internationella marknader har tillväxttakten för den svenskakapitalmarknaden avtagit . minskadeomsättningen på såväl aktiemarknaden som på penning- och obligationsmarknaden.Den viktigaste enskilda förklaringen till detta torde vara att statensbudgetunderskott eliminerats. Även i torde börsraset habidragit till att dämpa marknadernas tillväxttakt. Kreditinstitutenskreditgivning till allmänheten har däremot utvecklats i motsatt riktning ochökat starkt . Definansiella marknaderna är i hög grad s. k. förvänlningsmarknader, dvs förväntningar om framtiden styr den prisbildning som sker . På en effektiv marknad är dagens priser salta på gmndval av all tillgänglig ° information och det ärendast ny information som kan påverka priset. 1988/89:150 Vidaresaknar finansmarknaderna i stort de trögheter som är förknippade Bil. 1.1med exempelvis industriproduktion. Detta innebär att det är mycket svårt, omalls möjligt, att göra en prognos för t ex ränteutvecklingen, eftersom detuppenbart inte går alt förutsäga nya och okända händelser. Definansiella flödena beror i slor utsträckning på den reala ekonominsutveckling. Den reala ekonomin ställer krav på att del finansiella systemetomfördelar kapital och risker. Ett stöd fören bedömning av belastningarna pådet finansiella systemet och dess utveckling kan därför hämtas från de realaprognosemas resultat vad gäller finansiellt sparande för olika samhällssektorer.En sektors finansiella sparande är dess WÉ-Houpplåningsbe-hov. Men hänsyn måsteockså tas till flöden inom sektorerna och lill upplåning som görs för all kunnagöra motsvarande utlåning. De sistnämnda transaktionerna utgör ingennetloefterfrågan på kapital, men gör att det finansiella systemet måsteomfördela en större volym än annars. Denoffentliga sektorn har ställt stora anspråk på det finansiella systemet under1980-lalet. har dessa anspråk minskat. Av de reala, prognosernaframgår all den trenden kommer att bestå . Fram till 1990beräknas statens positiva finansiella sparande sjunka något,socialförsäkringssektorn bedöms få ett i stort sett oförändrat sparande ochkommunerna beräknas uppvisa ett mindre negativt finansiellt sparande. Dettainnebär att den offentliga sektorns behov av att utnyttja kreditmarknaden inteökar. Det ska emellertid understrykas att även om nettoupplåningsbehovetsjunker finns betydande stockar av finansiella skulder och tillgångar sommåste hanteras. hade staten ett positivt finansiellt sparande pånärmare . medan bruttoupplåningsbehovel var ca 130 miljarderkr. Stockarnas storlek förklarar del stora brulloupplåningsbehovet. Den sistadecember uppgick statsskulden till . medan statensfinansiella tillgångar var . Hushållensupplåning har ökat kraftigt sedan millen av 1980-lalel. En förutsättning harvarit att krediimarknaden blivit mer lättillgänglig. En stor del av upplåningenhar använts lill all öka de finansiella tillgångarna, men då en del har gåtttill konsumtion har det finansiella sparandel försämrats. Under 1989 och 1990torde dock hushållens anspråk på kreditsystemet komma att minska. Dels kan detantas atl effekterna av det ökade kredilulbudd kommer att avklinga, dels pekarde reala prognoserna på en ökning av den reala disponibla inkomsten kombineradmed en dämpning av konsumtionen. Dessutom torde den kommande skattereformenfördyra hushållens upplåning. Näringslivethar haft en god lönsamhet, vilket tillsammans med detgynnsamma efterfrågeläget gjort att investeringarna ökat. I prognosernaförutses en viss dämpning både av vinster och investeringar fram lill 1990. Dåutvecklingen av investeringarna, främst de direkta investeringarna utomlands,väntas bli förhållandevis starkare blir den sammantagna bedömningen attnäringslivets finansiella sparande försämras. Totaltkan det realt genererade behovet av kapilalförmedling mellan 96 samhälletssektorer förväntas minska . 1988/89: 150lansen, som definitionsmässigt är lika med nationens samlade finansiella Bil.1.1 sparande, väntas försämras något , men ligger kvar på ungefärsamma nivå. Eftersom staten har som uttalad norm att inte öka sin nettoskuld motutlandet kommer finansieringen av bytesbalansunderskotlet även ifortsättningen att ske genom den privata sektoms upplåning. Enlugnare internationell utveckling är viktig för stabiliteten på de svenskamarknaderna. Finansieringen av bytesbalansunderskottet och den uteståendeutlandsskulden underlättas om de intemationella obalanserna minskar, vilketockså kan förväntas leda till lägre valutarisker och ränterisker.Valutaregleringens omfattning har successivt minskats och därmed har de svenskamarknadema öppnas ytterligare för konkurrens utifrån. I samma riktning verkaren eventuell anpassning till EG-områdels lagstiftning. Liksom påvammarknaderna kan det förväntas att en avreglering leder till ökad konkurrensoch effektivitet, därmed ökar möjligheterna att låna och placera kapitalsamtidigt som kostnaderna sjunker. ställer ökade krav på de svenskafinansiella företagen. Det har också skett förändringar i finansföretagensägarstmktur och verksamhetsområden . Entendens som kan komma att förstärkas är att även andralåntagare än staten i ökad utsträckning går över till upplåning genomvärdepapper som handlas på en marknad. Handeln med obligationer utgivna avbostadsfinansieringsinstitut är omfattande och det förekommer ocksåviss handel med instmment utgivna av bl. a. kommuner och större företag.Potentialen för att ersätta traditionella lån med t.ex. obligationer torde varabetydande. För en låntagare har upplåning genom marknadspapper den fördelen attdet direkta beroendet av en långivare försvinner och alt det blir lättare attta upp elt lån då det placeras hos flera långivare. Detta är också fördelaktigtför en långivare. Dennes kreditrisk minskar genom att lånet sprids på fleralångivare och genom att den enskilde långivaren enkelt kan lämna sitt åtagandegenom att sälja sin fordran på marknaden. Därigenom kommer långivaren att krävalägre ränta än eljest. Tillkomstenav derivatmarknader (optioner, terminer etc.) har också gjort det möjligt attfrikoppla innehavet från risken i en placering. Härigenom kan en placerareskydda sig t ex mot ett tillfälligt prisfall utan atl sälja tillgången ifråga.Tekniska och organisatoriska innovationer kommer sannolikt även framgent attgöra marknadema effektivare. Exempelvis kommer elektroniska handelssystem attgöra handeln säkrare och billigare, då hanteringen av fysiska värdepapperersätts av noteringar på köparens och säljarens konton i systemet. Sammanfattningsviskan det konstateras att efterfrågan på finansiella tjänster främst bestäms av behovet av kapitalförmedling. Det rör sig här både om nyupplåning och nyutlåning och om omplacering av stockar av skulder och tillgångar. Om en ökad balans i sparandet kan uppnås minskar belastningen på det finansiella systemet och dess stmktur torde förändras. Stabiliteten i förväntningarna om den framtida utvecklingen spelar också en central roll för volymutvecklingen. 7 1988/89. En ökadintemationalisering kommer också att bidra till att förändra Prop.1988/89:150 den svenska kapitalmarknaden. Del gör även förändringar ilagstiftning Bil. 1.1 och regelverk. Sannolikt kommer dessa faktorer atlinnebära en ökad konkurrens och därmed en fortsatt stmkturomvandling. Ävenom det behov av kapitalförmedling som kommer från den reala ekonominsutveckling minskar är det inte givet atl finansiellt motiverad upplåning ochutlåning också sjunker. Skillnader i förväntad avkastning gör det förmånligtatt låna upp medel som sedan placeras i en annan finansiell tillgång. Detta haren prisutjämnande effekt. Vidareutveckling av marknadsinstmment samt en ökadinternationalisering främjar denna verksamhet. Också en ökad övergång tillupplåning genom marknadspapper innebär att kapitalmarknaderna ökar iomfattning. Skulle exempelvis företag och kommuner i stor skala börja ersättatraditionella lån med marknadsupplåning kan stora volymer tillföras marknadema.Trots att de reala prognoserna implicerar krympande kapitalmarknader ärutvecklingen ändå inte given. Andra faktorer kan bidra till marknademastillväxt och därigenom ge stmkturomvandlingen ett annat förlopp. 12 Modellkalkyl för 1990- 1993 J; l''' ' Ettscenario för den ekonomiska utvecklingen i 1993redovisas i detta kapitel. Det tillgängliga informationsunderlaget äremellertid inte tillräckligt för att utarbeta konjunkturprognoser i vanligmening för en så här , bl.a. är osäkerheten om den internationellautvecklingen för slor. Modellkalkylen skall ses som en av flera tänkbarautvecklingsvägar för svensk ekonomi. Den har sill värde främst genom att dengenomförs inom en konsistent ram, där historiska erfarenheter tas tillvara. följande kapitlen redovisas känslighetsanalyser avseende pris- ochlöneökningstakten. Därutöver analyseras arbetskrafisuibud,produktivitetsutveckling och den offentliga sektorns utgiftsutveckling. Beräkningarnaav den ekonomiska utvecklingen för 19901993 har gjorts inom ramen för enkonjunkturmodell, , som utvecklats av . Modelleninnehåller ekonometriskt skattade samband för privat konsumtion, export avbearbetade varor lill , import fördelad på varugrupper, efterfrågan påarbetskraft i industrin samt lönebildningen i olika sektorer. Kalkylerna harskett i flera beräkningsomgångar och kompletterats med exogena bedömningar. Deninlernationella utvecklingen på 1990-lalet behandlades igrova drag i kapitel 2. Den internationella konjunkturen förväntas försvagasnågot 1990 och 1991 för atl därefter vända, se tabell 12:1. Importprisökningeni 14 antages vara . Råoljepriset antasvara oförändrat, per fat, . Inkomstskatteskalornahar förutsatts bli justerade så att den statliga inkomstskattens andel avhushållens nettoinkomster ligger kvar vid nivå vid inkomstökningar påupp till . Vid högre inkomstökning leder progressivilelen iskattesystemet till att inkomstskatten som andel av hushållens nettoinkomsterökar. I skatteberäkningarna har ej tagits hänsyn till den aviseradeskattereformen. Viss hänsyn har dock tagits till de förändringar i ekonomisktbeleende som den aviserade skattereformen kan tänkas leda till. Imodellkalkylen har också beaktats de nu föreslagna åtgärderna för att dämpaöverhettningen i ekonomin. Imodellkalkylen analyseras den ekonomiska utvecklingen under förutsättning attlöne- och prisbildningen sker enligt mönster som ges av hislo- Tabell 12:1 Utvecklingen i 14 1989-1993 BNP-tillväxt Sammanvägd import av bearbetade varor' Importpris för bearbetade varor' ' Sammanvägda efter ländernas betydelse för svensk export. Tabell 12:2 Löne-och prisutveckling Relativpris för export av 1988/89:150 Bil.