prop · GC0376 · 1988-12-31 00:00:00 — När entilläggstid har förelagts krävs inte någon ytterligare utredning om dröjsmåletsväsentlighet. Å andra sidan får köparen, frånsett den situation som regleras itredje stycket, inte häva köpet under åberopande av väsentligt dröjsmål sålänge tilläggstiden löper. Ilagtexten används uttrycket "bestämd tilläggstid". Det skall alltsåvara fråga om en tämligen exakt tidsangivelse. Om köparen uppmanar säljaren att fullgöra köpet "snart" e. d., är tidsangivelsen alltför vag föratt kunna betraktas som en tilläggstid i här avsedd mening. Detta innebär dock inte 104 att ett sådant meddelandeskulle sakna all betydelse. Även uppmaningar Prop. 1988/89: 76 där någonbestämd tid inte anges kan vara relevanta vid bedömningen av 25 §dröjsmålets väsentlighet. Nären tilläggstid föreläggs, bör det dessutom framgå att den utsatta liden innebären definitiv frist för fullgörelse. Om köparen bara uttrycker en mera obestämdönskan om all få varan , kan han inte anses ha förelagttilläggstid som avses i föreliggande stycke. Tilläggstidkan i allmänhet föreläggas först när säljaren redan har kommit i dröjsmål. Omdet emellertid redan före tidpunkten för fullgörelsen framgår antingen av ettmeddelande från säljaren eller av omständigheterna i övrigt att dröjsmålkommer att inträffa, är det inte uteslutet att förelägga en tilläggstid redan idetta skede. Tilläggstidenfår inte vara oskäligt kort. Vad delta närmare innebär måste avgöras med hänsyntill omständighetema i det enskilda fallet. Omständigheter av betydelse för denbedömningen är bl.a. vilket slags vara det är fråga om, vilka som är parter iköpet samt köparens behov av varan. Om varan är utsatt för snabbaprisförändringar, kan tilläggstiden vara myckel kort. Vid andra varor kanfristen böra vara längre. Bedömningen av att fristen inte är oskäligt kort kandäremot inte utgå från alt säljaren skall ha rådmm efter det att han harmottagit köparens krav för att vidta åtgärder för leverans och genomföra dennainom fristen. Liksom vid väsentlighetsbedömningen skall man nämligen utgå frånköparens situation, inte från säljarens. Kravet innebär attett dröjsmål som är oväsentligt för köparen inte kan göras till hävningsgmnd. Somhar nämnts i det föregående krävs det inte någon ytterligare utredning omdröjsmålets väsentlighet när en tilläggstid har förelagts. Det kan dock blinödvändigt att bedöma om den tilläggstid som köparen har föreslagit är oskäligtkort ifall säljaren gör gällande detta. Utgångspunkten är att köparen har rättatt häva köpet efter tilläggstiden om varan inte har avlämnats. Omsäljaren anser att den tilläggstid som köparen har förelagt är oskäligt kort,ankommer det på säljaren att meddela köparen delta. Gör han inte delta ägerköparen i princip häva köpet om varan inte avlämnas inom tilläggstiden. Skullesäljaren meddela köparen att han anser att tilläggstiden är oskäligt kort ochatt varan inte kommer att avlämnas inom tilläggstiden, blir köparenshävningsrätt betingad av alt han kan motivera fristens längd eller visa attdröjsmålet utgör ett avtalsbrott av väsentlig betydelse för honom och attsäljaren insåg eller borde ha insett detta. Omsäljaren meddelar köparen att varan inte kommer att avlämnas inom förelagdtilläggstid men kombinerar meddelandet med ett förslag om en ny längreleveranstid, kan 24 § bli tillämplig. Som berörts i specialmotiveringen tillden paragrafen kan köparen då vara skyldig att svara på säljarens meddelande,ifall han inte vill godta leverans efter utgången av den frist som han självhar förelagt. I ett sådant fall kan köparens passivitet med andra ord leda tillalt han inte får häva köpet, om varan avlämnas inom den tid som framgår avsäljarens meddelande. Attköparen har förelagt säljaren en tilläggstid innebär inte att han är tvungen att häva köpet om varan inte avlämnas . renkan t. ex. kräva fullgörelse i stället, om han i övrigt är berättigad till Prop. 1988/89:76 del. Somovan anförts är utgångspunkten att köparen inte får häva köpet med hänvisningtill ett sådant väsentligt dröjsmål som avses i första stycket så längetilläggsfristen löper. Om emellertid säljaren meddelarköparen att han inte kommer att fullgöra köpet, finns det inte anledning atttvinga köparen att vänta med hävningen tills tilläggstiden har löpt ut.Motsvarande gäller om säljarens meddelande alt han inte kommer att fullgöraköpet är föranlett av alt han anser att tilläggstiden är oskäligt kort. Omköparen då inte vill förlänga tilläggstiden saknas det anledning att tvingahonom att vänta med hävning tills den förelagda tilläggstiden har löpt ut.Huruvida köparen i sådant fall har hävningsrätt beror, som förut nämnts, på omhan kan motivera fristens längd eller visa att dröjsmålet är sådant som avses iförsta stycket. Ispecialmotiveringen till andra stycket har framhållits att köparens passiviteti en situation, där säljaren meddelar att han inte kommer att fullgöra köpet inomtilläggstiden men föreslår en längre frist än vad köparen har förelagt, kanleda till alt köparen inte får häva köpet om varan avlämnas inom den tid somframgår av säljarens meddelande. Omdet kommer fram omständigheter som gör det klart all varaninte kommer att avlämnas inom tilläggstiden, kan köparen ha rätt att häva köpetföre tilläggstidens utgång med stöd av 62 §. Avserköpet en vara som skall tillverkas eller skaffas särskilt för köparen efterdennes anvisningar eller önskemål och kan säljaren inte utan väsentlig förlusttillgodogöra sig varan på annat sätt, får köparen häva köpet på grund avsäljarens dröjsmål endast om hans syfte med köpet är väsentligen förfelat genomdröjsmålet. (jfr28 § i arbetsgruppens förslag) Paragrafeninnehåller regler som begränsar köparens rätt att häva köpet på grund avsäljarens dröjsmål, när köpet avser en vara som skall tillverkas eller skaffassärskilt för köparen efter dennes anvisningar eller önskemål. Om säljaren inteutan väsentlig förlust kan tillgodogöra sig varan på annat sätt, får köparenhäva köpet på grund av säljarens dröjsmål endast om hans syfte med köpet ärväsentligen förfelat genom dröjsmålet. Liknande bestämmelser saknas i 1905 årslag. Närvaran skall tillverkas särskilt enligt köparens specifikationer eller skaffassärskilt på köparens begäran för att tillgodose hans särskilda behov, innebärdetta ofta all säljaren inte har möjlighet att på rimliga villkor sälja varantill någon annan än just denne köpare. Å andra sidan har köparen i sådana fallinte lika stort behov av att kunna häva köpet på grund av säljarens dröjsmåleftersom han i regel inte snabbt kan få tag på någon motsvarande vara på annathåll. Med hänsyn till säljarens intressen är del därför rimligt att ställahögre krav på dröjsmålets betydelse för köparen än Prop. 1988/89: 76 vad de allmänna hävningsfömtsättningarna i 25 § innebär. Meduttrycket "vara som skall tillverkas eller skaffas särskilt för köparenefter dennes anvisningar eller önskemål" avses exempelvis en maskin somskall tillverkas speciellt för köparens räkning eller en växt av ovanligt slagsom på köparens begäran skall importeras från utlandet. Att en vara skalltillverkas särskilt förutsätter att den är "unik" i den meningen attden i ett eller flera avseenden avviker från standardvaror av motsvarandekategori (om sådana finns), liksom att varans speciella beskaffenhet rör desskonstruktion eller väsentliga egenskaper i övrigt. Enbart den omständighetenatt köparen har beställt en maskin i ett visst utförande som ingår i fabrikantenssortiment men som inte tillhandahålls av säljaren annat än på särskildbeställning bör således i regel inte föranleda att föreliggande bestämmelseblir tillämplig. Inte heller den omständigheten alt en standardvara skallfärdigställas efter köparens beställning bör tillmätas sådan betydelse. Sålundabör inte exempelvis köp av en heltäckande matta som skall tillskäras efterköparens önskemål för att passa dennes kontor omfattas av de strängare hävningsförutsättningarsom förevarande paragraf uppställer. Paragrafenförutsätter att säljaren inte utan väsentlig föriusl skall kunna tillgodogörasig varan på annat sätt. Förutsättningen kan inte anses uppfylld om säljarenvarken har lagt ned arbete eller kostnader som blir onyttiga vid en hävning.Situationen kan exempelvis vara den alt säljaren ännu inte har påbörjattillverkningen av varan eller, om varan skall skaffas särskilt för köparen,ännu inte har ingått ett bindande avtal om leverans med tredje man.Förutsättningen är inte heller uppfylld enbart därför att säljaren nödgasavbryta ett pågående arbete med verkan att nedlagda kostnader blir onyttigaeller därför alt han saknar möjlighet att avyttra en färdigtillverkad vara fördet avtalade priset. Endast om säljaren skulle komma att lida en väsentligförlust, exempelvis genom att han måste sälja varan till "skrotpris",äger han göra gällande den inskränkning i hävningsrätten som föreliggandeparagraf innehåller. Begränsningeni hävningsrätten innebär att köparen får häva köpet på grund av säljarensdröjsmål endast om hans syfte med köpet är väsentligen förfelat genomdröjsmålet. Om köparen har beställt en vara för att användas vid ett speciellttillfälle, exempelvis vid invigning av en ny fabrik, och den uteblivnaleveransen medför alt varan blir ulan nytta för honom, äger köparen såledeshäva köpet. Fråganhuruvida syftet med köpet är väsentligen förfelat genom dröjs målet skall i princip bedömas utifrån köparens synpunkt. Härvid bör hänsyn dock inte tas till ett mer speciellt syfte med köpet, vilket inte varit synbart för säljaren. Köparen bör således inte ha rätt att häva avtalet, om säljaren varken insett eller bort inse ett speciellt syfte med köpet. Det har inte ansetts nödvändigt att låta delta komma till särskilt uttryck i lagtex ten. Principen överensstämmer nämligen med vad som allmänt gäller för hävning enligt 25 § och den förevarande paragrafen innebär en skärpning av hävningsförulsältningarna i förhållande till den nyssnämnda paragra fen. 1988/89: 76 Köparenhar rätt till ersättning för den skada han lider genom säljarens dröjsmål, ominte säljaren visar att dröjsmålet beror på ett hinder utanför hans kontrollsom han inte skäligen kunde förväntas ha räknat med vid köpet och vars följderhan inte heller skäligen kunde ha undvikit eller övervunnit. Berordröjsmålet på någon som säljaren har anlitat för att heh eller delvis fullgöraköpet, är säljaren fri från skadeståndsskyldighet endast om också den som hanhar anlitat skulle vara fri enligt första stycket. Detsamma gäller omdröjsmålet beror på en leverantör som säljaren har anlitat eller någon annan itidigare säljled. Enligtförsta och andra styckena ersätts inte sådan indirekt förlust som avses i 67 §andra stycket. Köparenhar alltid rätt till ersättning, om dröjsmålet eller föriusten beror påförsummelse på säljarens sida. (Jfr29 § i arbetsgruppens förslag) Paragrafengäller säljarens skadeståndsskyldighet på grund av dröjsmål. Den reglerarförutsättningarna för skyldigheten att betala skadestånd. Paragrafen bygger somhuvudregel på ett s. k. kontrollansvar. Delta regleras i första och andrastyckena. Tredje stycket knyter an till reglerna i 67 § om skadeståndelsomfattning vilka gör en uppdelning mellan direkta och indirekta skador. Avtredje stycket i förevarande paragraf framgår att kontrollansvarel endastgäller direkta skador. För att köparen skall vara berättigad till ersättningför indirekt skada krävs försummelse på säljarens sida. Detta följer av fjärdestycket. lag regleras säljarens skadeståndsskyldighet på gmnd av säljarensdröjsmål i 23 och 24 §§. Förstastycket gäller rätten till ersättning för direkta skador (jfr 67 §).Huvudregeln är all köparen har rätt till ersättning för den skada han lidergenom säljarens dröjsmål. För att säljaren skall undgå skadeståndsskyldighetkrävs enligt första stycket att fyra förutsättningar föreligger. För det förstaskall det föreligga ett hinder för avlalsenlig uppfyllelse. För det andra skallhindret ligga utanför säljarens kontroll. För det tredje skall hindret varasådant alt köparen inte skäligen kunde förväntas ha räknat med det vid köpet.Och för det fjärde skall säljaren inte skäligen ha kunnat undvika ellerövervinna hindret. Förall säljaren skall undgå skadeståndsskyldighet måste samtliga fyraförutsättningar vara uppfyllda. Säljaren har bevisbördan för att så är fallet. Denförsta förutsättningen innebär alltså att dröjsmålet beror på om ständigheter som utgör hinder för fullgörelse i rätt tid. Det är inte tillräck ligt att fullgörelsen försvåras eller blir mer kostsam än säljaren räknat med. Däremot krävs det inte att det föreligger en s. k. objektiv omöjlighet, dvs. att fullgörelse i rätt tid är utesluten inte bara för säljaren utan också för varje annan person. Inte heller är det en helt nödvändig förutsättning att fullgörelsen är absolut omöjlig för säljaren. Det kan föreligga sådana 108 extraordinärt betungandeomständigheter att de enligt en objektiv bedöm- Prop. 1988/89: 76 ning rentfaktiskt måste anses utgöra hinder. De övriga fömtsättningar för 27 §befrielse från skadeståndsskyldighet vilka behandlas nedan innebär å andrasidan att endast vissa typer av hinder med framgång kan åberopas för att undgåskadeståndsskyldighet. Etthinder för fullgörande kan ha olika orsaker. En naturkatastrof kan t. ex.medföra hinder för transporter eller förorsaka elavbrott som leder tillproduktionsstopp. En olyckshändelse, såsom en eldsvåda eller explosion, elleren strejk kan likaså hindra säljarens verksamhet. Även en åtgärd av enmyndighet kan utgöra hinder för fullgörelsen, t. ex. om det är fråga om export-eller importförbud som gäller ifrågavarande varor eller en råvara som behövsför att tillverka den beställda varan. Händelserav nu nämnt slag utgör dock inte i och för sig befrielsegmnder. De kan befriasäljaren från skadeståndsskyldighet endast under fömtsättning att de faktiskthindrar säljaren att fullgöra köpet. En strejk eller en eldsvåda kan t. ex.beröra endast en del av säljarens tillverkningsprocess eller övriga verksamhetoch drabba fullgörelsen av olika köp på olika sätt beroende på hur stort lagerav färdiga produkter som finns hos säljaren osv. På motsvarande sätt utgör t.ex. ett importförbud hinder för avtalets fullgörande endast ifall en vara avifrågavarande slag inte kan erhållas på den inhemska marknaden. Säljarenkan i regel inte med framgång åberopa omständigheter av ekonomisk natur. Denallmänna utgångspunkten är att säljaren är skyldig att fullgöra avtalet trotsatt kostnaderna för detta blir större än han har räknat med. Inte ens detförhållandel alt säljaren enligt 23 § antas bli fri från skyldigheten attfullgöra köpet på gmnd av att fullgörelsen skulle förutsätta uppoffringar somär orimliga med hänsyn till det intresse köparen har av fullgörelsen innebärnödvändigtvis att säljaren också blir befriad från skadeståndsskyldigheten. Aandra sidan är prestationshinder i grunden ofta av ekonomisk art. I många fallär det inte fråga om alt avtalels fullgörande skulle ha blivit helt omöjligtutan om att kostnadema för alt övervinna den inträffade händelsen eller dessinverkan klart skulle överstiga gränsen för vad som objektivt sett kan ansesvara en tänkbar insats vid ett köp av ifrågavarande slag. Detavgörande är därför inte så mycket själva orsaken till att säljaren inte kanfullgöra avtalet förutsatt att orsaken är sådan att den uppfyller deövriga kriterier vilka anges i bestämmelsen som de inträffadeomständigheternas inverkan på säljarens rent faktiska möjligheter all fullgöraköpet. Närdet är fråga om dröjsmål får lidsfaktorn stor betydelse även för frågan om vad som kan utgöra hinder för rättidig fullgörelse av avtalet. Tidsaspekten innebär att inverkan av händelser som drabbar säljarens förberedelser för fullgörelsen i många fall beror på i vilket skede händelsen inträffar. Om köpet avser en standardvara och det exemplar eller parti som säljaren avsänt till köparen förstörs genom en olyckshändelse som inträffar under varans transport till platsen för avlämnandet, kan detta innebära att säljaren inte har möjlighet att få fram en ny vara för att ersätta det förstörda exemplaret eller partiet. Olycksfallet utgör då ett 109 hinder för fullgörelsenunder den tid som är nödvändig för att få fram en Prop. 1988/89:76 ny leverans.En olyckshändelse som inträffar i ett tidigare skede och 27 § förstör detexemplar som säljaren tänkt avlämna till köparen utgör däremot inte någothinder för rättidig fullgörelse, om säljaren har flera exemplar av samma varai lager eller i övrigt har möjlighet att skaffa fram en ny vara förleverans till köparen. Men om säljaren inte har tillgång till ytterligareexemplar av varan föreligger det ett hinder. Vadsom kan utgöra prestalionshinder beror även på avtalets innehåll. Om köpetavser en vara som skall levereras från ett visst parti och hela partietförstörs genom en olyckshändelse, föreligger det ett hinder för att fullgöraköpet. Del kan exempelvis röra sig om köp av en viss mängd potatis frånsäljarens egen skörd eller köp av olja från ett bestämt fartyg. Om köpetdäremot avser en viss mängd varor av bestämd art, t. ex. förstklassig potatiseller en viss typ av olja, utan att säljarens åtagande enligt avtaletbegränsats till en viss leveranskälla, utgör förstörelsen av del parti frånvilket säljaren tänkt fullgöra köpet inte något hinder för fullgörelsen, sålänge en avlalsenlig vara kan erhållas från annat håll. På motsvarande sättföreligger det ett hinder för varans avlämnande, om köpet avser ettindividuellt föremål med unika egenskaper och delta förstörs före avlämnandet.Däremot föreligger det inte något hinder ifall köpet avser en massproduceradstandardvara som säljaren har tillgång i flera exemplar och del exemplar somsäljaren har tänkt avlämna till köparen förstörs innan avlämnandet skett. Jumera begränsat och specificerat säljarens åtagande är, desto större är riskenför att någon oberäknelig händelse får den effekten att fullgörelsen inte kanske, eftersom de kvarstående möjligheterna till fullgörelsen då är merabegränsade. Ju mera öppet och vidsträckt säljarens leveransåtagande är, destoflera alternativa möjligheter till fullgörelse finns det och desto meraomfattande händelser måste inträffa, innan ell hinder för fullgörelsen kananses föreligga. Denandra förutsättningen för befrielse från skadeståndsskyldighet är attdröjsmålet beror på ett hinder som ligger utanför säljarens kontroll. Dettainnebär att omständigheter som kan hänföras till säljarens egen kontrollsfäralltid medför skadeståndsansvar för honom, även om sådana omständigheter kanutgöra ett hinder mot att avtalet fullgörs i rätt tid. Denbedömning som krävs för att avgöra huruvida ett prestationshinder liggerutanför säljarens kontroll skiljer sig från en culpabedömning bl. a. genom attskadeståndsskyldighet alltid inträder när orsaken till hindret kan hänförastill säljarens kontrollsfär. Det är tillräckligt att hindret beror påomständigheter som i princip är kontrollerbara för säljaren. Däremot är detutan betydelse huruvida säljarens handlande i något avseende är att betraktasom klandervärt. Innanförsäljarens konlrollsfär ligger typiskt sätt omständigheter som kan hänföras till säljarens anställda. Situationer där det föreligger en arbetskonflikt kan dock utgöra ett undantag. Om en konflikt i anslutning lill allmänna kollektivavtalsförhandlingar leder till en strejk och detta medför ett prestationshinder för säljaren, är del fråga om arbetstagarnas självständiga handlande som i allmänhet inte kan anses ligga inom ramen 110 Bedömningen kan däremot bli en annan ifall det är Prop.1988/89:76 frågaom en strejk som utlösts t. ex. på gmnd av att säljaren klart bmlit 27 § motbestämmelser i gällande lag eller kollektivavtal, I detta senare fall får detanses röra sig om ett förhållande som säljaren i princip har kontroll Säljarensvarar också för utomstående medhjälpare i den mån deras handlande ochkonsekvenserna av detta kan anses vara i princip kontrollerbart för säljaren(se även andra stycket). Förhållandensom direkt eller indirekt kan hänföras till säljarens egna åtgärder eller hanseget handlande ligger inom hans kontrollsfär. 1 denna ingår alltsåomständigheter som kan kontrolleras eller påverkas genom planeringen,organisationen, styrningen eller övervakningen av den egna verksamheten.Säljaren är därför alltid ansvarig när orsakerna lill avtalsbrottet harsamband med det sätt på vilket hans verksamhet drivs. Ansvaret omfattarsåledes avtalsbrott som är att hänföra till företagets interna förhållanden,oberoende av vad avtalsbrottet konkret beror på. Orsaken kan t. ex. ligga ibristande omsorg eller planering i fråga om fullgörelsen av det enskildaavtalet eller mera allmänt i företagets organisation, administration, resursereller effektivitet. Att säljaren är ansvarig för del sätt på vilketverksamheten drivs innebär också all han är ansvarig för det sätt på vilket hanväljer att göra de dispositioner med utomstående som behövs för att drivaverksamheten. Somen befrielsegmnd kan säljaren inte åberopa ett prestationshinder som beror påatt hans beräkningar av produktionskapaciteten slår fel eller att detförekommer tekniska stömingar i tillverkningsmaskineriet som gör attproduktionen minskar. Också rena olyckshändelser, t. ex. en brand, omfattas avansvaret om inte orsakerna ligger utanför det som säljaren kan kontrollera.Beror en brand på kortslutning i det elektriska systemet ligger det i principinnanför säljarens kontrollsfär. Situationen blir däremot en annan om enpyroman har varit framme. Attdet uppstår råvarubrist och produktionen därför inte kan hållas på entillräckligt hög nivå kan inte åberopas som en befrielsegmnd, om bristen påråvaror beror t. ex. på att säljaren har gjort sig för beroende av en bestämdråvamleverantör. Säljaren kan inte heller bli befriad från skadeståndsansvar,om del visar sig att de leveranser som han har beställt från tidigaredistributionsled inte räcker till för att fullgöra alla de avtal som han haringått eller om den som skall utföra service och reparationer på säljarensproduktionsanläggning bryter sitt åtagande med följd alt anläggningen intefungerar. Produktionsstörningar som beror på utifrån kommande orsaker, t. ex.en översvämning som stoppar transporterna av råvaror eller ett allmäntimportförbud för ett visst ämne som gör att köpet inte kan genomföras, kandäremot utgöra en befrielsegmnd eftersom det då är fråga om ett förhållande somligger utanför säljarens kontrollsfär. Inomsäljarens kontrollsfär hör hans egna ekonomiska förhållanden. Om säljaren råkar i dröjsmål därför att han inte kan finansiera de leveranser från tredje man vilka behövs för att han skall kunna fullgöra köpet, kan säljaren inte undgå skadeståndsansvar. Om säljarens förberedelser för fullgörelse däremot hindras till följd av en strejk bland bankpersonal som i 11 medför avbrott ibetalnings- och finansieringsrörelsen, kan detta utgöra en Prop. befrielsegrund, eftersomorsaken till hindret ligger utanför säljarens kon- 27 § Dentredje fömtsättningen för befrielse från skadeståndsskyldighet är att hindretär sådant att säljaren inte skäligen kunde förväntas ha räknat med del vidköpslutet. Om en export- eller importbegränsning eller en strejk som kan drabbafullgörelsen av köpet kunde förutses redan då avtalet ingicks, kan en sådanhändelse inte åberopas som grund för befrielse från skadeståndsskyldighet.Fömtsebara prestationssvårigheter bör, också om de ligger utanför säljarenskontroll, beaktas vid avtalets utformning, exempelvis genom att säljarenförbehåller sig en längre leveranstid som ger möjlighet att undgåkonsekvenserna av ett temporärt hinder som väntas inträffa före tiden föravlämnandet. Vilkahändelser som bör tas i beräkning redan vid köpslutet är givetvis i hög gradberoende av de föreliggande omständigheterna. Det kan finnas risker som är oftaförekommande och typiska för den aktuella verksamheten så all säljarenregelmässigt bör räkna med dem, medan mera ovanliga och avlägsna händelser börbeaktas endast om det kan anses föreligga en aktuell risk för att en sådanhändelse kommer att inträffa och medföra prestationshinder.