prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — .I,-/. 1988/89: 100 ;J m |\ Bil. Internationellafinansieringsbolaget (IFC) Internationella finansieringsbolaget, som upprättades1956, är medlem i Världsbanksgruppen. lFC:s syfte är alt främja ekonomisk utveckling i genom attmed privat kapital medverka till upprättande av privata företag och främjandet av produktivainvesteringar i . För medlemskap iIFC krävs att man är medlem i Väridsbanken (). IFC har 132medlemsländer. Guvernörs- och direktörsstyrelserna är organiserade på samma sätt för IFC som förVärldsbanken. chef fungerarsom ordförande ocksä i . Verksamheten leds av en verkställande vice-president, förnärvarande engelsmannen . Antalet anställda uppgår tillnära 500. Rösträtten är liksom iVärldsbanken vägd i förhållande till andelen tecknat kapital. Efter beslut om enfördubbling av IFC:s kapital till 1,3miljarder dollar uppgår det av medlemsländerna tecknade kapitalet till 722 milj. dollar. Tidsfristen för tecknande avkapital utlöper först är 1990. Sverigeskapitalandel utgör 1,och uppgår till10,2 milj. dollar. Förutom av kapitalel finansieras IFC:s verksamhet genomackumulerade vinster och genom lån från . lFC:s investeringarsker i allmänhet i form av en kombination av aktieteckning och långfristigalån. Investeringsobjekt skall enligt stadgan vara privata företag. Statligt delägandeutesluts inte men företaget skall drivas affärsmässigt och inte vararegeringskontrollerat. Varje investering måste uppfylla de två grundläggande kravenalt bidra till utvecklingen av ekonomin i mottagarlandet samt att med hög sannolikhet varavinstgivande. IFC godkände sammanlagt 95 investeringarunder /88 till ett värde av (motsvarandenära ). Detta belopputgjorde av de totala kostnaderna för de investeringar, i vilka IFC deltog. Resterandemedel kom från andra finansieringskällor, i första hand privata banker. IFC:s totalainvesteringar t. o. m. /88 uppgår tillca . Under1987/88 har investeringslånen koncentrerats till och . Investeringsobjekten återfinns inom snart sagt allaproduktiva sektorer. IFC arbetar för övrigt aktivt med att söka uppnå hög grad av diversifiering såväl vad gällerland- som sektorfördelning. Någon motsvarighet tillIFC finns inte i Afrikanska resp. AsDB haremellertid 1983 beslutat att i begränsad omfattning medverka i investeringarmed riskvilligt kapital inom ramen för den ordinarie utlåningen. Medelhärför erhålles genom årliga avsättningar om 5 milj. dollar från bankens vinst.Riktlinjerna följer i stort sett vad som gäller för lFC:s verksamhet. Tillskillnad från IFC kan AsDB också erbju da riskvilligt kapital indirekt via existerande nationella finansieringsinstitu tioner. Prop.1988/89:100 Bil. Det nya multilaterala investeringsorganet (MIGA) inledersin verksamhet . MIGA är medlem i Väridsbanksgruppen. Guvernörs- och direktörsstyrelsernaär organiserade på samma sätt för MIGA som för och . chef fungerar somordförande också i . MlGA:s totalaaktiekapital skall uppgå till . Den svenskakapitalandelen är 11.350.180 dollar varav enligt stadgarna har inbetalats och lagts i ett skuldbevisutfärdat av på MIGA. Återstoden av kapitalandelen är engarantidel som utbetalas endast om såbehövs för att MIGA skall kunna uppfylla sina förpliktelser. MlGA:s uppgift äratt utfärda garantier mot icke-kommersiella risker för investering iu-länder och därigenom stimulera flödet av resurser för produktiva ändamål till dessa länder. INTERNATIONALFUND FOR AGRICULTURAL DEVELOPMENT Internationella jordbruksutvecklingsfonden() Den internationella jordbruksutvecklingsfonden () ärett FN-organ och upprättades efter en rekommendation antagen av världslivsme-delskonferensen1974. uppgift är att stödja projekt och utvecklingsprogram förlivsmedelsproduktion och livsmedelshantering i . I synnerhetuppmärksammas de fattigaste med livsmedelsbrist och u-ländermed goda förutsättningar att öka livsmedelsproduktionen. Särskildvikt skall läggas vid näringsstandard och livsvillkor för de fattigaste befolkningsgrupperna. beviljade 220 lån till 89 länder påsammanlagt omkring2 062 milj. SDR (Special Drawing Rights). av lånen gavs på synnerligenmjuka villkor till de fattigaste . Räntan på dessa lån är 1 %och amorteringstiden , varav är amorte ringsfria.Av de lån som har givils på de mest gynnsamma villkoren har huvuddelengått till länder med en per capita-inkomst på eller mindre priser.Omkring 38 % av lFAD:s resurser gick till kategorin minst utvecklade länder. Av de totala resurserna har gått till asiatiska , fill afrikanska, 14 %till latinameri kanska länder och till länder i och . Under det särskilda Afrikaprogrammet, som inleddes , har beviljat 79 milj. SDR till II länder.7 milj. SDR har lämnats i tekniskt 224 Utöver lån förekommer även ett vissttekniskt bistånd som Prop.1988/89: 100 uppgått till ca 105 milj. SDR. Av projekt har utarbetatsav Bil. 5 fonden, medan övriga utarbetats i samarbete med andrainternationella utvecklingsorgan, främst Internationalla utvecklingsfonden . medlemsländer - 142 - ärindelade i tre kategorier: , OPEC-länder och mottagarländer.Samtliga länder ingår i en styrande församling. Varje kategori har 600 röster.Inom de bidrags-givande kategorierna fördelas rösträtten i huvudsak i relationtill bidragsandel. består av18 medlemmar, sex från varje kategori. är ordinarie styrelsemedlem fördenordiska länderna. Sekretariatet, som har knappt 200 anställda, leds av IdrissJazairy, . Fonden hade för sin första verksamhetsperiod(1977-1981) I 061 milj. dollar till sitt förfogande, varav kom frånOECD-länderna och från OPEC-länderna. bidrag under periodenuppgick till sammanlagt 115 milj. kr. Detta utgjorde av den totalasumman. Den första påfyllnaden omI 100 milj. dollar omfattade treårsperioden . bidragunder påfyllnaden var 620 milj. dollar, OPEC-ländernas 450 milj. dollar medanövriga svarade för 30 milj. dollar. bidrog med148,3 milj. kr. vilket är av del totala påfyllnadsbeloppet. Inbetalningen till denförsta påfyllnaden gick långsammare än väntat och har därför tvingats attskära ned utlåningen alltsedan 1981. nåddes enöverenskommelse om den andra påfyllnaden för perioden . Den uppgick till460 milj. dollar varav svarade för 276 milj. dollar ochOPEC-länderna för 184 milj. dollar. Därmed förändrades bördefördelningenmellan de båda bidragsgivande kategorierna från till . andel avpåfyllnaden var densamma som vid den första påfyllnaden. Den motsvarade därmed117,3 milj. kr. Som en följd avAfrikas svåra situation utarbetade 1986 ett särskilt program för länder iAfrika söder om , vilka drabbats av torka och ökenutbredning. Programmetsyftar till att förbättra jordbruksproduktionen genom att främja traditionellagrödor, förbättra småskaliga bevattningsanläggningar och vidta miljövårdandeåtgärder. Drygt 300 milj. dollar inbetalades för perioden . bidraguppgår lill 131,7 milj. kr för hela perioden. Förhandlingar om dentredje påfyllnaden av resurser påbörjades , men har ännu intelett till något resultat. Internationellt livsmedelsbistånd Pip- '988/89: lOO FN:s/(WFP) Under årtiondena efter andra världskrigetanvände vissa länder, främst , sina stora spannmålsöverskott för bilaterallivsmedelshjälp, i vida större omfattning än . Efterhand växtekrav fram på ett internationellt komplement till den bilaterala hjälpen. År1963 inrättades WFP som en multilateral kanal för livsmedelshjälp, underställdFN och FAO. WFP lämnar bistånd i form av livsmedel främsttill jordbruksutvecklingsprojekt, där matransoner delas ut till de anställda vid anläggningsarbeten,s.k. WFP ger också hjälp till från näringssynpunktsärskilt behövande grupper, t. ex. kvinnor, spädbarn, skolbarn och flyktingar.Vidare används ungefär en tredjedel av WFP:s totala resurser förkatastrofbistånd. Verksamheten är inriktadpå de fattigaste , som mottar av WFP:s utvecklingshjälp. WFP:s styrande organ () består av 30 medlemsländer, varav hälften u-länder.Kommittén sammanträder i , där WFP har sitt högkvarter. är medlem avkommittén . CFA skall, utöver sin styrelsefunktion för WFP, varaett forum för debatt och ge rekommendationer om biståndsmetoder och biståndspolitikpå livsmedelsområdet. 1 85 mottagariänder finns omkring 250 WFP-handläggare ochdrygt 700 lokalt anställda. Vid huvudkontoret i arbetar sammanlagt omkring260 personer. Chef för programmet är . , . WFP finansieras med frivilliga bidrag, dels iform av livsmedel, dels i form av kontantbidrag avsedda att täcka kostnader föradministration, frakter och försäkringar. Bidragsmålet för WFP:sreguljära resurser är 1 400 milj. dollar för perioden . Därtill kommer bidragen,vilka redovisas närmare nedan, tilldet interna beredskapslagret av livsmedel för katastrofinsatser Reserve (lEFR). Slutligen kanaliseras en mindre del av 226 de spannmålsgåvor som omfattas av livsmedelshjälpskonventionenFood Prop. 1988/89: 100 Aid Convention (FAC) genom WFP. WFP förmedlar ocksåalltmer livsmedelshjälp från bilaterala givare. Inte minst utnyttjas WFP i s.k. triangelaffärer, där ett givarland begär WFP:s hjälp att köpa upp livsmedeli ett u-land för gåva till ett annat,ofta närbeläget, mottagariand. 1987 förmedlade WFP bilateral livsmedelshjälp till ett värde av . WFP har sedan 1982ärligen levererat ca livsmedel, dvs. av denglobala livsmedelshjälpen. Av WFP:s totala livsmedelsleveranser omfattande 2,4milj. ton gällde ca 1,5 milj. ton utvecklingsprojekt medan resten gick till katastrofinsatser. uppgickkontantbidragen till 167 milj. dollar, varav 120 milj. dollar avsåg bidrag tillWFP:s reguljära program. Huvuddelen av dessa medel förbrukades förtransportkostnader. Under budgetåren 1987/88och 1988/89 har lämnat ett åriigt reguljärt bidrag på 93 milj. kr. Densvenska andelen av de reguljära WFP-medlen uppgår till . De störstabidragsgivarna är och . Det svenska bidraget har till två tredjedelar givits för upphandlingi . Bland erbjudna svenska livsmedel har WFP på senare är nästanuteslutande valt leveranser av vegetabilisk olja. Därutöver har underde senaste budgetåren ställt medel tillWFP:s förfogande (22 milj. kr. /88) för att täcka vissa andrakostnader i samband med WFP-projekt. Dessa bidrag har till största delenanvänts för upphandling av transportmedel i . Internationella beredskapslagret av livsmedelför katastrofinsatser (lEFR) FN:s generalförsamlings sjunde extra möte år1975 antog en resolution, vari medlemsländerna uppmanas att ställa finansiellamedel eller livsmedel till WFP:s förfogande för att användas tillkatastrofinsatser i . Målet sattes vid en reserv på minst 500 000 tonspannmål. Det internationella beredskapslagret (lEFR) upprättades . Sedan1978 har beredskapslagret en mera permanent karaktär med årliga påfyllnader. Utfästelserna till lEFR är frivilliga. Enskildaländer åtar sig att lämna bidrag motsvarande en viss kvantitet livsmedel som med kort varsel kan användas i katastrofinsatser. uppgick bidragen till lEFR till livsmedel, vilket motsvarade ett beräknat värde av 271 milj. dollar. var en av initiativtagarna tilllEFR och har stött lagret sedan 227 Det svenska bidraget utgjordes /89 av Prop.1988/89: 100 svenskt vete eller vetemjöl, matolja, samtmedel för Bil. 5 att täcka fraktkostnader. bidrag ställs tillWFP:s förfogande. 1986 årslivsmedelshjälpskonvention (FAC) Livsmedelshjälpskonventionen Food Aid Convention(FAC) är en del av det gällande internationella veteavtalet. Konventionentillkom för att komplettera detta avtal med ett bidrag till livsmedelstrygghet genom en särskildbiståndskonvention med åtaganden om livsmedelshjälp. Den tidigareöverenskommelsen förlängdes i fiera omgångar, men har ersatts av1986 års konvention som löper . Syftet med 1986 årskonvention är liksom tidigare att bidra till att nå det mål på 10 miljoner tonspannmälsbistånd , som uppställdes av världslivsmedelskonferens. De II medlemmarna, varav EG är en, har åtagit sig attunder konvention göra utfästelser motsvarande minst 7,5 miljoner tonper år. De största andelarna faller på , , , och Japanvilka tillsammans svarar för nära tre flärdedelar av de totala åtagandena.Sverige har utfast ett årligt bidrag motsvarande . Bidragen utgår i form avlivsmedelsleveranser, främst spannmål eller kontantbidrag, omräknade enligtvärldsmarknadspris. Leveranserna sker som gåva eller med förmånligalånevillkor, bilateralt eller multilateralt enligt givarens bestämmande. Det svenska bidragetkanaliseras i sin helhet genom WFP,som även får ett fraktbidrag. Det Internationella veterådets sekretariat ochen under konventionen upprättad kommitté för livsmedelshjälp (Food AidCommittee) är ansvariga för konventionens tillämpning. Alla elvamedlemmar/givare ingår i kommittén. övrigaorganisationer 1"'.°: '/- 'oo FN:s flyktingkommissarie () FN:s fiyktingkommissarie inledde sin verksamhet1951. UNHCR:s uppgift är att ge rättsligt skydd och bistånd åt flyktingarenligt av 1951 och tilläggsprotokoll. Enviktig del av UNHCR:s arbete är inriktat på att genom internationella avtal ochnationell lagstiftning främja flyktingars rättigheter, samt att övervaka attdessa tillämpas av de enskilda staterna. Enligt FN:s uppgifter finns ca 15miljoner flyktingar varav 2 miljoner under FN:s hjälporganisations förpalestinaflyktingar (UNRWA) mandat. Som en följd av kraftigtökade flyktingströmmar världen runt, i synnerhet mellan , sedan mittenav har UNHCR:s verksamhet haft en mycket snabb tillväxt och kommitatt domineras av stora biståndsprogram. 1 en akutmassflyktingsituation söker UNHCR i första hand tillhandahälla hjälp föröverlevnad, ofta i form av livsmedel, tält och filtar. Hjälpen kan därefterkomma alt utvidgas till att omfatta i första hand bostäder, vattenförsörjning,hälsovård och utbildning. Redan på ett tidigt stadium söker UNHCR finnavaraktiga lösningar för flyktingarna. Frivillig repatriering till hemlandet ärden bästa lösningen. Alternativt kan lokal integration i regionen ochomplacering i tredje land komma ifråga. harflyktingsituationer på många håll kommit att permanentas och därmed tagit ianspråk en stor del av UNHCR:s resurser för bistånd. Utöver sitt reguljäraprogram bistår UNHCR, på generalförsamlingens uppdrag, flyktingar efler återkomstentill hemlandet eller hjälper människor som av skilda orsaker är hemlösa i sitteget land. UNHCR fortsätter att bistå ett stort antal hemlösa i torkdrabbadeländer, bl. a. på . UNHCR:s verksamhet granskas av en rådgivandekommitté, den s.k. exekutivkommittén. Kommittén har 43 medlemmar. FN:s flyktingkommissarie är schweizaren sammanträder en gång i där flyktingkommissarien harsitt säte. Därutöver äger informella möten med den rådgivande kommittén rum tvågånger . Flyktingkommissariens verksamhet finansierasnästan helt genom frivilliga bidrag. Endast av budgeten finansieras över FN:s reguljära budget. 16 1988/89. UNHCR:s budget för 1988års reguljära program uppgår till 420miljoner Prop. 1988/89: . UNHCR:s uppskattade behov för desärskilda programmen uppgår Bil. Det reguljäraprogrammet har av exekutivkommittén fastställts till . Till detta kommer behov av resurser för de särskilda programmen, förbl. a. hemvändande flyktingar. De största bidragsgivarna1987 var , , , , , ,och . reguljära bidrag under /88() uppgick till 110 milj. kr. Därutöver gavs extra bidragfrån bl. a. anslagsposten Katastrofer m.m. reguljära bidrag /89 () uppgår till 120 milj. kr. förpalestinaflyktingar (UNRWA) för palestinaflyktingarinledde sin verksamhet 1950. UNRWA bistår de flykfingar som lämnadePalestina vid staien tillkomst samt de som blev flyktingar efterjunikriget . är ca 2,2 miljoner palestinier registrerade hos UNRWA iJordanien, , samt i och på . Ungefär entredjedel av dessa befinner sig i läger. Programmet för palestinaflyktingar omfattarutbildning, hälsovård och livsmedelshjälp. Genom utbildningsprogrammet, vilketomfattar två tredjedelar av budgeten, utbildas drygt 350 000 palestinska barni 635 skolor. Omkring 10 000 lärare, nästan samtliga palestinska flyktingar,arbetar inom utbildningsprogrammet. UNRWA:s chef, med titel generalkommissarie,rapporterar till generalförsamlingen om organisationens verksamhet. I november1985 tillträdde . , som generalkommissarie. bestående av tio medlemsländer finns för planering avorganisationens verksamhet. utgifter beräknas till ca . införde UNRWA ett nytt budgetsystem med rullande treårsplanering som innebär att det belopp som budgeteras är ett absolut minimum för genomförande av planerade insatser. Nedskärningar i denna budget skulle leda till allvariiga konse- 230 kvenserförUNRWA:s program och flyktingarnasundervisning, hälsovård Prop. 1988/89: 100 m.m. Bil. De största bidragsgivarnatill UNRWA är , , och . Det svenska bidraget för budgetåret1988/89 () uppgick lill 82 milj. kr. FN:s fond för kontroll avberoendeframkallande medel () FN:s fond för kontroll av beroendeframkallandemedel () bildades . Bakgrunden var den kraftiga ökningen avnarkotikamissbruk i väriden i slutet av 60-talel. Målet för fondensverksamhet är alt angripa narkotikaproblemet genom att minska tillgång och efterfråganpå illegal narkotika och bekämpa den illegala handeln. De viktigastearbetsområdena är: kontrollinsatser, bistånd till jordbrukare som frivilligtövergår till att odla annat än narkotika-grödor, behandling, rehabilitering ochsocial återanpassning av missbrukare, utbildning och information om deskadliga verkningarna av narkotikamissbruk, utbildning i tillämpning avnarkotikalagar, laboratorieutbildning för narkotikaanalyser samt forskning. Fram till börian av80-talet arbetade fonden med s. k. pilotprojekt, som syftade till att tjäna somkatalysatorer för framtida projekt i större skala. harambitionsnivån stigit och fonden utarbetar mer övergripande landplaner, s. k.masterplans i ett antal länder. Den första medelfristiga planen i fondenshistoria är under utarbetande och kommer att avse . Fondens projekt genomförsav UNDP, FN:s narkotikadivision, fackorgan som FAO, WHO, och , avenskilda organisationer samt av mottagarländerna själva. har ingen styrelse. De störstagivarländerna, dit hör, samlas två gånger tillsammans medledningen för fonden till informella möten för diskussioner kringverksamheten, nya projekt etc. Fonden leds av exekutivdirektörenGuiseppe di , . Den övergripande kontrollen över ochadministrationen av fonden vilar hos FN:s generalsekreterare. verksamhet finansieras genom frivilligabidrag. länder lämnat bidrag. Programverksamhet pågår i40 länder. 1988 en budget på 60 milj. dollar. Den planeradebudgeten uppgår Prop. 1988/89: 100 till 90 milj. dollar. Sverigegjorde i samband med den första världskonfe- Bil. 5 rensen omnarkotikafrägor i ijuni 1987 enmedelfristig utfästelse om bidrag till fonden om 70 milj. kr. /89 utbetalades 20 milj. kr. Familjeplanering har i många länder startatsgenom initiativ av frivilliga organisationer. () är en världsomspännandefrivilligorganisation. Lokala medlemsorganisationer finns i drygt 100 länder. Det övergripande målet för IPPF:s verksamhet äratt främja familjeplanering och vad som kallas ansvarigt föräldraskap, dvs.människors rätt att själva besluta om hur många barn de vill ha och när. Federationen verkar för att öka medvetenheten ombefolkningsfrågans betydelse och för att den beaktas i nationella och internationellautvecklingsplaner. I satsar IPPF på att utveckla och förbättratillgången till familjeplaneringsservice. Särskilda ansträngningar görs föratt förändra attityderna hos männen. Genom att vidga samarbetet med andraorganisationer, enskilda såväl som olika FN-organ, söker IPPF skapa en bredareförankring av sin verksamhet. Federationen samarbetar nära med WHO och UNFPA ifrågor som rör sexualundervisning, nutrition och familjeplaneringsservice, medUNICEF i ett program som länkar familjeplanering till UNlCEF:sbarnöverlevnadsprogram. Familjeplaneringens betydelse för kvinnors och barnshälsa är den bärande tanken också i det s. k. Safe Motherhood-initia-tivet somfederationen engagerar sig i tillsammans med FN-systemets utvecklingsorgan. 105 organisationer är medlemmar i federationen.Representanter för samtliga medlemsorganisationer sammankallas vart tredje årtill medlemsförsamlingen. Då fastställs en arbetsplan framåt.Ansvaret för verksamheten i övrigt ligger på styrelsen. , sombestår av representanter för medlemsorganisationerna, s. k. volontärer, valdapå regional basis. Generalsekreterare är Bradman Weerakoon, Sri sekretariat finns i . 1988/89: 100 Ril 5 lPPF:s verksamhet finansieras genomfrivilliga bidrag från regeringar (), organisationer och privata bidragsgivare.Därtill kommer s. k. lokala inkomster från medlemsavgifter, försäljning avpreventivmedel och bidrag från statliga och privata källor vilka direkttillfaller medlemsorganisationerna. uppgårlPPF:s budget till 72,3 milj. dollar. , , , och ärde största av ca 12 statliga bidragsgivare. beslöt 1985 att inte gefortsatt bidrag till IPPF. Den amerikanska uppfattningen är alt federationen förespråkaraborter som en familjepla-neringsmeiod, något som man motsätter sig. IPPF ansersig kunna överlåta åt de lokala familjeplaneringsföreningarna att självaavgöra om de vill stödjalaglig abortrelaterad verksamhet. Det svenskabidraget för /89 uppgår till 75 milj. kr. Det motsvarar av organisationens totala budget. /handelscentrum (ITC) /internationella handelscentrum (ITC)bildades . Dess syfte är bl. a. att främja export genom medverkan imarknadsundersökningar,utveckling av nya produkter, marknadsföring och uppbyggnad av nya institutioner förexport. Även importrelaterade projekt förekommer. I enlighet med nordiskarekommendationer har ITC i ökande grad uppmärksammat de minst utvecklade länderna,. Riktlinjerna för ITC:s verksamhet fastställs av.debeslutandeorganen i och på grundval av rekommendationer från en rådgivande grupp on ITC, ivilken representanter för alla FN:s och medlemsländer kan delta. För den löpande verksamheten svarar ettsekretariat i med ca 250 anställda,vartill kommer ca 800 expertkonsultuppdrag i ITC:s samarbelsländer. är svensken exekutivdirektör för . lTC:s sammanlagda utbetalningar för verksamhetsåret 1987uppgick till 36,8 milj. dollar och för verksamhetsåret1988 uppskattningvis 45,8 milj. dollar. ITC:s tekniska samarbetsprogram finansieras genom UNDP-bidrag 233 och frivilliga bidrag. är den störste enskilde bidragsgivaren.Det Prop. 1988/89: 100 svenska bidraget uppgår /89 till 18 milj. kr, varav Bil. 5 1,5 milj. kr. till lTC:s råvaruprogram. Dessutom samarbetar Sverigemed ITC inom ramen för det bilaterala utvecklingssamarbetet. Biståndet till enskilda programländer Prop.1988/89: 100 Bil. Befolkningstillväxt/år BNP/invånare 9 milj. (1986) Offentligt nettobistånd/person - totalt (exkl. östländer) (1986) . Ekonomisk och social utveckling Prop.1988/89: 100 ekonomiska och sociala situation harförsämrats till följd av fortgående krigshandlingar samt finansiell krisoch varubrist. invasioner i landets södra delar samt stödet till rebellrörelsen har försattAngola i en mycket svår situation. Genom kriget har transport- ochkommunikationsleder förstörts samt produktion och distribution inom jordbrukoch industri försvårats. Omkring 60 000 människor har dödats i striderna ochmer än 30 000 beräknas ha invalidiserats. Ca 750 000 ango-laner lever somflyktingar i sitt eget land. Värst drabbade är kvinnor och barn. Landets ekonomi ochrelativt goda kreditvärdighet försämrades i och med nedgången i oljeprisernaoch dollarkursen. Den ekonomiska krisen har framtvingat en hård finansiellåtstramningspolitik med importrestriktioner, vilket har lett till stor bristpå insats- och råvaror inom industri och jordbruk. Utlandsskulden har ökatdrastiskt. Regeringen beslutade 1987om ett ekonomiskt reformprogram som i stora drag följer de anpassningsprogramsom () och har utarbetat igrannländerna. har ansökt om medlemsskap i IMF och . Landetorienterar sig mot marknadsekonomi, och enskilda initiativ ges stöd inom t. ex.jordbruket. Den kraftigtövervärderade valutan utgör dock ett stort problem. får betydande stödfrån östländer och men strävar med viss framgång efter att vidga sinasamarbetskontakter med olika västliga i-länder och övriga .