prop · GC039 · 1988-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1988/89:9 om dödsboägande och samägande av jordbruksfastighet m. m. Regeringenföreslår att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Ipropositionen läggs fram olika förslag som syftar till att minska de olägenhetersom följer av att många jordbruksfastigheter ägs av dödsbon eller avflera personer med samäganderätt. Ettdödsbo som innehar en jordbruksfastighet skall vara skyldigt att avvecklafastighetsinnehavet senast efter utgången av det kalenderår dådödsfallet inträffade. Sker inte avveckling i rätt tid, kan dödsboet vid viteföreläggas att fullgöra skyldigheten. Om det föreligger särskilda skäl, kananstånd med avvecklingen medges. Anstånd kan förenas med villkor. Vidareföreslås en lagändring i syfte att göra det lättare för myndigheterna attdelge ett dödsbo olika handlingar. Delgivning som föranleds av att dödsboetinnehar en jordbruksfastighet skall kunna ske genom att delgivningshandlingenöverlämnas till någon av delägarna. Ipropositionen föreslås vidare en särskild lag om förvaltningen av sådanajordbruksfastigheter som ägs av minst tre gemensamt. Enligt denna lag skall detfinnas en ställföreträdare med uppgift att utåt företräda delägarna iangelägenheter som angår fastigheten och att inför delägarna svara för denlöpande förvaltningen. För beslut av delägarna i förvaltningsfrågor krävsvanlig majoritet. Detta gäller dock inte frågor som gäller försäljning,pantsättning eller upplåtelse av rättigheter i vissa fall. I dessa frågor krävssamstämmighet mellan delägarna. Föratt begränsa uppkomsten av samägande av jordbruksfastigheter föreslås enändring i jordförvärvslagen. Förvärvstillstånd får vägras vid förvärv av andeli en jordbruksfastighet, om ägarförhållandena genom förvärvet blir sådana attett rationellt utnyttjande av fastigheten försvåras. 1 1988/89. Isyfte att förhindra kringgående av jordförvärvslagen föreslås slutligen atttillstånd enligt den lagen skall krävas i fall då någon genom köp, byte ellergåva har förvärvat ett dödsbo vari ingår en jordbruksfastighet eller då någon,som genom köp, byte eller gåva har förvärvat en andel i ett sådant dödsbo ochinte på annan grund är delägare i boet, tillskiftas fastigheten eller del därav. Denya reglerna föreslås träda i kraft . Lagförslageni denna proposition har granskats av lagrådet. Propositionen innehåller därförtre huvuddelar: lagrådsremissen (s. 10), lagrådets yttrande (s. 48) ochföredragande statsrådets ställningstaganden till lagrådets synpunkter (s. 51). Densom vill ta del av samtliga skäl för lagförslagen måste därför läsa alla tredelarna. Propositionenslagförslag '"°p- & & 1988/89:9 Lag om ändring i Härigenomföreskrivs i fråga om ' delsatt 24 kap. 1 § skall ha följande lydelse, delsatt i balken skall införas två nya paragrafer, 18 kap. 7 § och 20 kap. II §,av följande lydelse. Om det i ett dödsbo ingår fast egendom som är taxerad som jordbruksfastighet,skall boet ha avvecklat fastighetsinnehavet senast efter utgången avdet kalenderår då dödsfallet inträffade. Har dödsboet förvärvat sådan egendomdärefter, skall avvecklingen ske möjligt. Tillsyn över att avveckling sker utövas av den myndighet som regeringenbestämmer. Om avvecklingen inte har skett inom föreskriven tid, fårtillsynsmyndigheten vid vite förelägga dödsboet att fullgöra sin skyldighet.Tillsynsmyndighetens beslut om föreläggande får överklagas till kammarrätten. Den tingsrätt som har registrerat bouppteckningen efter den döde får påansökan av dödsboet medge anstånd med avvecklingen, om det finns särskildaskäl. Anstånd meddelas och får förenas med villkor. Medgesanstånd, skall tingsrätten underrätta tillsynsmyndigheten om detta. Om det i den dödes tillgångar ingår fast egendom som är taxerad somjordbruksfastighet, skall rätten underrätta den tillsynsmyndighet som avses i18 kap. 7 § andra stycket om dödsfallet. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. ... 1988/89:9 1§' Om ett dödsbo förvaltas av del- Om ett dödsbo förvaltas av del ägarna gemensamt och de har kom- ägarna gemensamt och de har kom mit överens om att leva samman i mit överens om att leva samman i oskiftat bo, gäller i fråga om för- oskiftat bo, gäller i fråga om för valtningen av boet och rätten att valtningen av boet och rätten att företräda boet vad som sägs i 18 företräda boet vad som sägs i 18 kap. I §, om inte annat har avtalats, kap. I §, om inte annat har avtalats. Också bestämmelserna i 3, 4 och Också bestämmelserna i 3, 4, ö och 6 §'§ samma kapitel skall tillämpas. 7 §§ samma kapitel skall tillämpas. Ifråga om rätten för enskilda delägare att väcka och föra talan som parter ieget namn men för boets räkning gäller vad som sägs i 18 kap. 1 a §, om inteannat avtalats mellan delägarna. Denna lag träder i kraft . Om det i dödsboet efter någon som har avlidit före ikraftträdandet ingårfast egendom som är taxerad som jordbruksfastighet, gäller i stället för vadsom sägs i 18 kap. 7 § första stycket första meningen att boet skall haavvecklat fastighetsinnehavet . 'Senaste lydelse 1981:359. 2 Förslagtill Prop. 1988/89:9Lag om förvaltning av vissa samägda jordbruksfastigheter 1 §Om fast egendom som är taxerad som jordbruksfastighet ägs av minst tre gemensamt, tillämpas denna lag i stället för 2 6 §§ lagen (1904:48 s. 1) om samäganderätt. Avtalsom strider mot denna lag är utan verkan. Detta gäller dock inte avtal i frågorsom avses i 8 10 §§. 2 §Delägarna i fastigheten skall utse en ställföreträdare. Valet av ställ företrädare skall för anteckning i fastighetsboken anmälas skriftligen till inskrivningsmyndigheten för det område där fastigheten ligger. Anmälan skall vara undertecknad av ställföreträdaren och innehålla en försäkran av honom på heder och samvete att bestämmelserna i denna lag har iakttagits vid valet av ställföreträdare. Omanmälan enligt första stycket inte har gjorts eller om den som anmälts som ställföreträdare har avlidit, skall rätten på den ort där fastig heten ligger efter anmälan av myndighet eller delägare förordna en ställ företrädare. Om en ställföreträdare begär det, skall rätten förordna en ny ställföreträdare i hans ställe. Innan en ställföreträdare förordnas skall . delägarnages tillfälle att yttra sig, om det är möjligt. När rätten har förordnat en ställföreträdare,skall detta anmälas till inskrivningsmyndigheten. Delägarnakan när som helst utse en ny ställföreträdare i stället för en ställföreträdaresom har anmälts eller förordnats. Därvid gäller första stycket. Vidbyte av ställföreträdare består den tidigare ställföreträdarens uppdrag tilldess att den nye ställföreträdaren har antecknats i fastighetsboken. 3 §Ställföreträdaren svarar för den löpande förvaltningen av fastigheten enligt de riktlinjer och anvisningar som delägarna meddelar. Ställföreträdarenhar behörighet att företräda delägarna mot tredje man i angelägenheter som rörfastigheten. Han är dock inte på grund av denna lag behörig att 1. överlåta fastigheten eller en del av den, 2. inteckna eller pantsätta fastigheten, 3. upplåta nyttjanderätt eller annan rättighet ifastigheten, om avtalet gäller än eller för någonslivstid eller om det kan bli förlängt på begäran av nyttjanderättshavaren. 4 §En rättshandling som ställföreträdaren har företagit för delägarna är inte gällande mot dem, om ställföreträdaren har överskridit sin befogenhet och den mot vilken rättshandlingen företogs insåg eller borde ha insett att befogenheten överskreds. 5 §Som beslut i frågor där ställföreträdaren har behörighet att företräda delägarna gäller den mening som har fått det högsta röstetalet bland de röstande. Därvid räknas varje delägares röstetal efter hans andel i fastighe- Vid lika röstetalbeslutar ställföreträdaren. Beslut i frågor där ställ- Prop. företrädareninte har behörighet att företräda delägarna kräver enighet 1988/89:9 blanddelägarna. Vidval av ställföreträdare utses den som har fått det högsta röstetalet bland deröstande. Har flera fått lika röstetal, avgörs valet genom lottning. 6 §Varje delägare kan rösta skriftligen eller muntligen. Samtliga delägare skall få skälig tid på sig innan omröstningen äger rum. Ställföreträdarenskall underrätta delägarna om resultatet av omröstningen. 7 §Ett beslut enligt 5 § första stycket får inte innebära att ställföreträda ren skall företa en rättshandling eller annan åtgärd som är ägnad att bereda otillbörlig fördel åt delägare eller annan till nackdel för annan delägare. 8 § Pengar och andra tillgångar som ställföreträdaren har hand om fördelägarnas räkning skall hållas skilda från andra tillgångar. 9 § Om ett beslut enligt denna lag föranleder kostnader eller om sådanauppkommer på annat sätt till följd av lagen, skall kostnaderna ersättas av delägarnai förhållande till deras andelar. 10 § skall ställföreträdaren lämna redovisningtill delägarna över förvaltningen under det föregående kalenderåret. Omdelägarna begär det, skall redovisningen göras skriftligen. För granskning avredovisningen har delägarna rätt att ta del av räkenskapshandlingarna. 11 § Ställföreträdaren har rätt till skälig ersättning för sitt arbetesamt för tidsspillan och utlägg. 12 § Ställföreträdare som vid fullgörande av sitt uppdrag uppsåtligen ellerav oaktsamhet tillfogar delägare skada skall ersätta skadan. Detsamma gällerdelägare som vid tillämpning av denna lag uppsåtligen eller av oaktsamhettillfogar annan delägare skada. Skadeståndet kan jämkas efter vad som ärskäligt med hänsyn till handlingens beskaffenhet, skadans storlek ochomständigheterna i övrigt. Skallflera ersätta samma skada, svarar de solidariskt för skadeståndet i den måninte skadeståndsskyldigheten har jämkats för någon av dem enligt förstastycket. Vad någon har betalat i skadestånd får krävas åter av de andra eftervad som är skäligt. Talanenligt första stycket som inte grundas på brott skall väckas efterdet att ställföreträdaren har avgett en sådan redogörelse som anges i 10§.Väcks inte talan är rätten till ersättning förlorad. 13 §Varje delägare kan hos rätten begära att fastigheten för gemensam räkning försäljs på offentlig auktion. Rätten skall dock inte besluta om försäljning, om någon av de andra delägarna visar synnerliga skäl för anstånd. Dennalag träder i kraft . 3 Förslag till Prop. 1988/89:9 Lag om ändring i lagen (1904:48 s. 1) omsamäganderätt Härigenomföreskrivs att 19 § lagen (1904:48 s. 1) om samäganderätt skall ha följandelydelse 19§' Vad i denna lag finnes stadgat äge ej tillämpning å sådan samfällighet, somavses i lagen (1973:1150) om förvaltning av samfälligheter, eller å sådanallmänning, som avses i lagen (1952:166) om häradsallmänningar eller lagen(1952:167) om allmänningsskogar i och ; ej heller vare i någotfall lagens föreskrifter tillärnpliga i fråga om bildande av jaktvårdsområde,bestående av allenast en fastighet, eller av fiskevårdsområde, omfattandeallenast en fastighet eller det till allenast en fastighet hörande fisket. Beträffandeegendomsförhållan- Beträffande egendomsförhållan den sorn rör makar, sambor, del- den som rör makar, sambor, del ägare i oskiftat dödsbo, bolagsmän, ägare i oskiftat dödsbo, bolagsmän, redare som ingått överenskommel- redare som ingått överenskommel se om partrederi eller deltagare i se om partrederi eller deltagare i samma gruvrörelse finns särskilda samma gruvrörelse finns särskilda bestämmelser. / fråga om förvalt- ningen av fast egendom som är taxerad som jordbruksfastighet och somägs av minst tre gemensamt gäller särskilda bestämmelser i stället för 2-6 §§. Bestämmelsernai 15 kap. 15 § skall inte tillämpas i fråga om försäljningenligt denna lag av samfälld fast egendom, vari omyndig äger del. Dennalag träder i kraft . ' Senaste lydelse 1987:796. 4 Förslag till Lag om ändring i delgivningslagen(1970:428) Prop. 1988/89:9Härigenom föreskrivs att 9 §delgivningslagen (1970:428) skall ha följande lydelse. 9§Skall delgivning ske med annan juridisk person än staten, överbringas handlingentill någon som har rätt att företräda den juridiska personen eller, om flera ärgemensamt behöriga, till någon av dem. Saknas behörig ställföreträdare menfinns någon som har rätt att sammankalla dem som skall besluta i den juridiska personensangelägenheter, överbringas handlingen till denne. Delgivningmed dödsbo genom Delgivning med dödsbo genom att handlingen överbringas tillnå- att handlingen överbringas till någon av dödsbodelägarna får ske en- gonav dödsbodelägarna får ske endast om denne sitter i boet. Döds- dast om dennesitter i boet eller om bodelägare som mottagit handling- delgivningen föranledsav att döds-en skall utan dröjsmål underrätta boet innehar fast egendom som ärövriga delägare om delgivningen. taxerad som jordbruksfastighet. Dödsbodelägare som mottagit handlingen skall utan dröjsmål underrätta övriga delägare om delgivningen.Dödsbodelägare som sitter i boet har rätt att taga emot handlingen, även omboet ej förvaltas av delägarna. Han svarar i sådant fall för att handlingenutan dröjsmål lämnas till någon som har rätt att företräda boet. Dennalag träder i kraft . 5 Förslag till Prop. 1988/89:9 Lagom ändring i jordförvärvslagen (1979:230) Härigenomföreskrivs att 2 och 4 §§ jordförvärvslagen (1979:230) skall ha följandelydelse. 2§'För förvärv av fast egendom som är taxerad som jordbruksfastighet krävstillstånd enligt denna lag, när förvärvet sker genom 1. köp,byte eller gåva, 2. tillskott till bolag eller förening, 3. utdelning eller skifte från bolag eller förening, 4. fusion enligt 14 kap. 1 eller 2 § aktiebolagslagen(1975:1385). Tillstånd enligt denna lag krävs också i fall då någon genom köp,byte eller gåva förvärvar ett dödsbo vari ingår fast egendom som är taxerad somjordbruksjästighet eller då någon, som genom köp, byte eller gåva har jörvärvaten andel i ett sådant dödsbo och inte på annan grund är delägare i boet,tillskiftas den fasta egendomen eller del därav. 1. omdet är av allmänt intresse att egendomen tas i anspråk för jord brukets eller skogsbrukets rationalisering, 2. om förvärvet kan antas medföra att två eller flerautvecklade eller utvecklingsbara lantbruksföretag, som bör förblisjälvständiga, förs sarh-man till ett företag, 3. om förvärvet kan antas medföra att utvecklat ellerutvecklingsbart lantbruksföretag, som bedrivs på mer än en fastighet, delas uppoch uppdelningen medför olägenhet av någon betydelse för företaget, 4. om det är uppenbart att köpeskillingen eller annanersättning avsevärt överstiger egendomens marknadsvärde, 5.om förvärvet avser andel i egendomen och ägarförhållandena genom förvärvetskulle bli sådana att ett rationellt utnyttjande av egendomen kan kommaatt försvåras. Första stycket 4 gäller inte ifråga om tillstånd att förvärvaegendom på offentlig auktion enligt 17 § eller enligt 3 kap. 3 § lagen (1982:618)om utländska förvärv av fast egendom m. m. Dennalag träder i kraft . ' Senaste lydelse 1987:468. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde , ordförande, och statsråden , ,, S. , , , , , R. ,, , , , G. , Lagrådsremiss om dödsboägande och samägande av jordbruksfastighetm. Ettdödsbo är en juridisk person. Det förvaltas och företräds utåt av dödbodelägarnagemensamt. Ett dödsbo upplöses vanligen genom att egendomen fördelas mellandelägarna genom ett arvskifte. I gällande lagstiftning finns inte några reglerom att dödsbon skall skiftas . 1 skilda sammanhang har påpekatsatt dödsbon i många fall förblir oskiftade och att dettamedför olägenheter när fast egendom ingår i boet. Frågan har bl.a. diskuteratsi (se LU 1975/76:30 och LU 1978/79:2). Kritik har vidare riktats motvissa fall av samägande av fast egendom. Ifebruari 1977 tillkallades en särskild utredare med uppdrag att utreda frågorom ställföreträdare för dödsbo i vissa fall m. m. Uppdraget gick främst ut påatt komplettera såväl reglerna om boutredningsman enligt somreglerna om god man enligt lagen (1904:48 s. 1) om samäganderätt med regler omsärskild ställföreträdare då fast egendom ägs av dödsbo eller av flera personergemensamt med samäganderätt (Dir 1977:13). Utredningensuppdrag utvidgades till att också avse frågor om begränsning avdödsbons innehav av jordbruksfastighet, begränsning och reglering av uppkomstenav samägande av jordbruksfastighet och begränsning av testamentariska förvärvav jordbruksfastighet (Dir 1979:11). Uppdraget innefattade även att utredavissa problem med kringgående av jordförvärvslagen (1979:230). 1samband med att utredningsuppdraget utvidgades beslöts att utredningsarbetet ifortsättningen skulle bedrivas i en kommitté med parlamentariskt inslag.Kommittén avlämnade ett delbetänkande (SOU 1981:91) Ställföreträdareför fastighetsägare i vissa fall. Idelbetänkandet föreslogs att en ställföreträdare alltid skulle utses för alla typer av fastigheter, ägda av dödsbon med fler än två delägare eller av fler än två personer med samäganderätt. Betänkandet remissbehandlades men avskrevs därefter i samband med att kommittén fick 'O ytterligaretilläggsdirektiv (Dir 1983:5). Dessa innebar att kommittén på Prop. nyttskulle överväga frågan när en ställföreträdare skall utses. Det påpeka- 1988/89:9 des i tilläggsdirektiven att frågan har samband med hur man skallkunna begränsa rätten för dödsbon att inneha jordbruksfastigheter. Imars 1987 överlämnade kommittén (riksdagsledamoten , ordförande,samt riksdagsledamoten , f d. riksdagsledamöterna och bankdirektören )sitt slutbetänkande (SOU 1987:2) Dödsboägande och samägande avjordbruksfastighet m.m. Betänkandet har remissbehandlats. Till protokollet i detta ärende bör fogas dels en sammanfattning av betänkandetsom bilaga 1, dels kommitténs lagförslag som bilaga 2, dels en förteckning överremissinstanserna som bilaga 3. En sammanställning av remissyttrandena harupprättats inom och finns tillgänglig ilagstiftningsärendet (Dnr %1 121). Blandde frågor som kommittén har berört hör frågan hur ett dödsbo eller en krets avsamägare skall kunna nås med delgivning. Denna fråga har ävenfastighetsbildningsutredningen behandlat i sitt slutbetänkande (SOU 1986:29)Fastighetsbildning 4 Förrättningsförfarande och boendeinflytande m. m.Betänkandet har remissbehandlats. 1det följande behandlas fastighetsbildningsutredningens förslag till ett förenklatdelgivningsförfarande av dödsboägda fastigheter. Till protokollet i dettaärende bör fogas dels utredningens lagförslag i den delen som bilaga 4, dels enförteckning över remissinstanserna som bilaga 5. En sammanställning avremissyttrandena har upprättats inom och finnstillgänglig i lagstiftningsärendet (dnr 1100-86). Jaghar i lagstiftningsärendet särskilt samrått med chefen för . Drygt65 % av landareal, eller närmare 27 milj. hektar, utgörs av skogs- ochjordbruksmark. Såväl skogsbruket som jordbruket är näringar som har mycket storsamhällsekonomisk betydelse. Det är därför väsentligt att denna mark förvaltaspå ett ändamålsenligt och effektivt sätt. Fråntid till annan har det framhållits att dödsboägande och samägande avjordbruksfastigheter är förenat med vissa olägenheter. En del av dem är av rentpraktisk natur. Delvis bottnar olägenheterna i de forvaltningsregler som gällerför dessa former av ägande, och då främst i att det i alla förvaltningsfrågorkrävs samstämmighet mellan delägarna. Andra olägenheter hänger samman medmyndigheternas svårigheter att delge dödsbon olika handlingar, bl. a. därföratt det i många fall saknas lättillgängliga och aktuella uppgifter omdelägarna. Det finns emellertid ocksåandra olägenheter av mera principiell art. Sålunda har ägarformerna som sådana i vissa fall ansetts motverka ange lägna samhällsintressen. Fastigheter som ägs av dödsbon eller av flera 11 samägare omsätts i mindreutsträckning än jordbruksfastigheter i allmän- Prop. Möjligheterna tillrationaliseringsförändringar är därför mindre. Även 1988/89: det allmännaintresset att jord- och skogsbruksmarken innehas av aktiva brukare, dvs. attdet finns ett samband mellan ägande och brukande, talar för att dödsboägandetoch samägandet bör begränsas eller i varje fall regleras på ett sätt somminskar olägenheterna med dessa ägarformer. Enbearbetning av de uppgifter som lämnades vid allmänna fastighetstaxeringger vid handen att av skogsarealen och av åkerarealen ilandet ägdes av dödsbon. Beträffande samägda fastigheter bygger tillgängligtmaterial på fastighetslängden och avser taxeringsenheter. Av dedrygt 320 000 fastigheter som taxerades som jordbruksfastigheter ägdes aven ägare, av två ägare och av tre eller fler ägare. Av de sifferserierbeträffande dödsbo- och samägande som jag här refererar till, och som i detaljredovisas i betänkandet, framgår vidare att det i absoluta tal rörde sig om ca25 000 jordbruksfastigheter som ägdes av fler än två delägare och ca 30 000jordbruksfastigheter som ägdes av dödsbon. undersökningar framgår vidare att det föreligger stora regionalaskillnader. Dödsboägandet är vanligast i skogslänen. intar ensärställning, men denna ägarform är också i , , Norrbottensoch vanligare än i landet i övrigt. Även när det gällersamägandet av jordbruksfastigheter intar dessa län en framträdande ställning. Detfinns inga aktuellare officiella uppgifter om ägarförhållandena beträffandejordbruksfastigheter. Det är dock inte skäl att anta att någon väsentligminskning av dödsbo- och samägande har inträtt . Snarare talarvissa omständigheter för att dessa ägandeformer av jordbruksfastighet harblivit vanligare. Kommitténhar lagt fram en rad förslag som sammantagna syftar till att komma till rättamed de mest påtagliga olägenheterna med dödsbo- och samägande avjordbruksfastigheter. Den mest ingripande åtgärden är att dödsbon som inneharjordbruksfastighet skall vara skyldiga att avveckla dettafastighetsinnehav. Vidare förespråkar kommittén åtgärder för att förenkla delgivningenav dödsbon som äger jordbruksfastigheter. Närdet gäller samägda jordbruksfastigheter föreslår kommittén en särskild lag medbestämmelser om hur fastigheten skall företrädas utåt och om det inbördesförhållandet mellan delägarna. Enligt förslaget skall delägarna utse enställföreträdare med behörighet att ensam fullgöra vad som enligt lag åliggeren ägare av jordbruksfastighet. För vissa andra förvaltningsfrågor föreslåsatt delägarna skall kunna fatta beslut genom enkel majoritet. Kommitténsförslag har mottagits positivt av remissinstanserna. En mera generell kritikmot kommitténs betänkande har framförts endast av och avlänsstyrelsen i . Dessa remissinstanser, som båda i och för siggodtar kommitténs förslag, anser att dessa inte går tillräckligt långt. Dehänvisar därvid till strukturutredningens förslag i betänkandet (SOU 1983:71)Bättre struktur i jord- och skogsbruk, vilka förslagsyftade till att starkt begränsa flerägandet av jordbruksfastigheter. a. pekar på att skogsbrukets roll för en aktiv regional- 1988/89:9 och glesbyggdspolitik har rönt ett starkt ökat intresse under senaretid. framhåller också att skogsbruket har en betydande utvecklingspotentialoch är en viktig bas för sysselsättningen men att ägosplittringen och utboägandetär besvärande hinder för en positiv utveckling. Föregen del vill jag erinra om att i riktlinjerna för regionalpolitikenhar uttalat sitt stöd för kombinationsjordbruk i glesbygden (prop. 1984/85:115,AU 13, rskr. Denna inriktning kommer också till uttryck i detåtgärdsprogram för jordbruket i norra som beslöt (prop.1986/87:146, JoU 26, rskr. En viktig, förutsättning för en sådanutveckling är, som jag ser det, att tendenserna till en stelnad ägarstrukturbryts och ersätts av en aktiv strukturomvandling som innebär att de som ägermarken också själva brukar den. Kommitténsförslag kommer, om de genomförs, inte att helt förhindra dödsboägande. Dekommer inte heller att leda till att samägandet av jordbruksfastigheter upphör.Däremot bör förslagen sammantagna leda till att de olägenheter som följer meddessa ägandeformer minskar betydligt. Förslaget att alla dödsbon inom viss tidskall vara skyldiga att avveckla sitt innehav av jordbruksfastighetunderstryker att dödsboförvaltningen är endast temporär och att delägarnadärför redan från början bör vara inriktade på att finna andraförvaltningsformer.