prop · GC0382 · 1988-12-31 00:00:00 — Svenskamyndigheter har goda kontakter med chilenska oppositionspartier ochmedborgarrättsorganisationer och viseringsbeslutet föregicks av kontakter meddessa. Chilenare som är i behov av en kan med hjälp av dessaorganisationer ansöka om uppehållstillstånd i . 1 samtliga tidigarefall, där någon av dessa anmält att ett skyddsbehov förelegat, har tillståndatt komma tifl inom ramen för flyktingkvoten snabbt kunnat erbjudas. Dettakommer givetvis att gälla också . Regeringenhar i sin proposition 1988/89:86 presenterat förslag till en nyutlänningslag. Ändringarna syftar främst till att med en bibehållen rättssäkerhetåstadkomma en snabbare och rationellare ärendehantering. Ipropositionen föreslås bl.a. ändrade handläggnings- och verkstäflig- hetsregler beträffande utlänningsärenden för att åstadkomma bättre över skådlighet samt enklare och effektivare tillämpning. De nuvarande be stämmelserna om övertagande och överlämnande av verkställighetsären den upphävs. 1 stället skall det bli möjligt för en utlänning, som skall avvisas eller utvisas enligt ett lagakraftvunnet beslut, att ge in en ny ansökan om uppehållstillstånd. En sådan ansökan kan dock bifallas endast om det framkommer omständigheter som inte har prövats tidigare och om det föreligger gmnd för asyl eller andra synnerliga skäl. Vidare fömtsätts att muntlig handläggning kommer att användas i större utsträckning än i asylärenden. För att beslutsmotiveringarna skall kunna göras utföriigare föreslås att uppgifter i skälen skall kunna sekretessbeläggas. Invandrarverketföreslås bli första instans i alla asylärenden och i aren- Skr. 1988/89:82den där en utlänning vistats i än . Om det äruppenbart att uppehållstiflstånd inte kommer att beviljas skall invandrarverketenligt förslaget kunna förordna att avvisning får verkställas utan hinder avatt beslutet inte vunnit laga kraft. av förslagen tar sikte på det ökande problemet med att utlänningar somkommer tifl saknar både identitetshandlingar och färdbiljetter.Sålunda föreslås att kroppsvisitation skall kunna ske i samband med inresekontroll.En utlänning, som är , skall kunna tas i förvar om dennes identitetär oklar. Företag som transporterar en utlänning tifl föreslås få ökatansvar för utredning av identitet m. m. Tanken är att transportföretaget undervissa omständigheter skall kunna åläggas skyl-digliet att ordna eller betalaåterresan. Ipropositionen understryks att barn även i fortsättningen skallkunna tas i förvar endast i undantagsfall. Barnens ställning stärks genom attdet i lagen anges, att förvar endast kan komma i fråga om det föreligger enuppenbar risk för undanhållande och för att därigenom en föreståendeverkställighet, som inte bör fördröjas, blir äventyrad. Vidare måste det föreliggasynnerliga skäl för ett förvarstagande som skulle medföra att barnet skiljsfrån sina vårdnadshavare. Dennya lagstiftningen föreslås träda i kraft den I juU 1989. 6 Flyktingar och asylsökande i Enskilt tillresta asylsökande Liksomtidigare år är de på egen hand inresta personer, som ansöker om asyl vidgränsen eller efter ankomsten till , mångdubbelt fler än kvotflyktingarna(se nedan). var det ca 19600 personer inkl. barn som reste tillSverige och ansökte om asyl. Av dessa direktavvi-sades ca 3 000 avpolismyndigheten och beslutade att ej överta dessa ärenden. varantalet asylsökande ca 18000 varav ca 2 500 direkt-avvisades. De största gmppernaasylsökande kom (liksom ) från och . Detstörsta antalet, ca 5000, kom från vilket var något färrejämfört med året innan (ca 5 500). fick ca 5 860 iranieruppehållstillstånd som flyktingar eller av liknande skäl. har ocksåett antal minderåriga iranska barn kommit till utan sina vårdnadshavare. Trendenfrån att göra sig av med passhandlingar, troligen för att försvåraen eventuell avvisning till tredje land, har hållit i sig. Avde latinamerikanska länderna svarade fortfarande för den största andelenasylsökande. ansökte ca 3 400 personer om asyl i , vilketär en minskning jämfört med då ca 4000 chilenare ansökte om asyl. Underår 1988 beviljades ca 1 740 chilenare uppehållstillstånd som flyktingar ellerdärmed jämställda. Antaletirakiska asylsökande har nästan fördubblats . Antalet asylsökande uppgick till ca 1 150 personer mot 1987. beviljadesca 1410 personer uppehåflstillstånd som flyk- Skr. 1988/89:82 tingar ellerdärmed jämställda. Slatslösaoch personer med okänt medborgarskap (oftast palestinier och andra personerfrån ) har ökat och antalet sådana asylsökande uppgicktill ca 1450. Ca 1180 personer beviljades uppehållstillstånd som flyktingareller därmed jämställda. Omkring760 libaneser ansökte om asyl vilket är en ökning med ca 150jämfört med . Fömtom slatslösa och libaneser kommer från ocksåpersoner som har sitt urspmng i eller i . Under år 1988beviljades ca 450 libaneser uppehåflstillstånd i som flyktingar ellerdärmed jämställda. Antaletetiopier har minskat något jämfört med . ansökte ca 1090etiopier om asyl jämfört med 1 1987. Ca 1 420 personer beviljadesuppehållstillstånd som flyktingar eller därmed jämställda personer. Ettstort antal polska medborgare besöker , men endast en liten delav dessa ansöker om asyl här. Antalet polska medborgare som beviljadesuppehållstillstånd som flyktingar eller därmed jämställda var ca210, vilket är en minskning jämfört med . Jämförtmed övriga medborgare i utgör andelen mmäner ett stort antal av dem somunder beviljades uppehållstillstånd som flyktingar efler därmedjämställda. Antalet beviljade uppehåflstiflstånd för mmäner uppgick till ca 890under , vilket innebär en ökning med ca 190 jämfört med . Antaletasylsökande mmäner har ökat . Antaletturkiska medborgare, som beviljats uppehållstillstånd av politiska ellerhumanitära skäl, var i stort sett oförändrat (ca 310) , jämförtmed året innan. Däremot har antalet asylsökande ökat till ca 860 och detta gäflerframförallt , då många turkiska asylsökande kom viaPolen till . Asylsökandefrån har ökat kraftigt jämfört med . De allraflesta är jugoslaver med albanskt urspmng och kommer från provinsen år 1988 kom ca 600 asylsökande och ca 140 jugoslaver beviljadesuppehållstillstånd som flyktingar eller därmed jämställda, vilket kan jämförasmed 1987. Antaletbeviljade uppehållstillstånd för ungerska medborgare av politiska ellerhumanitära skäl har ökat med ca 80 och uppgick till ca 320.Antalet asylsökande ökade från ca 350 till ca 830. Medborgarei , som beviljades uppehållstillstånd som flyktingar eller därmedjämställda, har mer än fördubblats och uppgick till ca 150jämfört med 1987. Ca 160 personer sökte asyl. Engmpp som minskat kraftigt, när det gäfler beviljade uppehållstillstånd, ärmedborgare i . beviljades ca 40 tillstånd vilket kanjämföras med ca 120 året innan. Antalet asylsökande ökade däremot till nära260. Underår 1988 beviljades sammanlagt 16125 personer uppehållstill- stånd enligt 3, 5 eller 6§§ utlänningslagen eller avhumanitära skäl. 1988/89:82 innebär en ökning med I 756 personerjämfört med . De 16125 utländska medborgare som fick uppehållstiflståndenligt 3, 5 och 6 §§ i utlänningslagen och enligt 31 § iutlänningsförordningen, samt de som tagits ut på kvoten, fördelar sigprocentuellt enligt följande i jämförelse med : Kvoten 3§iUtlL 5§iUtlL 6§iUtlL 1457 2326 1679 5 374 3 206 10,4 16,6 12,0 38,2 22,8 1476 3698 1 170 5984 3 797 Härtill kommer de anhöriga till flyktingar och därmedjämställda personer vilka inrest tillsammans med eller i nära anslutning tilldessa samt i bidragshänseende jämställts med dem. Den utomnordiska invandringen till under 1986,1987 samt (vuxna och bam). Personer som har fått uppehåflstillstånd. Flyktingar m. fl. enligt 3, 5 och 6 §§ i UtlLochenligt31§i UtlF 11486 (49,) 16125 (48,) därav: 1) Anknytning till flykting 2) övriga anknytningar 9670' () 1491 (43,) (45,) 171 (0, 222 (0,) 257 (0,) 678 (2,) 855 (2,) 1244 (5,) 1319 (4,) 1003 (3,) Källa: , tillståndsstatistik Kommentar: fick 23035, 28 648och 333 utländska medborgare uppehållstillstånd i . Under år 1988fick ca 4700 fler uppehållstillstånd i av olika skäl än . Underår 1988 hade ca 15 100 personer fått stanna av nära anhörigskäl, av alla beviljade uppehållstillstånd. var andelen beviljadeuppehållstillstånd av samma skäl . Andelen beviljade uppehållstillstånd av flykting- och flyk tingliknande skäl eller humanitära skäl är ungefär densamma jämfört medår 1987. Organiserad överföring avflyktingar (flyktingkvoten) Skr. Sedanår 1950 har haft ett av beslutat system för kollektivöverföring av flyktingar genom s.k. flyktingkvoter. har dennakvot varit generell (dvs. icke nationalitetsbestämd) och har denuppgått tifl ca 1 250 personer . Kvoten är avsedd att användas för uttagningav flyktingar eller andra personer som befinner sig i en särskilt utsattsituation och/eller för att ta hand om fall där UNHCR har särskilda svårigheteratt finna ett lämpligt placeringsland. Det bör nämnas att den svenska kvoteninte är begränsad till flyktingar i ordets formella bemärkelse. Den kannämligen också användas för personer, som är förföljda och befinner sig i fara,men ännu inte kunnat lämna sitt land. Kvoten har också kommit att användas föratt utverka frigivning och utresa för personer som hålls som politiska fångar isina hemländer. För dessa kategorier har kvoten bl.a. vid olika tiflfällenanvänts i länder som , , och samt under år 1988även i . Enmindre del av kvoten används också för handikappade och, , krigsskadadeflyktingar samt tortyroffer. Kvotenfastställs och används per budgetår. Antalet faktiskt överförda flyktingarfluktuerar , då uttagningsbeslut inte alltid kanföljas av utresetillstånd från det land där vederbörande vistas. Ansvaretför uttagning och överföring av flyktingar till ligger hos . Uttagningkan ske genom delegationsresor till olika flyktingläger eller genom att UNHCReller svensk utlandsmyndighet för presenterar enskilda fall som behöver enfristad i tredje land (s. k. dossiemttagning). Ärenden kan också initieras påansökan av flyktingar eller någon organisation i . UNHCR:s önskemålavseende de svenska insatsema presenteras två gånger gemensamt för SIVoch motsvarande organ i de övriga nordiska ländema. Dessa samråder ocksåsinsemellan om uttag-nings- och mottagningsfrågoma. Samråd kommer från år 1989också att regelmässigt ske mellan regeringama i policyfrågor. Flertaletenskilda ut-tagningar sker i samråd med UNHCR. Undantag härifrån är uttagningenav personer fortfarande i hemlandet. Svenska utlandsmyndigheter ombesörjermycket av det praktiska arbetet i samband med resan till , ofta isamarbete med ICM. Vidsitt beslut om flyktingkvoten för /89 angav regeringen att uttagningi första hand borde ske i länder i sydvästra . Vidare borde uttagning skei Syd- och samt i viss utsträckning i . Dämtöver ficki enstaka fall uttagning ske i övriga delar av världen. Den totala ramen på ca1 250 personer omfattar ca 50 handikappade, inklusive krigsskadade ochtortyroffer, som på ett tiUfredställande sätt kan tas om hand i . överfördes 1476 personer tifl inom ramen förflyktingkvoten, vilket i stort sett är samma antal som . Uttagningenfrån var störst av personer från (753), (96) ochVietnam (94). Från har uttagning skett främst från El Skr.1988/89:82 (245) och (151). Avde 753 iranska kvotflyktingar, som reste in , överfördes flertaletfrån , och . Från och togs 317 iranier och83 irakier ut vid tre delegationsuttagningar. Totalttogs 94 flyktingar från emot på flyktingkvoten. Inom ramen för Sverigesåtaganden att ta emot indokinesiska flyktingar som räddats på havet (DISERO/RASRO- UNHCR:s särskilda program för omplacering av indokinesiska s.k. båtflyktingarräddade tifl havs) beviljades tillstånd för 75 flyktingar från . Underår 1988 har dämtöver 206 personer från beviljats tillstånd föråterförening med anhöriga i . Antalet personer som beviljats tillståndatt komma till har under en följd av år överstigit dem som tillåts resaut ur . finns ca 700 personer med svenskt visum, somväntar på utresetillstånd från . Utresefrekvensenfrån inom det särskilda utreseprogrammet (ODP) har dock ökat under år1987 och 1988 efter att ha varit låg. 205 personer beviljades tiflstånd.förutresa till och 415 . Bland dessa fanns 45respektive 44 personer, som beviljats tillstånd på den särskildaåterföreningskvoten. (Denna kvot har inte fömyats ). Totalthar 33 handikappade flyktingar och 8 anhöriga till dessa överförts inom ramen för kvoten. De kom från , , och . De flesta har vårdats på i . Del kan, slutligen, nämnasatt för den senaste formella rapporteringspe- Skr. 1988/89:82 rioden, /88, överfördes 1446 personer (varav 56 handikappade) tillSverige. SIVkan med stöd av förordningen om bidrag tifl flyktingar för kostnader föranhörigas resor till (1984:936) bevilja bidrag till flyktingar enligt 3§ UtlL för anhörigas resor till . De anhöriga som omfattas är i förstahand maka/make och barn . Om synnerliga skäl föreligger kan ävenandra anhöriga komma ifråga. Bidraget är behovsprövat. Närbeslut om bidrag fattas ordnas resorna hit på samma sätt som för kvotflyktingar,dvs. genom svensk utlandsmyndighet eller ICM. Underår 1988 beviljades resor för 573 personer. De kom främst från (188),(148), (47), (40) och (40). Dettainnebär en ökning jämfört med föregående år. Då beviljades resor för 546personer. Underår 1989 förväntas antalet ärenden fortsätta att öka. Kostnadernaför beviljade bidrag till flyktingar för anhörigas resor var 1,8 milj.kr. Iproposition 1988/89:100 redovisades situationen för flyktingars ochasylsökandes barn, samt de åtgärder som redan vidtagits och vad som ytterligarekan behöva göras. Inledningsvis framhålls att särskilda insatser på områdetredan görs av såväl statliga myndigheter, kommuner och landsting som avfrivilliga organisationer. 1 propositionen hänvisas också till socialstyrelsensrapport av , "Flyktingbarns behov av stödinsatser frånsocialtjänsten samt hälso- och sjukvården", som ett värdefullt underlagför kommuner och landsting i deras arbete med flyktingbarnen. Iasylärenden utfrågas barnens vårdnadshavare numera regelmässigt om barnen isamband med utredningen. driver också ett projekt, vilketsyftar till att ytterligare förbättra förhållandena för barn som vistas påflyktingförläggningar. Beträffande förvar av barn har jag, i propositionen omen ny utlänningslag, föreslagit att kriterierna för förvars-tagande av barnskall preciseras ytterligare. Vidare måste förvarslokalerna vara lämpliga ochpersonalen måste ha kunskap om barn och barns utveckling. Regeringenbeslöt att ännu en förtroendeläkare skafl tillsättas för attbedöma läkarintyg i utlänningsärenden. Denne/a skall ha barn- ochungdomspsykiatri som speciell kompetens. Regeringen tar vidare vid prövningenav utlänningsärenden särskild hänsyn till den förankring barnen fått genomskolgång i . När det gäller de ensammaflyktingbarn, som kommer till , framhölls i budgetpropositionen bl. a. att det i många fall vore bättre för 37 dem att placeras i ettfamiljehem än på någon institution, under fömtsätt- Skr. 1988/89:82 ningatt de därvid kan erbjudas en lämplig språklig och social miljö. Detfaktum att många av flyktingbarnen har haft en svår bakgmnd får inte medföraatt de generellt kategoriseras som personer som alltid skall behöva särskildomvårdnad. Tonvikten i samhällets åtgärder måste ligga inom den förebyggandeverksamheten i förskolan, skolan, fritidsverksamheten och inombarnhälsovården. En viktig princip bör därvid vara att stödåtgärderna så långtsom möjligt integreras i ordinarie verksamhet inom samt hälso-och sjukvården. Värdefullainsatser för flyktingbam har redan gjorts i ett stort antal kommuner ochlandsting. Erfarenheterna härifrån sprids nu bl. a. av invandrarverket ochsocialstyrelsen. Det bör därför bli möjligt att ge särskilt stöd åtde flyktingbarn, som är i behov av det. 7 Omorganisationen av statens invandrarverk Våren1988 beslutade om principerna för en ny organisation för statensinvandrarverk (prop. 1987/88:158, SfU 28, rskr. En proposition (1988/89:105) om verksamhetens inriktning och resursbehov beslutades av regeringen den23 febmari 1989. Huvuddragen i den nya propositionen är följande. skall hatre huvuduppgifter: centralutlänningsmyndighet; tillstånds- och medborgarskapsprövning en statligthuvudmannaskap för mottagande av flyktingar och asylsökande centralbevakning och samordning av åtgärder för invandrare och språkliga minoriteter; kontakter med invandrarnas organisationer. centrala organisation skafl omfatta tre huvudenheter förrespektive tillstånds- och medborgarskapsfrågor, invandrar- och flyktingfrågorsamt verksgemensamma funktioner. Dessutom skall det finnas en verksstab. S. k.utredningsslussar för handläggning av asylärenden inrättas i ochHelsingborg, i tillägg till de redan etablerade utredningsslussarna iCarlslund och . Regionkontor skall inrättas i Sunds-vafl, , ochAlvesta. Asylsökandeskall normalt hänvisas till en utredningssluss med viss förläggningskapaciteldär asylutredningen görs. Till dessa utredningsslussar, där de sökande alltsåbor under utredningen, koncentreras polisens utredningsresurser så attutredningen normalt skall kunna genomföras 1 klara ärendenfattas beslut omgående. I ärenden, som inte är så klara att det är möjligt attge den sökande tillstånd redan vid utredningsslussen eller att direkt avvisavederbörande, skafl invandrarverket normalt kunna fatta beslut inom sex veckorfrån det att polisens utredning är slutförd. Enasylsökande som inte har en bostad ordnad hos någon nära anhörig inkvarteras pås.k. asylförläggning till dess att frågan om han efler hon får stanna i landetär slutgiltigt avgjord. Överklagadeärenden går vidare till regeringen som . normalt kunna fattas inomtotalt från det handläggningen Skr. 1988/89:82 påbörjades. Vidregionkontoren administreras driften av förläggningar. Därifrån skall också detdirekta samarbetet ske med kommunerna i fråga om förläggningsplatser ochsamordningen av utplaceringen av flyktingar i kommunerna. Verksamheten skallpräglas av en helhetssyn som innebär att arbetet med mer långsiktigaintegrationsfrågor skafl ses i sammanhang med regionkontorens operativauppgifter. Invandrarverketdriver fem fasta förläggningar i , , Hallslahammar, ochLandskrona samt nära 60 tiflfälliga förläggningar. Dessutom finns det en fastutredningssluss för asylsökande i i kommun samt enutredningssluss i anslutning till förläggningen i . Av de 60 tillfälliga föriäggningamadrivs ca 35 direkt av invandrarverket. De övriga drivs i annan regi, bl. a.drivs fyra förläggningar av Röda korset och en är kommunalt administrerad. Ioch med omorganisationen kommer antalet fasta förläggningar att utökas till 18.De tillfälliga förläggningarna kommer att avvecklas i motsvarande mån. Förmottagandet av sjuka och handikappade flyktingar har invandrarverket tillgångtill en mottagningsenhet inom Regionssjukhuset i (RIL). De flesta avde flyktingar som behandlas där bor på förläggningen i när de intevistas på sjukhuset. Mohedaförläggningen har byggt upp en särskild enhet förhandikappade flyktingar vilken arbetar kontinuerligt med RIL. Under år 1988överfördes 33 handikappade flyktingar lill . De flesta av dessa harunder någon period vårdats på RIL. Sedan RIL-kliniken öppnades i januari 1986har 240 flyktingpatienter vårdats där. Ca en tredjedel av dessa har varitkvotflyktingar, de övriga har kommit till som enskilda asylsökande. Antaletpersoner som väntar på förläggningarna ökar ständigt. finns delca 14000 flyktingar och asylsökande på förläggningarna. Merparten av dem somvistas på förläggning är asylsökande, som ännu inte fått något slutligt besluti sitt ärende. Det finns dock ett ökande antal, ca 5 000,flyktingar med uppehållstillstånd, som är kvar på förläggningarna på gmnd av svårighetemaatt finna kommunplatser. 9 Det kommunala flyktingmottagandet Kommunernasmottagande av asylsökande och flyktingar har ökat sedan det nuvarandesystemet för flyktingmottagande infördes. Nedan ges en överblick över detkommunala mottagandet . Avtal Faktiskt Antal kommuner kr. 1985 8737 14232 137 1986 12400 14838 197 1987 14282 18686 245 1988 16934 17 900 (ca) 265 Kommunemafår ersättning för sådan ekonomisk hjälp som, enligt 6§ socialtjänstlagen,lämnats till flyktingar och andra utlänningar vilka har beviljatsuppehållstillstånd av politisk-humanitära skäl. Ersättning utgår för ekonomisktbistånd under det år uppehållstillstånd beviljas samt . Förekonomiskt bistånd till sjuka och handikappade flyktingar och flyktingar somär då de kommer till kan ersättning lämnas under längre tidän . Biståndet är behovsprövat. Sedanden regleras det bistånd som lämnas till de asylsökande och vissaandra utlänningar som väntar på uppehållstillstånd i en särskild lag, lagen(1988:153) om bistånd åt asylsökande m. fl. De stödformer som regleras i lagenär kostnadsfri bostad, dagbidrag och särskilt bidrag. Vidarefår kommunema för varje asylsökande och flykting, som man tar emot, en schablonberäknadsumma som skall täcka kommunens normala extra kostnader. Utöverschablonersättningen kan särskilda bidrag också lämnas för vissa speciellaändamål såsom insatser för flyktingar med särskilda behov ellersamarbetsprojekt mellan olika kommuner. har vidaremöjlighet att ge särskilda bidrag för insatser av projektkaraktär avsedda attbidraga till att flyktingar snabbare kan få en egen försörjning. Sådana bidragkan ges till kommuner som ökar sitt flyktingmottagande utöver gällandeöverenskommelse med invandrarverket. Sjukvårdshuvudmännen får ersättning förakut sjukvård, som lämnas för asylsökande, och för vissa särskildavårdkostnader för flyktingar. Förnärvarande pågår inom en översyn av gällande ordning förersättningar till kommunema. 10 Arbetsmarknadsåtgärder och svenskundervisning Detär väsentligt för flyktingars anpassning och integration i det svenska samhälletatt de så snabbt som möjligt får ett arbete och kan försörja sig själva.Flyktingar har rätt till arbetsmarknadsservice och arbetsmarknadspolitiskaåtgärder så snart de fått sitt uppehålls- och arbetstillstånd. Huvudprincipenär att flyktingars, liksom övriga invandrares, situation på arbetsmarknadenskall lösas inom ramen för den allmänna arbetsmarknadspolitiken. I vissa faflkan emellertid särskilda åtgärder vara nödvändiga. Goda kunskaper i svenska ärt. ex. en fömtsättning för de flesta arbeten och för fortsatt utbildning påolika nivåer. Lokalsamverkan mellan arbetsförmedling, andra myndigheter - särskilt kommunensflyktingmottagning och arbetsmarknadens parter är betydelsefull för attunderlätta flyktingamas integration. 1samverkan med SIV:s föriäggningar sker en första kartläggning av 40 flyktingamasutbildnings- och yrkesbakgmnd redan under förläggningsvis- Skr. 1988/89:82 telsen.Särskilda resurser har under /89 anvisats för rörligaarbetsförmedlingsinsatser i samarbete med förläggningarna. Därtill har särskildamedel ställts till arbetsmarknadsverkets förfogande för att, som ett led i ettutvecklingsarbete, användas för okonventionella insatser utanför detexisterande regelverket. Dessutom har beslutat om en förstärkning avarbetsmarknadsinstituten med 50 tjänster för särskilda insatser riktade tillflyktingar och andra invandrare. Därigenom kan olika vägar prövas för en snabb utslussningav flyktingar och andra invandrare på arbetsmarknaden. Enviktig och gmndläggande åtgärd för att hjälpa flyktingar och andra invandrareatt integreras i det svenska samhället är att tillhandahålla svenskundervisning.Lagen (1986:159, ändrad 1988:665) om gmndläggande svenskundervisning förinvandrare (gmnd-sfi) har varit i kraft . Statsbidragssystemetändrades fr.o.m. för att bättre än tidigare kunna tillgodosekommunernas behov av resurser för den undervisning de är skyldiga att anordna.Påbyggnadsundervisning erbjuds genom studieförbunden och inomarbetsmarknadsutbildningen i samband med yrkesutbildning, yrkesinriktadrehabilitering och beredskapsarbete. I projekt som inleddes harmetoden prövats för värvning av sfi med arbetspraktik i syfte att underlättainträdet på arbetsmarknaden. Försöksverksamhet med fördröjt rekryteringsstödpågår.