prop · GC03150 · 1988-12-31 00:00:00 — Jagbedömer därför all vissa åtgärder behöver vidtas för att påbörja en process iriktning mot en positiv näringslivs- och befolkningsutveckling iVästernorriands län. Länetsnäringsliv domineras av offentliga tjänster och industri med 32 resp. av de sysselsatta i resp. näringsgren. 1985har industrisysselsättningen minskat sin relativa andel med fem Prop.1988/eller med drygt I 500 personer. 1 länelsindustrislmklur Bilaga 9 dominerar de stora processindustrierna. Länelsutveckling har under en följd av år till stor del präglats av basindustriernasstmkturrationalisering-ar. Eftersomen stor del av länet ligger inom stödområdet har del regionalpolitiska slödelmedverkat till förnyelse av länets näringsliv. harregionalpolitiskt stöd lämnats till företag i länet med närmare 600 milj. kr.De projekt som fått stöd beräknas ha gett närmare 1 600 arbetstillfällen. k. länsanslagel har från /83 ökat från 26,4 milj. kr. Länels ram för lokaliseringslån har underinnevarande budgetår höjts. Tillde industriprojekl som har fått slöd kan läggas projekt för teknikspridning,turism och rekreation saml utflyttning av tjänsteföretag frånStockholmsregionen. Jag kan också konstatera alt länet genom en kombination avregionalpoiitiska medel saml andra nationella, regionala och lokala insatserlyckats bygga upp en arkivverksamhet med slor bredd och kompelens. Länsstyrelseni har bl.a. i länsrapport lämnat förslag lill åtgärdersom skulle kunna gagna länets utveckling. Vidarehar länets båda socialdemokratiska partidistrikt överlämnatelt omfattande, gemensamt program för länets utveckling. i har lämnat förslag till åtgärderför att lindra effekterna av stmkturrationaliseringar och neddragningar somhar aviserats, och som stödjer en positiv sysselsättningsutveckling på längresikt. Flera kommuner inom länet har lämnat in projektansökningar m. m. Fleraav de förslag som såväl länsorgan som partidistrikt har lämnat bearbetas ochbeaktas i aktuella utredningar, t. ex. den regionalpoiitiska utredningen,REK-87. Förslag från REK-87 kommer enligt uppgift alt föreligga i början avjuni månad . Regeringenhar i olika sammanhang tagit hänsyn till utvecklingsbehoven i Väslernorrlandslän. Jag vill därför i del följande kortfattat redovisa genomförda ochplanerade åtgärder med slor betydelse för länet och dess regionala utveckling. Eninsats som kommer atl få stor infrastmklurell betydelse är förbättringen avväg E4 mellan och . Regeringen har tillsammans medlänsarbetsnämnden medverkat lill all tidigarelägga denna investering medhänsyn lill bl.a. behovet av arbetspendling mellan . Imars månad förelade regeringen en proposition om rättshjälpensorganisation m.m. Som lokaliseringsort för den nya rättshjälpsmyndighetenföreslås . Regeringenhar givit ett uppdrag alt utarbeta ett byggnadsprogram fören om- och tillbyggnad av U-centmms förläggnings- och kurslokaler iKramfors kommun. Uppdraget skall vara slutfört till den . Särskilda insatser inomgymnasieskolan samt inom vuxenutbildningen Prop. 1988/89: 150 och högskolanhar genomförts eller planeras i enlighet med Bilaga 9ställningslagande till regeringens förslag om särskilda regionalpolitiskainsatser i delar av Bergslagen och norra inland (prop. 1987/88:64 bil.2, AU 14, rskr. I berörs Ange, och delar avÖrnsköldsviks kommuner. Enviktig framlidsfråga för länet är utvecklingen av elenergiprisema. Länetsprocessindustrier är starkt elkraftsberoende. En utredning (dir. 1988:75) hartillsatts av regeringen med uppdrag all lill redovisa konsekvensema förden elintensiva industrin av kärnkraftsavvecklingen. 1 fråga omkonkurrensvillkoren för elintensiv industri anges att utredaren bör kartläggabehovet av särskilda insatser inom arbetsmarknads-, regional- ellerindustripolitiken i orter och regioner som är särskilt beroende av elintensivindustri. Islutet av febmari tillkallade regeringen en delegation som skall tainitiativ lill och samordna åtgärder som kan väsentligt förbättra miljön iSundsvall-Timråregionen . Delegationen skall senast den 1december 1990 till regeringen redovisa sina initiativ och förslag lillåtgärder. Den kompetens på bl.a. det tekniska området som finns i länet kommerenligt min mening att vara regionen tifl slor nytta när det gäller bl. a.industrins anpassning till de krav på hushållning med och omsorg om miljö- ochnaturresursema som ställs på all industriell verksamhet. Västernorrlandslän rymmer många positiva möjligheter för industriell utveckling. Länet ärcentralt beläget. På nordisk bas har detta tagit sig ullryck i det s. k.Mittnordensamarbetet mellan , och . Inom ramen för dettahar elt positivt samarbete utvecklats mellan och . Länethar ocksä en stabil ortsstruktur med strategiska servicefunktioner även imindre inlandsorter. Länetsstorindustri har attraherat en betydande kompetens på del tekniska området.Det är framför allt den processtekniska kompetensen som är stor. Länetsindustri står inför en omfattande förnyelse. Gammal teknologi och verksamhet ianslutning härtill slås ut. telefonapparatslillverk-ning i ärett exempel på denna process. Förnyelsen av industrin sker främst i basindustriernamed ökad produktivitet som följd. Någon rekrytering av ytteriigare personalbehövs sällan. Däremot är behovet av kompetenshöjning av den befintligapersonalen stort. För att möta en omfattande omvandling krävs åtgärder inommånga områden. Jaghar redovisat flera beslut inom olika områden, vilka kommer att få betydelseför en positiv utveckling i länet. Problemen har dock den omfattningen att jaghar föreslagit regeringen att vidta ylleriigare åtgärder. Chefen förutbildningsdepartementet har föreslagit en förstärkning avutbildningen vid högskolan i Sundsvall-Hämösand. Denna förstärkning är bl. a.motiverad av behovet hos näringslivet i . Det är främst inomområdena kemi och maskinteknik som en utveckling och specialisering avutbildningen föreslås. Som framgått av vad utbildningsministerntidigare har redovisat kommer vidare 30 nybörjar- Prop. 1988/89:150 platserpå journalistlinjen all förläggas till högskolan i Härnö- Bilaga 9sand från och med /91. Förall ytterligare stödja utvecklingsprocessen i föreslår jagall medel anslås för särskilda utvecklingsinsatser. Jag kommer i del följandeatl föreslå all sammanlagt 70 milj. kr. avsätts härför, varav 65 milj. kr. böranvisas under detta anslag. Föratt förbättra tillgången på riskkapital beräknar jag 40 milj. kr. Länetsbasindustrier har utomordentligt slor betydelse i näringsstrukturen. Det finnsdock en risk all dessa kan ha en hämmande inverkan på differentieringen avnäringslivet. Länets småföretagande är svagt utvecklat. Därförbör medlen jag föreslagit disponeras för bildandet av ell investmentbolag medsyfte att tillföra mindre och medelstora förelag i regionen riskkapital ochförelagsledningskompelens. Den statliga kapitalinsatsen bör motsvaras av eninsats av bundet eget kapital från privata intressenter eller förelag iregionen, som skall vara minst lika stor som den statliga insatsen. sådantbolag bör förutom även ha som sittverksamhetsområde. Därmed kan flera samarbelsför-delar i dessa båda länutnyttjas. Under fömtsättning av bifall kommer förhandlingar allgenomföras för att få till stånd ell investmentbolag enligt de intentioner somjag här har redogjort för. I uppdraget skall ingå alt undersökaförutsättningarna för att integrera Z-invesls verksamhet i det nya bolaget. Vidareföreslår jag atl sammanlagt 25 milj. kr. anvisas för olika utvecklingsprojekti länet. Jag beräknar att 10 milj. kr. av dessa medel bör tillföraslänsstyrelsen för all bestrida kostnaderna för utvecklingsprojekt somlänsstyrelsen prioriterar. Dessutom avser jag atl föreslå regeringenatt prioriteras vid fördelningen av medel för regionalautvecklingsinsatser m. /90 och tilldelas ytterligare 5 milj.kr. Jagberäknar vidare all 15 milj. kr. av nämnda medel bör tillförasarbetsmarknadsverket för åtgärder i för all dels motverkade negativa effekterna av de strukturförändringar och neddragningar somaviserats, dels stödja en positiv sysselsättningsutveckling på längre sikt.Medlen bör i huvudsak användas för köp av särskilt anordnad arbetsmarknadsutbildningoch för utbildning i förelag i kompelenshöjande syfte. Ifrågavarandemedel om 25 milj. kr. har omprioriterats från anslaget B 5.Sysselsättningsskapande åtgärder. Jag kommer senare atl föreslå regeringen attmotsvarande belopp förs bort från nämnda anslag. Delbör ankomma på regeringen att närmare besluta om formerna och villkoren för deåtgärder jag nu har föreslagit. Bilaga 9 Jaghemställer all regeringen föreslår all lill Särskildaregionalpolitiska insatser m. m. i på statsbudgeten /90 anvisa ett reservationsanslag på . 1988/89: 150 Bilaga10 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Anmälan till proposition med förslag till slutligreglering av statsbudgeten för /90, m. m. Elfte huvudtiteln 1 Inledning Chefenför fmansdepartementet har I det föregående redogjort för sina övervägandenrörande inkomstbeskaimingen för . Enligt den bedömning som han redovisatbör ytterligare steg nu las i syfte all sänka skatteuttaget inominkomstbeskattningen. Därvid minskas också utbytet av underskotts-avdrag.Sammantagna iimebär sådana ändringar att hushållens disponibla inkomster ökar,som hushåll i bl. a. egnahem får bära en större andel av sina egnabostadskostnader . Jagvill här redovisa mina överväganden I fråga om hur förändringar Iinkomstbeskattningen bör påverka stödet tlll boendet . Jag tar också uppfrågan om kostnadsprövningen vid belåningen av s. k. låntagarbyggda egnahem. 2 Anpassningar inom bostadsstödet för Minbedömning: Förändringar Inom Inkomstbeskattningen som påverkarboendekostnaderna i bl. a. egnahem bör följas av motsvarande minskningar avräntebidragen för andra hus än egnahem. Avsamma skäl bör den garanterade räntan vid nybyggnad och i vissa fall ombyggnadav hyres- och bosiadsrättshus höjas för de projekt för vilka preliminärt beslutom bostadslån meddelas efter utgången av . Skälenför min bedömning: De förändringar I fråga om den statliga inkomstbeskattningensom chefen för har aviserat I det 1 1988/89.1 saml. -föregåendeIimebär att marginalskatten ytteriigare kommer atl sänkas. Ändringarna kommeratt beröra huvuddelen av löntagarna. minskas vid detta tillfällevärdet av avdrag för bl. a. räntor på bostadslån och underliggande krediterför egnahem. I della sammanhang måste det enligt min mening betraktas somgrundläggande alt neutraliteten bibehålls mellan upp-låtelseformeraa.Förändringar som påverkar boendekosmadema I egnahem bör därför föranledaminskningar också i fråga om räntebidragen för andra upplåtelseformer. Ettminskat värde av underskottsavdrag för bl. a. räntor på bostadslån ochunderliggande krediter till egnahem motiverar även att den garanterade räntanhöjs för sådana ny- och ombyggnader av hyres- och bostadsrättshus somfortsättningsvis beslutas. I fråga om ombyggnad bör ändringen avse endastsådana ombyggnadsålgärder för vilka enligt beslut (FiU 1988/89: 10,rskr. 94 och BoU 1988/89: 3, rskr. 100) räntesubventionema inte tills vidare skallbegränsas på annal sätt. Vad jag nu har sagt bör gälla de projekt för vilkapreliminärt beslut om bostadslån meddelas efter utgången av . Jagavser att återkomma med utarbetade förslag i dessa frågor i samband med attregeringen inför höstens redovisar sma förslag om den statligainkomstskatten för . 1988/89: 150 Bilaga10 3 Kostnadsprövningen för låntagarbyggda egnahem Mittförslag: En produklionskostnadsprövnlng återinförs vid nybyggnad avlåntagarbyggda egnahem som får slafliga bostadslån. Skälenför mitt förslag: beslutade på grundval av förslag i prop. 1985/86:95 (p. 2.6) om ändring av reglema för produktionskosl-nadsanpassad belåning m.m. vid beslul om slafliga bostadslån (BoU 13, rskr. 171) all slopa produklionskosmadsprövnlngenvid nybyggnad av s. k. styckebyggda småhus - numera kallade låntagarbyggdaegnahem. Den nya ordningen, som trädde I kraft , var mollveradbl. a. av strävandena att begränsa länsbostadsnämndernas arbete. Lånoch räntebidrag för låntagarbyggda egnahem begränsas av atl låneunderlaget vidnybyggnad alltid fastställs på schablonmässiga grunder. De kan således inteproduktionskostnadsbelånas. Lån lämnas vidare i princip Inte för hus som ärstörre än 180 m. Räntebidrag lämnas högst för lån Inom det låneunderlag som kanberäknas för ett hus , även om huset i verkligheten är större. Frånskilda håll, bl. a. från länsbostadsnämnderna I storstadsområdena, harrapporterats att den nuvarande höga efterfrågan på bostäder har lett till atlproduktionskostnaderna - inte minst markpriserna - för låntagarbyggda egnahem imånga fall kraftigt överstiger vad som godtas för motsvarande säljarbyggdaegnahem, dvs. vad som tidigare kallades gmppbyggda småhus. Delmedför all värdet av de slafliga subventionerna Inte kommer de boende tfll Prop. 1988/89: 150 del, utan I stället diskonteras I tidigare led. Ensådan ordning kan enligt min mening inte accepteras. Jagförordar mol denna bakgrund alt en produktlonskoslnadsprövning återinförs vidnybyggnad av låntagarbyggda egnahem. Den bör utföras på samma sätt som gällandekosmadsprövnlng för andra hus. Det Innebär all bestämmelserna I 22 §nybyggnadslåneförordningen för bostäder (1986: 692) bör tillämpas även förlåntagarbyggda egnahem. Enligt dessa krävs det för bostadslån att den beräknadekostnaden för byggnadsprojektet är skälig med hänsyn tillproduktionsförhållandena och projektets allmänna kvalitet. Därvid skall beaktassådana kvaliteter som medför bättre bosladsfunkiioner eller som minskar deframtida drifts- och underhållskostnadema. Vidare skall beaktas om det förprojektet i annat avseende gäller särskilda förhållanden. Bestämmelsemager utrymme för att beakta alla de omständigheter som skäligen kan motiverakostnadema i det enskilda fallet. Lånemyndighetema bör dock särskilt gesmöjlighet att i skälig utsträckning beakta olika omställningsproblem som kanuppkomma I samband med att kosmadsprövningen återinförs, exempelvis för den somredan förvärvat sin tomt. Mot denna bakgmnd bör de föreslagna bestämmelsernakunna tillämpas direkt, även i ärenden där låneansökan har kommit ln tllllånemyndighetema före ikraflU"ädan-del. Jag förordar därför att denföreslagna kostnadsprövningen skall göras alla ärenden där lånebeslut meddelasefter utgången av juni månad 1989. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen allgodkänna vad jag har förordat I fråga om kosmadsprövnlng för bostadslån förlåntagarbyggda egnahem (avsnitt 3). Jag hemställer vidare att regeringenbereder tillfälle att ta del av vad jag i övrigt har anfört (avsnitt2). Utdrag ur protokoll vidregeringssammanträde Föredragande: Statsrådet Prop.1988/89:150 Bilaga 11 Anmälan till proposition med förslag till slutligreglering av statsbudgeten för /90, m.m. Samordning mellan de statliga skogsföretagen Fråganom samordning mellan statens skogsförvaltande och skogsindustriellaverksamheter behandlades första gången i en proposition (prop.1968:103, JoU 32, rskr. 269) där regeringen föreslog vissa riktlinjer fördomänverkels verksamhet och samordningen mellan AB () och domänverket. Enligt beslut skulle gälla elt gemensamtekonomiskt mål för företagen och ske en samordning av deras verksamheter.Eftersom det saknades beröringspunkter på viktiga områden, avskrevs frågan omsammanslagning av företagen. Samordningen avsågs i stället i första hand skevia företagens ledningar, bl. a. genom representation i varandras styrelser. Enylleriigare fömtsättning för elt effektivt statligt skogsföretagande var enligtriksdagen all domänverket och gavs samma betingelser för ell affärsmässigthandlande som konkurrerande enskilda företag. Affarsverksformen för domänverketbehölls med hänsyn till främst behovet av insyn i markförvallningen samlsvårigheter att överföra statens fastigheter till ett bolag. Vissa ändringar iaffärsverksformen skedde dock i syfte all öka verkets möjligheter tillaffärsmässigt handlande. Riksdagsbeslutet initierade vidare att ett långsiktigtvirkesförsörjningssamarbele mellan domänverket och etablerades. Samordningenmellan domänverket och har även därefter varit föremål för vissaöverväganden. Några ytteriigare konkreta samordningsåtgärder har dock intekommit till stånd. Delföredragande statsrådet konstaterade dock i propositionen om rekonstruktion avStalsföretagsgruppen (prop. 1982/83:68, NU 25, rskr. 105) atl arbetet mot enökad samordning mellan företag där staten är majoritetsägare fortsättningsvisborde drivas vidare. 1propositionen om näringspolitik inför 1990-lalet (prop. 1986/87:74, NU 41,rskr. 331) konstaterade del föredragande statsrådet all de gällande formernaför samarbetet även fortsällningsvis borde bli seriöst prövade. 1 1988/89. 1 saml Nr 150. ASSIerhöfl genom beslul om rekonstmktion av Statsförelagsgmp- bilaga 11pen (prop. 1982/83:68, NU 25, rskr. 105) ett kapitaltillskott på 2 miljarderkronor. Tillskottet har använts för alt finansiellt rekonstmera företagel efterett anlal år med negativt resultat. ASSIhar därefter genomfört en stmklurering av verksamheten, som inneburit enkoncentration lill förpackningspapper och förpackningar. Företagets engagemanginom andra verksamhetsområden har under avvecklats. Delvis som ettresultat av denna stmklurering och koncentration har koncernens lönsamhetförbättrats avsevärt. har bedömt all del fram lill år 1993finns ett ytterligare investeringsbehov om för attfullfölja slmktureringen. Utöver reinvesteringar ingår i programmet bl.a.ökning av vidareförädlingen i samt ökning av kapaciteten i ASSIKraftliner. Föratt skall kunna genomföra investeringsprogrammet bedömer bolagets styrelseall det är av största vikt alt de offensiva satsningarna sker under finansiellbalans, vilket innebär att relationen mellan lånat kapital samt kapitalgenererat genom vinster och tillfört av ägarna inte bör underskrida koncernenssoliditetsmål om . Styrelsen bedömer därför en förstärkning av ägarkapitaletmed som nödvändig. Två oberoende fondkommissionärsföretag harvärderat . Mot bakgmnd av dessa värderingar bedöms bolaget vara värt 2 600milj. Importandelenför ASSL.s industrier i är . Importveden ärför tillfallet endast något dyrare än inhemskt virke, men osäkerheten om priseroch leveranser i framliden gör att anser all det inte ärförsvarligt all göra större investeringar i Norrbollen om inte försörjningenmed inhemskt virke förbättras avsevärt. ASSLsstyrelse beslutade alt föreslå bolagsstämman i alt riktaen nyemission om 2 250000 aktier å nominellt . lill en kurs av 289 kr.lill domänverket. Det innebär att domänverket skall eriägga . förall uppnå en ägarandel av av bolaget. Styrelsen i domänverket har förklaratsig beredd all teckna nyemissionen på nämnda villkor. Bolagsstämman i den14 kommer att fatta slutligt beslut om emissionen. Domänverketsägarengagemang i kommer också alt kombineras med successivt ökandeleveranser av massaved till ASSLs enheter i Norrbollen. Enligt vad jaginhämtat avser de båda bolagen att träffa avtal som innebär all ASSLsimportandel minskar. Deninformation om kapitalbehov som har utarbetat för nyemissionen ochårsredovisningshandlingarna är offentliga och kommer att tillställariksdagens ledamöter detta material. Domänverkethar all på företagsmässiga villkor driva skogsbmk och virkesförädling,förvalla statens skogar, marker och samt driva annan Skogsbmket är den dominerande Prop. 1988/89:150verksamhetsgrenen och svarar för av domänkoncernens totala faktu- Bilaga11 rerade försäljning på 3 380 milj. kr. Den virkesförädlande delensvarade för av omsättningen. Domänverketär största markägare med drygt 10 miljoner ha varav ca 4 miljoner hautgör produktiv skogsmark vilket motsvarar av landels produktiva skogar. massavedsleveranser från region går samtliga till medanendast av massaveds-leveransema från region går till . Underde har domänverket ökat integreringen mellan skogsbmket ochvidareförädling av skogsråvaran genom expansion av sin sågverksrörelse. Dettakommer enligt verkets planer atl fortsätta. har som storvirkesleverantör dock märkt en försämrad lönsamhels-situation för massavedenmol bakgmnd av bl.a. de senaste stmkture-ringama inom de privataskogsindustriema. För alt stärka sin position på råvarumarknaden behöverdomänverket därför få närmare knylning lill efterföljande förädlingsled. Genomatt teckna aktier i kommer domänverket att uppnå detta saml få en stärktposition på råvammarknaden som får tillgång till nödvändigråvara. Enligt24§ förordningen (1988:366) med instmktion för domänverket får verket efterbemyndigande av regeringen i varje särskilt fall bl.a. förvärva aktier i redanbefintliga bolag. Vidare får domänverket enligt 21 § samma förordning utnyttjamedel innestående på investeringsfonden för sådana investeringar. Domänverkethar därför möjlighet atl finansiera nyemissionsteckningen i genom likvidamedel eller genom att ianspråktaga investeringsfondens medel. Skogsindustrinhar visat en stark expansionskraft. Särskilt tydlig har dennavarit i skogsindustriföretag med tillgång lill egen skog. Dessa företag harinte bara en tryggad försörjning av råvara i produktionen utan kan även, isyfte att finansiera offensiva investeringar, fördelaktigt disponerabetalningsslrömmama och eventuella dolda värden som dessa tillgångar har. Statenäger två företag, domänverket med skogsresurser och med en industri medutvecklingspotential. Företagens strategiska situation på marknaden är sådanatt behöver kapilal saml ökad tillgång på inhemsk vedråvara för all kunnagenomföra fortsatta offensiva investeringar, medan domänverket för attförsvara sin position på råvammarknaden behöver få närmare knylning tillefterföljande förädlingsled även i fråga om massaveden. Jaganser alt samma krav skall ställas på domänverket och som på andraskogsindustrier när det gäller ansträngningar för att upprätthålla balans påvirkesmarknaden. Det är därför av vikt att domänverket i likhet med övrigaskogsägare ökar sina awerkningsstimulerande åtgärder. Effekterna påvirkesmarknaden av domänverkets successivt ökade leveransåta- tl 1988/89. I saml Nr 150. gandegentemot bör enligt min mening väl kunna hanteras av , Prop.1988/89: 150 domänverket och övriga berörda parter på marknaden. Jaganser att det är av vikt för såväl som domänverket alt arbetet medsamordningen drivs vidare. Den nu föreslagna emissionen och leveransavtalet ärett viktigt steg i delta avseende. Det ankommer på regeringen som företrädareför ägaren att tillsammans med de båda företagen Överväga den fortsattaintegrationen mellan förelagen. Några planer på att förändra resp. koncernsfristående ställning föreligger inte från ägarnas sida. Enligtvad jag inhämtat från domänverket kommer leveransema av timmer till sågverkeninte totalt sett att påverkas av domänverkets ökade leveranser av massaved tillASSI. Jagavser att föreslå regeringen all lämna förslag tifl riksdagenatt , genom en nyemission till de båda ägama, skall tillföras ylleriigareca . Därigenom får den nödvändiga kapitalbas somerfordras för att bolaget skall kunna genomföra sitt investeringsprogram. Riksdagenhar givit regeringen till känna som sin mening, att försäljning av aktier i avstaten direkt ägda bolag eller andra åtgärder som leder lill ett minskatägarinflytande för staten i sådant bolag bör underställas prövning(NU 1986/87:17, rskr. Domänverketär i egenskap av ett affärsverk en del av staien och förvallar för statensräkning bl.a. skogsmark. Del innebär att domänverkels nyteckning av emissioneni inte minskar statens ägarinflytande i bolaget. Med hänsyn härtill anserjag att staten genom industridepartementet kan avstå från att delta i ASSLsnyemission till fördel för staten genom domänverket utan att frågan behöverunderställas prövning. Jag anser dock, med hänsyn till att fråganom samordningen av de statliga förelagen är av sådan principiell vikt och detfaktum atl den har varit föremål för överväganden, attriksdagen bör beredas tillfälle att ta del av vad jag anfört i denna fråga. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag