prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — Kriminalvården svarar för de kostnadersom i figuren har redovisats som verkställandet av påföljder. Denna grupp avkostnader beräknas till I 988 milj. kr. Det utvecklingsarbete inom departementetsområde som tar sikte på åtgärder mot brott beräknas till sammanlagt 17 milj.kr., varav omkring 10 milj. kr avser anslagtill brottsförebyggande rådets (BRÅ:s) verksamhet. I beloppet ingår inte denforskning eller annat utvecklingsarbete som bedrivs i departementetskommittéer. 1 jämförelse med föregående år har dettotala beloppet för rättsväsendets åtgärder mot brott ökat . Prop.1988/89:100 Bil. FOrebyggondeåtgärder 83 milj, kr. Verkställande ovpdffiljder nVm. 1988 milj. kr. Brottsutredningoch andra dtgOrder i brottmdlsferfararldet 2836 milj. kr. Utvecklingsarbete17 milj. kr. Övervakning ov regelefterlevnoden 3396 milj. kr. Kostnader för åtgärder mot brott inom justitiedepartmentetsomrAde budgetaret 1988/89 Antaletanställda inom åklagarväsendet har ökat i begränsad utsträckning 1965. Antalettjänster är nu drygt 1 300, varav ca 650 är åklagartjänster. När det gäller de allmänna domstolarnasaknas en löpande redovisning som visar hur stor del av personalresurserna somtas i anspråk för brottmålen. Stickprovsundersökningar har emellertid lett framtill att denna andel är . Även om uppgifter saknas om hur andelen harförändrats är det sannolikt att Prop. 1988/89:100variationerna inte har varit särskilt stora. Antalet anställda (inklusive Bil. 4 deltidsanställda) vid de allmänna domstolarna är nu omkring 4 500, varavomkring 675 ordinarie domare. Kriminalvården harnu drygt 5 700 tjänster. Av dessa är 4 550 placerade vid kriminalvårdsanstalterna och 750inom frivården. Antalet lek-mannaövervakare inom frivården uppgår förnärvarande till omkring 5 000. Domstolsväsendet, åklagarväsendet och processrätten A. Justitiedepartementetm.m. 37 Statsrådsberedningen 21148 000 38 Utredningar m.m. 25665 000 39 Informationom lagstiftning m.m. I132 000 39 Framtidsstudier, långsiktig analys m.m. 10 912 000 Summa 99 977 000 41 Justitiekanslern 4539 000 Summa 4 540 000 46 Riksåklagaren 16465 000 47 Åklagarmyndigheterna 364238 000 Summa 380 703 000 55 Allmänna domstolarnam.m. 60 Allmänna förvaltningsdomstolama 388887 000 63 Försäkringsdomstolarna 60658 000 66 Utrustning tilldomstolar m.m 19800 000 Summa 1 775 135 000 75 Maskin-och verktygsutrustning m.m. 76 Engångsanskaffning av inventarier m.m. 76 Utbildning av personal m.fl. 1 816 J66 000 259 481 000 10 100 000 20150 000 17 760 000 2 213 832 000 Prop.1988/89:100 Bil. 80 Allmännaadvokatbyråer: Uppdragsverksamhet 86 Allmännaadvokatbyråer: Driftbidrag 87 Diversekostnader för rättsväsendet G. övriga myndigheter 88 Brottsförebyggande rådet:Förvaltningskostnader 91 : Utvecklingskostnader 91 94 Brottsskadenämnden:Ersättning för skador pä grund av brott 95 Svenskförfattningssamling 8525 000 95 Bidragtill utgivande av litteratur pä förvaltningsrättens 96 Bidrag till vissainternationella sammanslutningar m.m. 2496 000 96 Stöd tillpolitiska partier 115000 000 96 Allmännaval I757 000 Summa 127 828 000 Summa för 5 068 444 000 Bilaga 5 till budgetpropositionen1989 1988/89: 100 Bil. verksamhetsområde omfattarärenden som rör förhällandet till och överenskommelser med andra stater,utrikeshandel och exportfrämjande. Svenges deltagande i ()och andra internationella organisationer, svenska insatser i detinternationella utvecklingssamarbetet, nedrustningsfrågor, nordiskt samarbete,kontroll av tillverkning och utförsel av krigsmateriel, information om Sverigei utlandet, kulturutbyte samt skydd av svenska medborgares intressen i främmandeländer. Dessa ärenden spänner över ämnesområden av allmänpolitisk,handelspolitisk, biståndspolitisk, ekonomisk, kommersiell, rättslig, social,humanitär och kulturell natur. Till utrikesdepartementethör utrikesrepresentationen med 116 lönade utlandsmyndigheter, s. k.karriärmyndigheter med terminologi (ambassader,delegationer, konsulat och informationskontor), och 425 honorärkonsulat. Underdepartementet sorterar bl. a. styrelsen för internationell utveckling (SIDA),styrelsen för u-landsforskning (SAREC), beredningen för internationellttekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS), importkontoret för u-landsprodukter(IMPOD), kommerskollegium (KK), exportkreditnämnden (EKN), exportråd(SE) och handelssekreterarna samt (). Andrastatsunderstödda organ såsom internationella fredsforskningsinstitut(), (Ul) och Riksradiosprogramverksamhet för utlandet erhåller anslag under tredje huvudtiteln(). Med hänsyn till detstatsfmansiella läget präglas budgetförslaget av restriktivitet. Huvudförslagethar i enstaka fall tillämpats i modifierad form. Biståndsramen ligger kvar påen procent av bruttonationalinkomsten (BNI). Utrikespolitik m. m. Den internationella utvecklingen präglas avförbättrade relationer och ökade kontakter mellan de ledande stormakterna.Mellan dem kvarstår dock misstro och grundläggande motsättningar. Fördraget omavskaffande av samtliga landbaserade medeldistanskärnvapen trädde i kraft underär 1988 och gav upphov till förhoppningar om fortsatta framsteg inom nedrustningsområdet.Några nya överenskommelser av vikt har dock inte 1 1988/89. De sovjetiska åtagandena om ensidigtruppreduktion kan komma Prop. 1988/89: 100 att ge förnyat momentum åt nedrustningsförhandlingarna. Reformsträvandena och denstörre öppenheten i och på flera andra håll i Österuropa harstärkt förhoppningarna om möjligheter till ökat förtroende och vidgat samarbetei över blockgränserna. Betydelsefulla framstegmot en lösning har gjorts i flera regionala konflikter, t.ex. /ochAfghanistan, medan i andra områden, såsom t. ex. , utsikterna lösning förblir osäkra. säkerhetspolitikutformas väsentligen i ett samspel mellan utrikespolitiken ochförsvarspolitiken. Huvudlinjen i denna politik är neutralitetspolitiken sominnebär alliansfrihet i fred syftande tillneutralitet i krig. neutralitetspolitik vilar pä två grundpelare: - enaktiv utrikespolitik med syfte att främja en fredlig utveckling i vår omvärld,att förhindra konflikter, att undanröja konfliktorsaker, att främja demänskliga rättigheterna och att i övrigt främja och tillvarata Sverigessäkerhetsintressen; - ettstarkt och allsidigt sammansatt totalförsvar tillvärn för vär frihet och för vårt oberoende. Denna politikhar stark förankring hos det svenska folket. säkerhet är ihög grad beroende av den internationella utvecklingen och särskiltutvecklingen i vårt närområde. och angränsande havsområdenfortsätter att tillmätas stor strategisk betydelse av de båda supermakterna.Utvecklingen i vår europeiska omvärld är av central betydelse för . Iett skede av alltmer utbyggt europeiskt politiskt, ekonomiskt och kulturelltsamarbete fäster stor vikt vid nära och omfattande förbindelser medalla europeiska stater. Vid uppföljningsmötetinom konferensen om säkerhet och samarbete i (ESK) i , är man näraatt enas om ett slutdokument om konkreta nedrustningsförhandlingar mellanallianserna på det konventionella området och fortsatta förhandlingar mellansamtliga stater om förtroende- och säkerhetsskapande åtgärder. Vårt medlemskap i en hörnsten i svensk utrikespolitik. Genom ett aktivt deltagande iFN-arbetet söker främja FN:s möjligheter att bidra till en fredligutveckling i världen och till attundanröja missförhållanden och orättvisor i och mellan länder. Vi har ävenlänge varit ett av de länder som bidragit med de största truppstyrkorna till FN:s fredsbevarande operationer runtom i väriden. verkar för respekt för folkrätten och de mänskligarättigheterna samt stödjer avspännings- och nedrustningssträvandena. Genom attunderstryka biståndets och utvecklingsfrågornas betydelse vill vi bidra tillinternationell solidaritet. betonar också vikten av ett ökat internationelltmiljösamarbete. Folkrätten har en viktigplats i svensk utrikespolitik. Inom departemen tet handläggs en stor mängd frågor på detta område, såsom mänskliga rättigheter, havsrätt, miljörätt, rymdrätt och humanitär rätt. Förhandlingar förs och avtal ingås såväl med enskilda länder som multilateralt (t. ex. inom FN och ). Frågorna om mänskliga rättigheter får ökad bety delse, och förväntas aktivt stödja det arbete som bedrivs på detta område, bl. a. av flera ideella organisationer. kommissionför de mänskliga rättigheterna kräver särskilda insatser från Prop. 1988/89:100 svensk sida. Omfattande uppgifter vilarpå departementet i fråga om inter- Bil. 5 nationell rättshjälp såsoni utlämningför brott samt överföring och lagföring i hemlandet. Ärenden rörande bistånd till svenska medborgare, som hamnat i ennödsituation utomlands har varit ungefär likamånga men blir alltmera komplicerade. De kräverbetydande resurser både vid utlandsmyndigheterna och i departementet. Detsammagäller ärenden rörande utlänningar, såsom viseringar, uppehålls-ocharbetstillstånd samt utredningar i flyktingärenden. Enprocentmålet för det svenska utvecklingssamarbetetligger fast. För /90 innebär det att det svenska biståndet ökarmed 1 310 milj. kr. och uppgår därmed till11 660.9 milj. kr. Beloppet motsvarar en procent av den beräknadebruttonationalinkomsten (BNI) . Det finns ett stortinternationellt samförstånd om att ett ökat bistånd behövs till de fattigasteu-länderna. Trots detta ligger industriländernas bistånd kvar på i stort settoförändrad nivå. Det är fortfarande bara fyra länder. , , Norgeoch , som uppnår FN:s utbetalningsmål om 0,av BNI. Nägra länder,, och , harkraftigt ökat sitt bistånd. Det allmänna målet försvenskt bistånd är att höja de fattiga folkens levnadsnivå. För biståndetsinriktning och utformning finns fem mål. Biståndet skall bidra tillresurstillväxt, ekonomisk och social utjämning, ekonomisk och politisksjälvständighet, demokratisk samhällsutveckling samt en framsynt hushållningmed naturresurser och omsorg om miljön i mottagarländerna. Det sistnämnda miljömåletfastställdes av vårriksdagen 1988. Målet skall förverkligas i första hand genomatt hänsyn till miljön integreras i alla olika delar av biståndet. Utöver demiljösatsningar som på detta sätt ryms inom de reguljära biståndsprogrammen harregeringen avsatt medel för särskilda miljöinsatser i . fortsätter attavsätta stora belopp för det multilaterala utvecklingssamarbetet. Sammantagetuppgår de svenska multilaterala bidragen till av biståndsanslaget. Ökningarföreslås bl.a. för bidragen till för verksamheti de minst utvecklade länderna och för flyktingbistånd genom FN. Medel avsättsvidare för och Internationella valutafondens särskildastödåtgärder för fattiga, skuldtyngda . Växande skuldbördor harunder åttiotalet undergrävt utvecklingen i många . Skuldkrisen utgörett allvarligt hinder för ländernas långsiktiga ekonomiska och socialautveckling. Medel har avsatts för ökade insatser inom ramen för internationelltsamordnade skuldlättnadsaktioner till förmän för de fattigastegäldenärsländerna. 1 propositionen redovisasden löftesrika utveckling som pä många håll kan skönjas mot fred och lösningarav politiska konflikter. budgeten harmedel avsatts för att finansiera återuppbyggnadsinsatser i Prop. 1988/89:100 konflikt- och krigshäriade länder ochregioner där en process mot fred nu Bil. 5 kan skönjas. Beredskap finns även för svenskt stöd ochmedverkan i en avkoloniseringsinsats genomFN i samband med övergäng till självständighet. Inom det bilateralautvecklingssamarbetet genom SIDA ligger tyngdpunkten på långsiktigtutvecklingssamarbete med de s.k. programländerna. Den starka inriktningen av biståndetpå södra fortsätter. av det bilaterala biståndet genom SIDAgår till denna region. Under är 1988 hartvå offentliga utredningar slutfört sitt arbete. Utredningen om särskilda stödinsatser i verksamhethar avgivit betänkandet (SOU 1988:4) Kunskapsöverföring genom företagsutveckling och utredningen ominformationsverksamheten inom utvecklingssamarbetet med har avgivitbetänkandet (SOU 1988: 19) U-lands- och biståndsinformation. Regeringens förslag till åtgärder och riktlinjermed anledningav utredningarna presenteras i propositionen. I propositionenpresenteras också ett analysarbete som utförts inom utrikesdepartementetav det svenska biståndet till . Översynsarbetet anmäldes i förra åretsbudgetproposition som ett av tre delprojekt om biståndets effektivitet, inriktningoch myndighetsstruktur. Analysarbetet om biståndet till utmynnar i riktlinjer för det svenskabiståndet till inför 1990-talet. .Arbetet med de tväövriga delprojekten har lett fram till att regeringen har tillsatt en kommitté med uppgift att se över organisation ocharbetsformer i detbilaterala biståndet. harockså ett utredningsarbete påbörjats med syfte att belysa FN:s arbete medsärskild tonvikt på det ekonomiska och sociala området. I propositionenpresenteras slutligen ett nytt utredningsarbete som framför alltskall behandla olika former och metoder för resultatuppföljning och utvärdering samt effektivitetsfrågor i övrigt idet svenska biståndet. I beräkningen av förvaltningsanslagenför de olika biståndsmyndigheternahar fastställda, i några fall modifierade, huvudalternativ tillämpats. Ökad verksamhetsvolym och insatser på nyasärskilt prioriterade områden har motiverat vissa ökningar avmyndighetsanslaget. Den svenska handelsbalansen har visat överskott desenaste sex åren. Förstärkta exportinkomster och lägre oljepriser har bidragit tilldenna förbättring. Den underliggandevolymutvecklingen på exportsidan är dock inte helt tillfredsställande: beräkningar pekar på att vi sedan 1985har tappat marknadsandelar. Importökningen ifasta priser är betydligt starkare än exportutvecklingen. Det innebär en vissreal försämring av handelsbalansen. är detta en oroväckande utveckling. Ett viktigt led iregeringens ekonomiska politik ärdärför att åstadkomma en förstärkning av den reala utrikesbalansen. har betydelse för svensk handel och ekonomi. Drygt hälften av vårutrikeshandel sker med EG och med EFTA-länderna. Frän svensk sida finns enstark vilja att, tillsammans med övriga EFTA- Prop. 1988/89: 100 länder,utveckla och fördjupa samarbetet med EG på allasamhällsområ- Bil. 5 den, sä långt detta är förenligt med vårneutralitetspolitik. Utöver handeln med varor önskar vi bredda samarbetet till att innefatta också fri röriighet förtjänster, människor och kapital liksom även miljöfrågor, konsumentfrågor ocholika aspekter av den sociala dimensionen. En statsrådsgrupp förEuropa-frågor med statsministern som ordförande och en statssekreterargrupp harbildats. En chefsförhandlare har utsetts och en omfattande omorganisation har genomförts för att mer effektivtsamordna integrationssträvandena. Samtliga departement, utomförsvarsdepartementet, är engagerade i arbetsgrupper för att kartläggamöjligheterna till harmonisering.Under statsministerns ledning har ett särskilt råd för Europa-frågor bildatsmed representanter för olika samhällsintressen. En brett upplagd informationsverksamhethar startats. Det nordiska samarbetetär nu i hög grad inriktat på frågor som rör den ekonomiska utvecklingen, miljönoch den västeuropeiska integrationen. har Nordiska ministerrådetintensifierat arbetet med att utreda hur det nordiska samarbetet skall kunnautvecklas, både när det gäller påverkan och anpassning till arbetet med EG:sinre marknad. Att utveckla som hemmamarknad är ett av huvudmålen för detnordiska samarbetet på regeringsnivå. Vid de nordiska utrikeshandelsministrarnasmöte enades man om riktlinjerna för det fortsatta arbetet medatt avveckla handelshinder. Regeringen fäster storvikt vid ett brett internationellt samarbete på det handelspolitiska områdetför att bevara och stärka frihandeln. Detta sker nu främst i den nyamultilaterala handelsförhandling som påbörjades inom ram , den s.k. Uruguay-rundan. ägde ett ministermöte rum i Montreal.Sverige spelar en mycket aktiv roll i förhandlingsarbetet. löperGATT:s ramavtal för den internationella textilhandeln - det s. k.multifiberavtalet, MFA IV - ut. Regeringen har tidigare i en proposition(1988/89:47) om vissa ekonomisk-politiska åtgärder föreslagit att dekvantitativa restriktionerna på tekoomrädet skall upphöra att gälla från dentidpunkten. Nya, skärpta regler omkontroll över tillverkning och export av krigsmateriel infördes den 1 juli1988, då bl. a. en ny lag om förbud mot krigsmate-rielexport m. m. trädde i kraft(SFS 1988: 558). Vidare har krigsmaterielin-spektionen förstärkts under åren1987 och 1988. En pariamentariskkommitté har tillsatts (dir. 1988:41)för att utreda sambandet mellan svensk försvarsindustri ochkrigsmaterielexporten samt göra en översyn av nuvarande riktlinjer för dennaexport. För information om i utlandet och förkulturutbyte anvisas medel för verksamhet som bedrivs av utrikesdepartementet.Svenska institutet och Riksradios utlandssändningar (RadioSweden). av de statliga insatserna inom det svenskainformations- och kulturutbytet Prop. 1988/89: 100 med utlandet avslutades imaj 1988 och har utmynnat i betänkandet (SOU Bil. 5 1988:9)Sverige-information och kultursamarbete. Dess förslag behandlas tillsammans medövriga översyner av utrikesförvaltningen inom verksamhetsplaneringens ram. Den internationella utvecklingen under senare århar understrukit beroende av omvärlden. I detta läge ställs allt större krav på utrikesförvaltningen. Inom ramen för ettlångsiktigt besparings- och rationaliseringsarbete omprövas ständigtresursanvändningen. En rad reformer och utredningar harinriktats på att höja förvaltningens effektivitet. Av särskild betydelse idetta sammanhang är den administrativa utvecklingen och införandet av datorstödi verksamheten. En viktig del i effektivise-ringsarbetet är den pågåendereformen av utrikesförvaltningens regelsystem. Under är 1988 har inga utlandsmyndigheterinrättats eller lagts ned. Under /90 avses ett lönatgeneralkonsulat i att upprättas. Vidare kommer ett lönatgeneralkonsulat i att återinrät-tas. Beredskap finns för att snabbtagera om och när nya viktiga krav pä svensk representation i t. ex. Namibiauppkommer. För att uppnå departementets effektivitetsmål kommer det dock attbli nödvändigt att fram till utgången av /90omvandla fyra eller fem lönade utlandsmyndigheter till honorärkonsulat. Inomramen för verksamhetsplanering har enutredning haft uppdraget atl se över utrikesförvaltningens inriktning ochorganisation (dir. 1987:51). Utredningen lägger fram sitt betänkande och förslagen kommer attremissbehandlas . Förändringarna inom utrikesdepartementetsverksamhetsområde i förhållande till statsbudgeten för /89framgår av följande sammanställning. Beloppen har avrundats och anges i milj.kr. -7; ~ Prop.1988/89: 100 1988/89 1989/90 Förändring Bil. m. m. 1 150,0 1 149,9(1) - 0,1 Bidrag till vissa 334,8 428,4 + 93,6 internationella Internationellt ut- 10 179,4(2) 11 467,3(2) + 1 287,9 vecklingssamarbete Information omSverige 127,6 116,8 - 10,8 i utlandet m.m. E. Utrikeshandel och 291,2 319,9 + 28,7(3) exportfräraj ande F. Nedrustnings- och 65,1 65.6 + 0,5 säkerhetspo1 i ti ska Totalt förutrikes- 12 148,1 13 547,9 + 1399,8 (1) Medel förlokalkostnader i (54 milj. /90 till anslagetRegeringskansliets förvaltningskontor under trettonde huvudtiteln. (2) Exkl.avräkningar (193,6 milj. för budgetåret1989/90 för biståndsändamål under andra anslag. (3) Medel föranslaget E 6. har tidigare redovisats under littera C. Prop.1988/89: lOO Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 22december 1988 såvitt avser frågor under littera A punkterna 1 -6,8-11, B punkterna 1, 3 och 8, C, D och F; statsrådetHellström såvitt avser frågor under littera A punkt 7 och B punkt 2; statsrådet såvitt avser frågor under littera Bpunkterna 4-7 och E. Anmälan till budgetpropositionen 1989 har reformsträvandena och den allt störreöppenheten i stärkt förhoppningarna om möjligheter till ökatförtroende och vidgat samarbete iEuropa över blockgränserna. Den följer med intresse ochsärskild tillfredsställelse utvecklingen i , varmed historiskthaft så nära förbindelser. Den förbättring avrelationerna mellan och som ägt rumde har kännetecknat också . Det under år 1987undertecknade (Intermediate Nuclear Forces) trädde i kraft isamband med mötet i mellan stats- och partichefenGorbatjov och president . Pä nedrustningsområdet har dialogen mellan debåda supermakterna därefter inte lett till några nya avtal, men båda parter fortsätter attförhandla om väsentliga reduktioner avsina strategiska kärnvapenstyrkor. tal i () med åtaganden om ensidiganedrustningsåtgärder kan ge ett förnyat momentum åtnedrustningsförhandlingarna. Denamerikansk-sovjetiska dialogen har även rört en rad regionala konflikter. 1hägnet av de förbättrade supermaktsrelationerna har viktiga framsteg i riktning moten avveckling gjorts i flera av dessa. Den sovjetiskautfästelsen att ha dragit tillbaka sina trupper frånAfghanistan öppnar möjligheten för detta land att utländsk intervention fåfred. Eld upphör har medaktivt bistånd av FN kommit till stånd i det utdragna och förödande kriget mellan och Irak.Fredsförhandlingar har inletts under FN:s medverkan. löfte attha evakuerat sina militära styrkor från inger en förhoppningom att de kontakter som tagits skall kunna leda lösning av den långvariga konflikten i landet. De överenskommelsersom träffats mellan , och med direktamedverkan har gjort att genomförandet av för ett självständigt nu förefallertrolig. 1 däremotkan ingen ljusning skönjas. Det härda förtrycket har i väsentligaavseenden ökat. De politiska reformer som genomförts har inte destabilisering av Prop.1988/89: 100 grannländerna fortsätter. 1 konflikten iMellersta Östern är det ännu oklart huruvida ökade internationella fredsansträngningar kan förakonflikten närmare en lösning. Denisraeliska ockupationsmakten tillgriper allt hårdare metoder på de ockuperade områdena för att bekämpa detpalestinska motståndet. Utsikterna att få till stånd en internationell konferens i FN:s regi om konflikten ärännu osäkra. De förhoppningar omfred i som fästs vid de centralamerikanskapresidenternas överenskommelse i har ännu inte heltinfriats. Fredsprocessen har dock inte avstannat. FN:s finansiellasvårigheter inger alltjämt oro. De har setts som symptom på minskad tilltro på en del håll till det multilateralasamarbetet. har FN särskilt fått en mera framträdanderoll vidregleringen av internationella konflikter. Det ställer ökade krav påmedlemsstaternas vilja och förmåga att delta i exempelvis fredsbevarande styrkor och observatörsverksamhet. Medvetenheten växerom att det fordras gemensamma internationella insatser för att bekämpa hotenmot vår miljö. Dagens behov får inte tillfredsställas på bekostnad av den långsiktigaekologiska balansen och framtida generationers möjligheter att överleva.Insikten härom är av vital betydelse inte bara för utvecklingen i industriländernautan även för den nödvändiga tillväxten i de fattiga länderna. Miljöhoten ökarbördan för de utsatta länderna i tredje väriden, vilkas ekonomier är hårt drabbadeinte minstgenom den internationella skuldkrisen. Regeringen verkar för att en global FN-konferensom miljö och utveckling sammankallas . Målet för Sverigessäkerhetspolitik är att i alla lägen och i former som vi själva väljertrygga en nationell handlingsfrihet, att inom våra gränser bevara och utvecklavårt samhälle politiskt, ekonomiskt, socialt, kulturellt och i varje annathänseende efter våra egna värderingar samt i samband därmed utåt verka förinternationell avspänning och en fredlig utveckling. Därvid blir måletatt bidra till fortsatt lugn och stabilitet i vår del avväriden av särskild vikt. kommer attorubbligt fullfölja en alliansfri politik syftande till neutraliteti krig. Neutralitetspolitiken stöds av ett starkt och allsidigt sammansatttotalförsvar. Vår aktiva utrikespolitik syftar till att främja en fredligutveckling i vår omvärld, att förhindra konflikter, att undanröjakonfliktorsaker och att i övrigt främja och tillvarata säkerhetsintressen och välfärd. Vår utrikespolitik är starktförankrad i vår historia och i folkopinionen. säkerhetär i hög grad beroende av den internationella utveck lingen, särskilt utvecklingen i vårt närområde.