prop · GC03150 · 1988-12-31 00:00:00 — stigitunder , men är väsentligt kortare än vid tidigarehögkonjunkturer, vilket lyder på en relativt hög grad av flexibilitet påarbetsmarknaden. Tendensernatill brist på arbetskraft på olika delar av arbetmarknaden skall inte enbartses som en konsekvens av låg arbetslöshet, utan även som ullryck förstrukturella obalanser och all kraven på utbildning och erfarenhet har ökat.Bristen på arbetskraft har ökat trots en snabb tillväxt av arbetskraft ochsysselsättning. var 62000 fler sysselsatta än , vilketinnebar en tillväxt på nära 1 1/. Hela denna sysselsättningsuppgång avsågheltidssysselsatta, medan antalet deltidssysselsatta istället minskade.Nedgången av antalet deltidsarbetande var särskilt markant för gruppen medkort deltid. Den genomsnittliga medelarbetsliden räknat per sysselsatt steg meden halv procent. Sammantagethar sysselsättningen vuxit med 225 000 personer eller 5 %.Under sexårsperioden 1976-82 steg sysselsättningen med 145000 personer. Mätt ilimmar har sysselsättningsmässigt varit än mer expansivaeftersom medelarbetsliden, till skillnad från , stigit sedan1981. Den totala volymen arbetade limmar är nu tillbaka på samma nivå som imillen på 1960-lalet. Den stigaride medelarbetstiden haremellertid inte gett upphov lill en motsvarande produktionstillväxt. BNP persysselsatt har istället vuxit i samma takl som . Den stigandemedelarbetstiden avspeglas istället i en långsammare produktivitetsutveckling.Della var särskilt markant 1988 då volymen av arbetade timmar steg mer än BNP. Jord-och skogsbrukssektorn svarade 1988 för 3,av den totala sysselsättningen,varav tre fjärdedelar inom jordbruket. Sektorns sysselsättning har trendmässiglminskat med 3 4 000 personer och i mitten av 1970-talel varmotsvarande andel 5 . Nedgången har tenderat att vara särskilt snabb underperioder då efterfrågan på arbetskraft varit stark på andra delar avarbetsmarknaden. Prop, 1988/89:150 Bil. Tusental personer (i åldrarna 16 ) Källor: () ochfinansdepartmentet. 5 1988/89. sättningeni sektorn fortsätta minska. Det kan noteras alt av del totala Prop. 1988/89:150 antalet sysselsatta i åldrarna återfinns en förhållandevisstor Bil. 1.1 andel, , i jord- och skogsbrukssektorn, vilket 1988motsvarade 20000 personer. Enligtarbelskraftsundersökningarna har antalet sysselsatta inom industrin, efter ensnabb ökning åren 1984 86, vuxit något långsammare.Jämfört med högkonjunkluråren 1979 80 var 1988 ca 20000 färre personer sysselsattainom industrin. De senaste två årens sysselsättningsökning faller helt påverkstadsindustrin, medan andra delar av industrin minskat sin sysselsättning. Såvälsysselsättning som produktion inom industrin hämmas av brist på arbetskraft.Inom delar av industrin rapporteras mycket höga bristtal, i mars 1989rapporterade t.ex. av företagen i transportmedelsindustrin brist påarbetskraft. Med hänsyn lill att industriproduktionen väntas växa långsammare iår och än vad den gjort beräknas antaletsysselsatta inom industrin inte fortsätta växa . Tillväxtenunder loppet av 1988 medför dock en uppgång mellan årsgenomsnitten 1988 och1989. Desenaste åren har verksamheten inom byggsektorn expanderat kraftigt, vilketresulterat i en mycket påtaglig sysselsättningsuppgång och reduktion avbyggarbetslöshelen. var arbetslösheten bland byggnadsarbetare3,, vilket torde vara bland de lägsta arbetslöshetstal som uppmätts för dennayrkeskategori . Sysselsättnings-statistiken för byggsektorn ärförenad med stor osäkerhet, men tillgänglig statistik pekar på en uppgång avantalet sysselsatta på ca 5 . Del är sannoliktalt denna uppgång möjliggjorts genom att grupper som under de svaga åren ibörjan lämnade byggsektorn, nu har återvänt. Trots denutomordentligt starka sysselsättningsuppgången har bristen på arbetskraft ibyggsektorn vuxit till en mycket hög nivå. uppgav av byggföretagen bristen påbyggnadsarbetare som det främsta hindret för en fortsatt expansion. Under 1989och 1990 beräknas byggverksamheten växa betydligt långsammare än . Medhänsyn lill brislen på arbetskraft torde ändå sysselsättningen komma att öka iår. beräknas dock byggsysselsätlningen vara oförändrad. Efteren relativt svag utveckling expanderade sysselsättning en i den privata tjänsteseklorn myckel kraftigt och stod för två tredjedelar av den totala sysselsättningsuppgången. Särskilt kraftig var uppgången i storstadslänen. Den mest expansiva delbranschen var upp dragsverksamhet m.m., som innefattar konsultföretag, reklambyråer etc. Den privata tjänstesektorns sysselsättningsutveckling har visat sig svår alt förutsäga. Såväl den svaga utvecklingen som den kraftiga ökningen 1988 var överraskande mot bakgrund av tjänstesektorns produktionsutveckling med en tillväxt på 1987 och 1988. och väntas den privata tjänstesektorns sysselsättning växa betydligt långsammare, bl, a. med hänsyn till all en uppbromsning av den privata konsumtionens tillväxt medför en svagare utveckling inom handeln och alt den privata tjänsteseklorn i högre grad än andra delar av näringslivet påverkas av den föreslagnahöjningen av den allmänna löneavgiften. Efleren relativt svag utveckling expanderade sysselsättning- Prop.1988/89: 150 en i den privata tjänstesektorn mycket kraftigt och stodför två Bil. 1.1 tredjedelar av den totala sysselsättningsuppgången. Särskiltkraftig var uppgången i storstadslänen. Den mest expansiva delbranschen var uppdragsverksamhetm.m., som innefattar konsultföretag, reklambyråer etc. Den privatatjänstesektorns sysselsättningsutveckling har visat sig svåratt förutsäga. Såväl den svaga utvecklingen som den kraftiga ökningen 1988var överraskande mol bakgrund av tjänstesektorns produktionsutveckling med entillväxt på 1987 och 1988. och väntas den privatatjänstesektorns sysselsättning växa betydligt långsammare, bl.a. med hänsyntill att en uppbromsning av den privata konsumtionens tillväxt medför ensvagare utveckling inom handeln och att den privata tjänstesektorn i högre gradän andra delar av näringslivet påverkas av cfen föreslagna höjningen av denallmänna löneavgiften. Efterstagnationen ökade den kommunala sysselsättningenåterigen . Den totala offentliga sysselsättningen omfattade1988 av alla sysselsatta. Detta är ungefär samma andel som 1982, men 5procentenheter mer än 1976. Den kommunala sysselsättningen har utvecklats svagare än , vilket tyder på attden allmänt höga efterfrågan på arbetskraft begränsar kommunernas möjligheteratl expandera sysselsättningen. Både beräknas denkommunala sysselsättningen fortsätta växa, men i en långsammare takt än 1988. Delfinns få tecken på all efterfrågan på arbetskraft skulle mattas av. Ävenom inflödet av lediga platser har minskal något ,ligger det fortfarande på en myckel hög nivå. Länsarbetsnämndernas bedömningari februari av utvecklingen innebar i de flesta fall en fortsattstark arbelskraftsefterfrågan och brist på arbetskraft. Mol bakgrund av atlproduktionstillväxten nu förutses bli lägre, bl. a. som en följd av de åtgärdersom nu föreslås, beräknas sysselsättningen växa i en successivt alltlångsammare takt. Förändringen mellan årsgenomsnitten 1988 och 1989 dras dockupp av den snabba sysselsättningsexpansionen och antaletsysselsatta väntas öka med 45000 personer. begränsassysselsättningsökningen lill 25000 personer. 7.2 Utbudet av arbetskraft Denstarka efterfrågan på arbetskraft återspeglades även i en påtagliguppgång av arbetskraftsdeltagandet och en snabb tillväxt av arbetskraftsutbudet.Andelen av befolkningen i yrkesaktiva åldrar (16 ) som dellog iarbetskraften steg lill och antalet personer iarbetskraften ökade med 50000. Ävenbefolkningsutvecklingen gav ett betydande bidrag lill arbetskraften. Befolkningen i de yrkesaktiva åldrarna ökade med 23000 personer, vilket kan jämföras med 14000 1987 och en i stort sett oföränd rad befolkning 86. Merparten av befolkningsökningen 1988, uppskattningsvis 17000, kan tillskrivas en hög nelloinvandring. Under loppet av året invandrade 50000 personer, vilket var den högsta Tabell7:2 Relativa arbetskraftstal för olika åldersgrupper Ärsmedeltal1987 och förändring i procentenheter 1988/89:150 Bil. -0,2 -2,2 -2,6 -1,1 -1,3 -0,1 -1,1 -1,8 -0,1 0,1 -0,2 0,3 -0,5 1,5 Källor:Statistiska centralbyrån (), och finansdepartmentet. invandringensedan åren 1969-70. Utvandringen uppgick rill drygt 20000 personer, varförneltotillskottet till befolkningen blev 30000 personer. Uppskattningsvis trefjärdedelar av denna nettoinvandring är personer i yrkesaktiva åldrar. Ävenförskjutningar i befolkningens åldersmässiga sammansättning bidrog positivttill arbetskraftens tillväxt genom att befolkningen ökade i åldergrupper medhögt arbetskraftsdeltagande, medan den minskade i åldersgmpper med lågtarbetskraftsdeltagande. Sammantaget motsvarade förändringar i befolkningensstoriek och ålderssammansättning cirka hälften av arbetskraftens tillväxt. Detbör dock noteras att det bidrag till arbetskraftens tillväxt som härör frånbefolkningsutvecklingen sprids ul . En slor del avnettoinvandringen består nämligen av flyktingar som kommer in påarbetsmarknaden först . Befolkningsfaktornsbidrag till arbetskraftens tillväxt var större än vad den varittidigare år. Förändringar i befolkningen har under 1970- och 1980-talenbidragit till arbetskraften med i genomsnirt ca 12000 personer . Under1970-talet svarade förändringar i befolkningen endast för en fjärdedel avarbelskraftstillväxten, medan bidraget från befolkningsförändringar under1980-talet svarat för ungefär halva arbelskraftstillväxten. Förinnevarande år och har nettoinvandringen antagits uppgå till 20000personer vardera året. Den lägre neltoinvandringen kompenseras av en någothögre inhemsk befolkningsökning. Förskjutningar i ålderssammansättningenberäknas ge ett något större bidrag lill arbetskraften än under 1988.Sammantaget innebär detta att befolkningsutvecklingens bidrag tillarbetskraften väntas bli av samma storleksordning som . Under1988 ökade arbetskraftsdeltagandet särskilt markant i ungdomsgrupperna. Förden yngsta åldersgmppen, ungdomar i åldern , steg arbetskraftstalet mednära en procentenhet 1988. För denna gmpp har arbetskraftsdehagandet under detsenaste decenniet reducerats med , till följd av artfler går i gymnasieskolan. förbättradearbetsmarknadsläget kan ha inneburit att fler väljer all förvärvsarbeta ochatt arbeta vid sidan av studiema. För de äldre ungdomarna i åldern 20-24 årutvecklades arbetskraftsdeltagandet mycket svagt under första hälften av1980-talet, främst lill följd av en kärv arbetsmarknad. Den kraftiga uppgångenav AK-talen 1988 skall ses mot bakgmnd av att ungdomsarbetslösheten reduceratspåtagligt. I prognosen har antagits att ungdomarnasarbetskraftsdeltagande fortsätter öka, men i en något mindre omfattning än1988. Arbetskraftsdeltagandetbland de vuxna kvinnoma växer nu i en betydligt långsammare takt än under1970-talet och . Undantaget är kvinnor , därarbetskraftsdeltagandet fortsätter att växa i relativt snabb takt. Dennautveckling avspeglar att potentialen för ett ökat kvinnligtarbetskraftsdeltagande successivt minskar i takt med att äldre generationer avkvinnor med lågt arbetskraftsdeltagande lämnar den yrkesaktiva befolkningensamtidigt som yngre generationer med högt arbetskraftsdeltagande når upp ihögre åldrar. I prognosen antas kvinnomas AK-tal förändras på sammasätt som , men något långsammare 1990. För de vuxna männen hararbetskraftsdeltagandet ökat marginellt 1988 och beräknas bli oförändrat 1989och 1990. Sammantaget beräknasbefolkningstillväxt och ökat arbetskraftsdeka-gande ge en tillväxt avarbetskraften på 40000 personer 1989 och 350001990. omfattar demånatliga arbetskraftsundersökningaraa inte personer som är eller äldre.För gmppen görs emellertid en specialundersökning underfjärde kvartalet . Enligt denna undersökning deltog fjärde kvartalet1988 74000 personer i åldrar- Prop, 1988/89:150 Bil. 3-månaders glidande medelvärde på säsongrensadevärden U TnntiiiiiuniiiiriiiiiiiinnririTiiiinniiiiriiiiiiiiTiMHnuiiiiiiTTiiiiiiiiiinTiiiiiiiiiTtiiiiiiiiiiTTiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiriiiiTMiiTiiriiiintir'O 1976 1978 1980 1982 1984 1986 1988 Källa: (). Tabell 7:3 Relativ arbetslöshet i olika åldersgrupper Procentandelav arbetskraften i respektive åldersgrupp 1988/89:150 Bil. .4nm: Siffrorna för åren 1982 1986 har reviderats medhänsyn till omläggningen av mätmetod i Källor: (),och na iarbetskraften, vilket motsvarade 8,av befolkningen i dessa åldrar. Dettainnebar en markant uppgång av arbetskraftsdeltagandet, med drygt enprocentenhet, och en tillväxt av arbetskraften med nära 10000 personer i dessaåldersgmpper, jämfört med motsvarande undersökning 1987..Uppgången iarbetskraftsdeltagandet var särskilt påtaglig bland de äldre kvinnorna.Merparten av de sysselsatta i dessa åldersgmpper är egna företagare, men denkraftiga uppgången 1988 gällde i första hand anställda, vilket kan tolkas somatt allt fler behåller sin anställning efter pensionsåldern. 7.3Arbetslöshet och arbetsmarknadspolitiska åtgärder Dengenomsnittliga arbetslösheten uppgick lill av arbetskraften,vilket motsvarar 72000 personer. Jämfört med 1987 innebar det en nedgång med0,och jämfört med , då arbetslösheten var som högst, enhalvering. De senaste månadema har arbetslösheten fortsatt att sjunka och var ifebmari 1989 knappt 1,i säsongrensade tal. Förbättringen avarbetsmarknadsläget 1988 var speciellt påtaglig för ung-domsgmpperna.Arbetslösheten i åldersgmppen 20 reducerades med en hel procentenhetlill 3,. Det förbättradearbetsmarknadsläget har gällt hela landet. reduceradesarbetslösheten i samtliga län. Skogslänens arbetslöshet minskade t. o. m.något mer än storstadslänens. Den förbättrade arbetsmarknaden i skogslänenvisade sig också i att arbetskraftsdeltagandet i dessa län steg mer än istorstadslänen och att det utflyttningsöverskott som regionen haft tidigareunder , vändes till ett litet inflyttningsöverskott. vardock arbetslösheten 1988 en procentenhet högre i skogslänen än istorstadslänen, 2,mot 1,. Arbetskraftsdeltagandet skiljde 3,5procentenheter, vilket motsvarar ett potentiellt arbetskrafts-tillskott iskogslänen på över 35000 personer. I åldersgmppema var skillnaden iarbetskraftsdeltagande men även för ungdomarna kundenoteras en skillnad på . Denväntade försvagningen av sysselsättningstillväxten och undernästa år beräknas medföra en viss ökning av arbetslösheten Tabell 7:4 Antal personer i arbetsmarknadspolitiska utbildning (AMU) ' Utbildning vid permitteringshot, flaskhalsulbildning m.m. , lönebidrag, () ochoffentligt skyddat arbete. Källa:Arbetsmarknadsstyrelsen (AMS) Räknat som årsgenomsnitt blir dock arbetslösheten 1989 något lägre än förraåret, , medan den blir . Trots den starkaefterfrågan finns fortfarande gmpper som kvarstår i arbetslöshet . hade i genomsnitt av de arbetslösa, eller 15000personer, varit utan arbete än . Långtidsarbetslöshetenhar dock reducerats kraftigt och har minskat även som andel avden totala arbetslösheten. Jämfört då arbetslösheten har varitlika låg som , var dock andelen långtidsarbetslösa högre. Dettagäller speciellt för de äldre arbetslösa. hardet skett en förskjutning av tyngdpunkten i arbetsmarknadspolitiken mot merutbudsinriktade åtgärder. a. en ökad omfattning påutbildnings- och rehabiliteringsinsatser och en förstärkning avplatsförmedlingen, medan omfattningen på de sysselsättningsskapande åtgärdemahar reducerats kraftigt. Antalet personer sysselsatta I beredskapsarbeten varca 14000 personer 1988, vilket var den lägsta nivån . Antaletungdomar i ungdomslag, som 1984 85 uppgick lill drygt 30000 eller avarbetskraften i åldrarna , var ca 10000. Regeringen harnyligen föreslagit att ungdomslagen ersätts med s. k. inskolningsplatser för deungdomar i åldrarna som inte får arbete på den reguljäraarbetsmarknaden. Eftersom inskolningsplatsema avser heltidsarbeten och gällerhela arbetsmarknaden innebär förslaget en förskjutning av åtgärderna förungdomar närmare den reguljära arbetsmarknaden, vilket underlättar en övergångtill ordinarie arbeten vid det arbetsmarknadsläge som råder. Arbetsmarknadsutbildningenhar byggts ul och omfattade i genomsnitt drygt 40000elever 1988 mot 34000 elever 1986. Denna uppgång skall ses mot bakgmnd av denväxande bristen på arbetskraft och höjda kravpå utbildning och erfarenhet vid rekrytering av Prop. 1988/89:150 arbetskraft. Trotsen stigande efterfrågan på arbetskraft har antalet personer som är sysselsattai speciella program för arbetshandikappade fortsatt atl växa, om än i enlångsammare takt . Totalt omfattade denna typ av åtgärder 83000personer 1988, vilket var 15000 fler än 1984. Antalet sysselsatta i , ioffentligt skyddat arbete eller med lönebidrag har därmed blivit större änantalet personer som omfattas av sysselsättningsskapande åtgärder ocharbetsmarknadsutbildning tillsammans. 8 Löner och priser Lönesummestatistikeni nationalräkenskaperna tyder på att timlönerna för samtliga löntagare ökat med7,mellan helåren 1987 och 1988, se tabell 8.1. Den avtalsmässigakostnadsökningen beräknas till 4,och löneglidningen till 2,för helaekonomin. för-Ijänststatistik för industriarbetaretyder på en genomsnittlig limförtjänst-ökning för denna kategori på 8,mellanhelåren 1987 och 1988. Avtalsrörelsen i denprivata sektorn kännetecknades av förbundsvisa förhandlingar. De flesta avtalinom den privata sektorn var ettåriga. Den totala timlöneökningen inomLO-SAF-områdel resp. PTK-SAF-området uppskattas till ca 7 1/mellan helåren1987 och 1988. Inom de båda avtalsområdena förekommer s.k. överhäng lill 1989,dvs. kostnadseffekter 1989 som uppkommit till följd av atl löneökningar enligt1988 års avtal lades ul sent . Inom vissa branscher, främst i denprivata tjänstesektorn, gav de förbundsvisa överenskommelserna en avtalsmässiglöneökning 1988 som avsevärt översteg den genomsnittliga. Enligt den s.k.andrakvartalsslatistiken, som produceras av LO och SAF gemensamt samt parternasavlalsberäkningar gällande avtalade löneökningar som lagts ut efter andra kvartalet1988, har lönekostnadsökningarna för företag inomhemmamarknadssektorn betydligt överstigit lönekostnadsökningarna inomexportindustrin. Löneavtalet 1988 för denstatliga sektorn var ettårigt och innebar en nivålöneökning om 6,. Eftersomen del av de avtalade löneökningarna lades ut under senare delen avåret blev den avtalsmässiga kostnadsökningen lägre, ca 4 1/. Dettager i sin tur en kostnadseffekt, ell s.k. överhäng, tiH 1989. Om den s.k.struktureffekten, en effekt som främst beror på all lönesystemet innehållerautomatiska påslag efter en viss tids tjänstgöring, inkluderas stiger dentotala kostnadsökning- 1988/89:150 Bil. Tabell 8:1 Timlöner och arbetskraftskostnader -0,1 : Uppgifterna för samtliga löntagare baserar sig pålönesummestatstik. Uppgifterna för industriarbetare grundar sig på förtjänststatistik. Förtjänststatistiken har i förekommande fallkompletterats med engångsbe lopp, som ej ingår i SCB:s statistik. Källor: , och . enför den statliga sektorn lill 1988. Det s.k. överhängd till 1989 beräknastill . 1 den kommunala sektornträffades elt tvåårsavtal 1988. Den avtalsmässiga nivålöneökningen 1988 resp.1989 uppgick till ca 8 1/resp. . Även på den kommunala sektorn ladesen del av de avtalade löneökningarna ut under senare delen av året.Den avtalsmässiga kostnadsökningen blev därför lägre, ca 5 1/vilketsåledes ger ell s.k. överhäng till 1989. Om den s.k. struktureffekteninkluderas, stiger löneökningen med ylleriigare ca 1/1988. Den avtalsmässigakostnadsökningen 1989 beräknas uppgå till ca 41/. På motsvarande sätt skapasett visst överhäng lill 1990. Avtalet på den kommunala sektorn innebär vidareatl förutsättningarna för en mer decentraliserad lönesättning inom kommuner ochlandsting ökar. Huruvida delta kommer att leda till ytterligare löneökningarpå det kommunala området kan bedömas först när resultatet av de lokalaförhandlingarna sammanställts. avlalsberäkningar ger överhängd från de avtalsområden somhar ettårsavlal, ett bidrag till den totala kostnadsökningen om drygt 1 %1989. Inkluderas även de tvåårsavtal som har slutits uppgårbidraget till den totala kostnadsökningen till drygt 2 1/1989. Tvåårsavialenför 1988 och 1989 beräknas därutöver ge upphov till ett begränsat överhäng lill1990. Bidraget från dessa till den totala kostnadsökningen uppskattas till ca1/1990. Timlöneökningeni svensk industri ligger på en hög nivå jämfört med OECD-området, se diagram8:1 (Med OECD-området avses här de länder, 1988/89:150 Bil. Diagram 8:1 Nominell timlön inom industrin Årlig procentuell förändring, nationell valuta 1980 1981 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1988 Anm.: De 13 är sammanvägda enligt vae landsbetydelse som konkurrent till på världsmarknaden Källor: , ,samt exkl.Spanien och , som ingår i den svenska valutakorgen. De s.k. Prop.1988/89: 150 korgländerna är sammanvägda enligt varje lands betydelse somkonkur- Bil. 1.1 rent till på världsmarknaden). Löneökningstakten i densvenska industrin har legal kvar i intervallet 6 1/2%- perår, medan den i OECD-området har sjunkit till 1988: 1 harlimförtjänsten för industriarbetare sligit med 8,, medan den i FörbundsrepublikenTyskland och i , vilka är den svenska industrins två viktigastekonkurrentländer på världsmarknaden, bedöms ha ökat med 1988.1 Förentastaterna har timlöneökningen för industriarbetare uppgått lill 1988.För 1989 och 1990 uppskattas timlönen inom industrin i OECD-området stiga medca . Islutet av slöts eU löneavtal mellan LO och SAF. (och omfattas ej avöverenskommelsen). Avtalet ger, enligt parterna, en genomsnittlig avtalsmässignivåhöjning om ca 5 1/1989 resp. ca 3 1/1990. Lönekostnadsökningen för1989 blir dock högre då det s. k. överhängd på LO-SAF-området uppgår till ca 11/1989. Det finns inga större överhäng till 1990 på LO-SAF-området såsomavtalet är utformat. Pånågra avtalsområden har löneavtal ännu inte slutils . finnsför närvarande enbart överenskommelsen mellan . De löneavtal somhittills slutits innebär att någon markerad dämpning inte sker i år.Beräkningar för den svenska eknomins utveckling baseras därför på enberäkningsteknisk framskrivning av löneökningarna med . En redanbeslutad höjning av ATP-avgiften drar upp arbetskraftskostnaden med ytterligare0,. Vidare har hänsyn tagils till den nu föreslagnatillfälliga höjningen på av den allmänna löneavgiften fr.o.m. iår och 16 månader framåt. (I föreslås en ytterligare höjningom . Den kommunala sektorn föreslås undantagen från den extra höjningen). Bedömningenavseende den svenska ekonomin 1990 är baserad på ett anlagande all timlönernaökar , dvs. ungefär samma ökningstakt som i våra konkurrentländer påvärldsmarknaden. Prisökningstakleni har under större delen av överstigit omvärldens, se diagram 8:2. 1 diagrammet jämförs prisutvecklingen i med prisutvecklingen i hela OECD-området och med 14 s.k. korgländer, de länder exkl. som ingår i den svenska valutakorgen. Ländema är sammanvägda enligt varje lands betydelse som konkurrent till på världsmarknaden, vilket innebär att låginflationsländer som och har stor vikt. För hela har den privata konsumtionen i resp. land använts som vikt. OECD-området inkluderar några länder med myckel höga inflationslal vilket drar upp områdets medelvärde. Konsumentpriserna i hela resp. i de 14 korgländema steg med 3,resp. 2,1988. Konsumentpriserna i hela beräknas öka med 4 1/1989 och 1990. 1 viktiga konkur rentländer som och förväntas konsu- 12-månaders förändringstal, utfall t.o.m. för Sverigeoch för . Prop.1988/89:150 Bil. Anm.: De 14 är sammanvägda enligt vae landsbetydelse som konkurrent lill på världsmarknaden. Källor: , , konjunkturinslilutetsamt finansdeparte- mentet. mentprisema öka med 1989 och 1990 och i FörentaStaterna med 4 1/. Under loppet av 1988 steg konsumentprisindex (KPI) iSverige , se tabell 8:2. Mellan årsgenomsnitten 1987 och uppgick KPI-ökningentill 5,. Ijanuari 1987 trädde ett allmänt prisstopp i kraft, som i december1987 ersattes av en skyldighet att förhandsanmäla prishöjningar till statenspris- och konkurrensverk (SPK). Denna förhandsanmälningsskyldighet upphördesuccessivt av 1988 och avsåg endastbyggnadsmaterial där anmälningsskyldigheten kvarstod t.o.