prop · GC03150 · 1988-12-31 00:00:00 — Det ärglädjande alt den nedåtgående trenden för spritdryckerna kvarstår. Myckeloroande är dock den kraftiga volymökningen för starkölet som i storutsträckning konsumeras av ungdomar. Trots skattehöjningen i fjolvåras harstarkölet en fortsalt stigande försäljning. Starkölels andel avlolalförsäljningen ökar . Även vinet visar, efter all under någraår ha haft en långsamt ökande trend, en något större ökning under år 1988jämfört med . Delär mot den nu beskrivna utvecklingen synnerligen angeläget att en skattehöjninggenomförs . Utgångspunkten för skallehöjningen bör som vara enanpassning av skallen så all priserna på alkoholdryckerna i vart fall följerden allmänna prisutvecklingen. För atl motverka den uppåtgående trenden börskallen på samtliga alkoholdrycker generellt höjas så att priset stiger med ca5%. För att främja en övergång till alkoholsvagare drycker bör skatten på öl intehöjas. Dennu avsedda prishöjningen bör åstadkommas genom all gmndavgiften höjs.Grundavgiften på spritdrycker bör höjas till . per liter ochvolymprocent alkohol, på starkvin lill . per liter, på lällvin medalkoholhalt överstigande lill . Skatten på starköl ochpå lällvin med en alkoholhall understigande bör höjas lill . Denu förordade skattehöjningarna innebär att priset på spritdrycker stiger med , på starkvin med . och på lättvin med , allt räknat perhelbutelj och starkölet med ca . Medhänsyn lill att skalteändringarna påverkar försäljningsvolymen anser jag delbefogal alt räkna med atl höjningen ger en ökning av skattein-läklerna medendast 200 milj. kr. Denya skattesatserna bör träda i kraft . Detta kan ske den 9juni 1989. Ienlighet med del anförda har inom upprättats förslag till lagom ändring i lagen (1977:306) om dryckesskatt. Förslagenbör fogas till protokollet i della ärende som bilaga 6.7. Deföreslagna ändringarna är av sådan beskaffenhet att lagrådets hörande skullesakna betydelse. Yttrande från lagrådet behöver därför inte inhämtas. Jaghemställer atl regeringen föreslår att anta lagförslaget. '' Mittförslag: Skatten på cigarretter höjs med /st, på röktobak med . perkg och på snus med . 1988/89:150 Bilaga 6 Skälen för mitt förslag:Enligt lagen (1961:394) om tobaksskatt (omtryckt 1984:155, ändrad senast1988:353) utgår skatt på cigarrer, cigaril-ler, cigarretter, rök- och tuggtobaksamt snus. Skatten utgår som en vikt-skall i fråga om tobak och snus och som enstyckeskatt i fråga om cigarrer, cigariller och cigarretter. Priset på lobaksvaror bör i stort följakonsumentprisutvecklingen på varor och tjänster i allmänhet. Jag anser detlämpligt atl skallen på lobaksvaror höjs . Cigarrer och cigarillerhar under en lång följd av år varit utsatta för kraftiga prishöjningar och enalltmer minskad efterfrågan. Skallen på dessa varor bör därför inte höjas. Skattenpå cigarretter bör höjas med per styck, vilket innebär att priset stigermed . Skatten för de minsta cigarretterna skulle då öka från 39 till 44öre per styck. En motsvarande höjning avskallen på röktobak, tuggtobak och snus bör också göras. Skatten på röktobakbör därför höjas , skallen på luggtobak från 45 till 50kr. och skatten på snus , allt beräknat per kg. Höjningenav tobaksskatten beräknas vid en oförändrad konsumtion leda lill merinläkterför statsverket på ca 600 milj. kr. Till följd av en förväntadkonsumtionsminskning beräknarjag nettoeffekten till 500 milj. kr. för helt årräknat. Denya skattesatserna för tobaksvaror bör träda i kraft så snart som möjligt.Delta kan ske . Ienlighet med det anförda har inom upprättats förslag till lag om ändring i lagen(1961:394) om tobaksskatt. Förslagen bör fogas lill protokollet i della ärendesom bilaga 6.8 De föreslagna ändringarna är av sådan beskaffenhet att lagrådetshörande skulle sakna betydelse. Yttrande från lagrådet behöver därför inteinhämtas. Jaghemställer all regeringen föreslår alt anta lagförslaget. 6Schablontullen på alkoholdrycker och tobak Miffforslag: Schablontullen på alkoholdrycker och tobaksprodukter höjs i samma månsom skallen på de enskilda produkterna. Prop.1988/89:150 Bilaga 6 Skälenför mitt förslag: I samband med tidigare höjningar av skatterna påalkoholdrycker och tobaksprodukler har en motsvarande höjning också gjorts avden s.k. schablonlullen som tas ut för dessa varor vid bl.a. resandes införsel.Efler samråd med statsrådet förordar jag att så sker även denna gång.Även denna ändring bör träda i kraft . 1enlighet med det anförda har inom upprättats förslag till lagom ändring i lulltaxelagen (1987:1068). Förslagethar upprättats i samråd med statsrådet . Förslagetbör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 6.9. Denföreslagna ändringen är av sådan beskaffenhet all lagrådets hörande skullesakna betydelse. Yttrande från lagrådet behöver därför inte inhämtas. Jaghemställer atl regeringen föreslår att anta lagförslaget. 7 Den kommunala ekonomin I årets finansplanredovisade jag min avsikt all efler ylleriigare beredning av dekommunalekonomiska frågorna återkomma komplelteringsproposiliontill de åtgärder som erfordras för atl få till stånd en balanserad utveckling iden kommunala sektorn. Efter överläggningar med företrädare för kommuner ochlandstingskommuner avser jag nu atl närmare redovisa mina överväganden ochförslag i fråga om den kommunala ekonomin infor 1990. 7.1 Den ekonomiska utvecklingen i kommunsektorn Kommunsektornberäknas, under nuvarande förutsättningar, få en betydligt bäUre finansiellsituation än under slutet av 1980-lalel. Orsaken till deUa är atlinkomsterna ökar snabbare än utgifterna. Vid en låg kostnadsutveckling och eninkomstutveckling om , som volymutvecklingen begränsas lill , kommer del finansiella sparandel au förbättras med ca . iförhållande till 1989. Kalkyler som lagils fram isamarbete med de båda kommunförbunden Prop. 1988/89:150 visar prognoser för denfinansiella utvecklingen i kommunsektorn åren Bilaga 6 1990 och 1991.1 ettalternativ har förutsatts en konsumtions-ökning om åren 1990 resp.1991. Finansiellt sparande är det begrepp som i nationalräkenskaperna användsför att beteckna skillnaden mellan löpande inkomster och utgifler, exkl.upplåning och amortering under elt visst år. Enligt dessa beräkningar sombygger på en måttlig pris- och löneutveckling () begränsas del negativafinansiella sparandet 1990 till ca . och 1991 blir del ettfinansiellt sparandeöverskott med ca . Vid högre pris-, löne-och volymökning visar beräkningarna en betydligt ogynnsammare finansiellutveckling. Som exempel kan nämnas att högre volymutveckling år 1990försämrar det finansiella sparandel med ca . och högrelöneutveckling, med åtföljande prisökning, ger ungefär lika stor försämring.Den finansiella situationen i kommunsektorn är således i hög grad beroende avhur löner och volymer utvecklas. Denkommunala konsumtionen har under huvuddelen av 1980-lalet haft en genomsnittligårlig tillväxt på . Endast var tillväxten lägre, nämligenåren 1986 och 1988 då den var 0,resp. 1,. Tillväxten har framför alltskett inom områden som har givits hög prioritet av statsmakterna, dvs barn ochäldreomsorg. En så hög volymtillväxt inom den kommunala sektorn är inte pålängre sikt förenlig med en balanserad utveckling av samhällsekonomin.Statsmakterna har uttalat att tillväxten iden kommunala konsumtionen bör begränsas till . Den tilltagandebrislen på arbetskraft begränsar kommunernas möjligheter att expandera. Del ärinte acceptabelt atl kommunsektorn använder sina inkomstökningar till atttillgodose behovet av personal genom all locka med stora nominella lönepåslag.För kommunerna är del istället viktigt att tillvarata de befintligapersonalresurserna och nedbringa personalomsättningen. Utbyggnaden avprioriterade områden måste ske genom omprövningar och omfördelningar avbefintlig verksamhet. Denkommunala verksamheten slår inför stora och omvälvande förändringar inom denärmaste åren. För äldreomsorgen övervägs en strukturell förändring så attendast en huvudman blir ansvarig för all omsorg om och långvarig vård av äldre.Barnomsorgen skall enligt uppställda mål vara fullt utbyggd . Inomskolans område bör kommunerna få ell ökat driftansvar. Vidare bör ansvar ochbefogenheter decentraliseras. En ny lönebildningsmodell har börjat tillämpassom medför atl de lokala löneavtalen spelar en större roll för den totalalöneutvecklingen och lönestrukturen. Allt detta ställer stora krav påkommunerna all inom tillgängliga ekonomiska ramar effektiviseraverksamheterna. Ettexempel på möjligheter all genom effektiviseringar begränsa volym ökningarna lämnas i . 1 denna rapport rekommenderas kommunerna att göra en systematisk ge nomgång av sina realtillgångar. Ofta finns del tillgångar som inte används och troligen inte kommer att användas . En avyttring av sådant realkapital bör kunna frigöra väsentliga resurser. Detta är en av 14 slutsatserna i rapporten.Dessutom kan realkapitalet utnyttjas bättre med Prop. 1988/89: 150 en utvecklad ekonomistyrning. Delär också viktigt att staten visar slor återhållsamhet med att ställa krav på nyverksamhet i kommuner och landsting och istället vidtar åtgärder som gor detmöjligt för dessa alt bättre utnyttja de befintliga resurserna. Mindre av detaljstyrningoch mer av resultatstyrning, där krav på uppföljning och utvärdering får enbetydligt större vikt, bör prägla statens agerande. Deförhållanden som råder i storstadsregionerna är i flera avseenden speciella.Svårigheten att rekrytera arbetskraft till vård- och omsorgssek-lorn är störreän på andra håll. Dessa förhållanden kan kräva särskild uppmärksamhet. Degenerella åtgärder för all dämpa överhettningen i ekonomin som jag tidigareidag föreslagit bör på olika sätt underlätta för kommuner och landsting istorstadsregionerna att bedriva sin verksamhet. Bl.a. bör rekryteringen avarbetskraft tifl angelägna områden underiättas. Sammanfattningsviskan konstateras alv den finansiella situationen i kommunsektorn är god underfömtsättning av en låg stabil pris- och löneutveckling. Min bedömning är dockatt variationerna mellan kommunerna är stora. De storaskillnaderna i utdebitering kvarstår i stort sett, trots flera åtgärder för altminska spridningen av skattesatserna. Jaghar föreslagit generella åtgärder för att dämpa överhettningen iekonomin för atl därigenom få ned pris- och löneökningstaklen. Dessa åtgärderfår effekter även för den kommunala ekonomin. Jag föreslår därför ingaytteriigare generella indragningar från kommunerna. Utgångspunkten för deåtgärder jag i del följande kommer att redovisa är att en del av de kommunalainkomstökningarna skall fördelas om för atl göra det möjligt förhögskallekommunerna atl sänka skatten och för övriga atl behålla en oförändrad utdebitering.Inför 1990 bedömer jag det som mycket angeläget att motverka kommunalaskattehöjningar och begränsa konsumtionsökningen. Den kommunalakonsumtionen bör inte öka med . Åtgärdernabör vidare underlätta för kommunerna att klara utbyggnaden av framföralltbarnomsorgen. Jagavser i det följande att föreslå ändringar i sättet att beräkna skalteutjämningsavgiften.Samtidigt föreslår jag atl avgiften höjs, dels för att neutraliserakosinadsaulomatiken i skatteuljämningssystemet, dels för att delvis finansierastalsbidragsökningen lill barnomsorgen. Jag kommer vidare att föreslå att densärskilda skalteutjämningsavgiften vidgas lill att omfatta fler kommuner. Någraprimärkommuner och landsting har i olika sammanhang framfört till regeringenatl ekonomin inte tål ytteriigare ingrepp eller all behov av tillskott för attundvika skattehöjningar är nödvändiga. Jag bedömer att dessa kommuner genomföreslagna åtgärder i allt väsentligt blir tillgodosedda. 7.2 Skatteutjämningssystemet Prop. Bilaga 6 Systemetför skalleutjämning ändrades . Andringen innebär att maninom en i stort sett oförändrad ram får en kraftig utjämningseffekt påskallesatserna och en mer påtaglig regionalpolitisk inriktning. Medlen fördelasom så att en större andel ges lill kommuner och landsting i de norra delarna avlandet. Till de kommuner och landsting som drabbas särskilt hårt av ändringarnautgår en kompensation för den bidragsminskning som överstiger0:50 kr/skr. Del betyder att effekterna av det reformeradeskatteutjämningsbidraget slår igenom fullt först fr.o. Isyfte atl neutralisera den automatiska ökningen av kostnaderna för skatteutjämningsbidragetbeslöt (prop. 1984/85:150 bil.l, FiU 29, rskr. 406, SFS 1985:533) attkommuner och landsting skulle eriägga en skatteutjämningsavgift, beräknad pådet totala skalleunderlaget med /skr. Med totalt skatteunderlag avsessumman av del egna taxerade skalteunderiaget och tillskott av skatteunderlagenligt skatteutjämnings-lagen. Denna avgift har av samma skäl höjts med 0:10kr./skr. höjdes dessutomskalteutjämningsavgiften med /skr. för kommunerna för atl ersätta enutebliven besparing på utbildningsbidragen. Jagföreslår nu all man övergår lill all beräkna skatteutjämningsavgiften på enbartdet egna skatteunderlaget. Mitt motiv för detta är alt den i skatteutjämningssystemetavsedda utjämningseffekten får full genomslagskraft först när inte effekten avdel garanterade tillskottet av skatteunderlag reduceras till följd av uttag avskatteutjämningsavgift på delta underlag. Förslaget gynnar sålunda kommuner ochlandsting med låg skattekraft. De kommuner som har den högsta garanteradeskattekraften, vinner på förslaget motsvarande /skr. För dekommuner som inte får skatteutjämningsbidrag höjs avgiften motsvarande 0:05kr./skr. Mittförslag innebär atl avgiften, för att inkomsterna skall uppgå lill oförändratbelopp, höjs med /skr. för kommunerna och /skr. Avgiften på tillskottet av skatteunderlag bortfaller därmed. Genomkopplingen lill medelskallekraften följer skatteuljämningsbidragen automatisktskatteunderiagets förändringar. Bidragets storlek styrs på detta sätt avförändringar i främst lönesumman . Den allmännaskatteutjämningsavgifien las som jag nämnde tidigare ut för att neutraliseraökningen av bidraget. Ökningen är beräknad till ca875 miljoner kr. Del ordinarie skatteutjämningsbidraget beräknas ökamed 1 350 milj. kr. och skalteuljämningsavgifterna ökar med sammanlagt ca 475milj. föreslår jag attden allmänna skalteutjämningsavgiften höjs med /skr. för alt neutralisera ökningen av kostnaderna i skatte utjämningssystemet . Avgiften beräknas därmed 15 inbringa totalt ca . StatsrådetLindqvist kommer att föreslå en kraftig höjning Prop.1988/89:150 av statsbidraget till barnomsorgen. För all delvis finansiera dennasatsning Bilaga 6 på barnomsorgen föreslår jag all den allmännaskalteutjämningsavgiften för kommunema höjs med ylleriigare /skr. 1denna fråga har jag samrått med statsrådet . Avgiftenkommer, efler föreslagna förändringar, att fr. o. m. 1990 uppgå till 0:69kr./skr för kommunerna och lill /skr. Avsiktenmed skatteuljämningssystemet är all utjämna de ekonomiska förutsättningarna förkommunerna och därmed också utjämna skattesatserna. Om de kommuner somhar hög skattekraft inte kan påverkas genom bidragssystemet kommer skillnadernai skallesals alt beslå. Dessa skillnader är betydande. Deltaframgår av följande redovisning av skattekraft och skattesats för kommuner"inom" resp. "utom" skatteuljämningssystemet. Bidragen ärinte viktade med hänsyn lill storieken på kommuner. i % av medel kr./skr. Kommuner med skatteutjämningsbidrag 87,8 16:68 Kommuner utan skatteutjämningsbidrag 110,9 15:12 Fr.o.m.1986 tas den särskilda avgiften ut av kommuner med mycket hög skattekraft.Denna avgift som är progressiv ändrades senast för . ärsex kommuner med en skattekraft av medelskattekraften skyldiga atterlägga avgift. Befolkningenssammansättning har stor betydelse för kostnaderna för många verksamheter ikommunerna. I skalleutjämningssystemet får kommunerna avdrag resp. tilläggberoende på om dess ålderssammansättning är gynnsam eller ej. Summan av allatillägg skall motsvaras av samtliga avdrag. 1 praktiken uppnås inte dennautjämning då inte alla kommuner ingår i bidragssystemet. Kommuner med högskattekraft har i regel också en gynnsam ålderssimktur. Det betyder att om dehade varit med i systemet för skatteutjämningsbidrag, skulle de fåll ettavdrag för den gynnsamma åldersstmkiuren som motsvarar drygt 500 milj.kr. Jagföreslår därför all den särskilda avgiften skafl omfatta allakommuner med ett skalleunderlag som överstiger medelskattekraften. Avgiftenbör tas ul på den del av del egna skatteunderlaget som överstiger av medelskattekraften,dock inte för den del av skatteunderlaget som understiger det för kommunengaranterade skatteunderlaget enligt lagen (1988:491) om skatteutjämningsbidrag.Avgiften föreslås utformas enligt följande uppställning. 172 Riksdagen1988/89 I samt Nr 150. 1988/89:150 Bilaga 6 Avlandstingskommunerna är det endast som har enskattekraft som överstiger av medelskallekraften. Det betyder att endastdetta landsting skulle få erlägga avgift med föreslagna förändringar. Stockholmsläns landsting finansierar ett inomregionall skatteutjämningssystem som f nkostar drygt 450 milj. kr. Mot denna bakgrund föreslår jag att den särskildaskatteutjämnningsavgiflen tills vidare inie las ul av landslingen och inteheller av de kommuner som fullgör landstingsfunktioner. Omförslaget hade tillämpats hade 38 av de 45 kommuner som inte erhållerskatteutjämningsbidrag omfattats av den särskilda skalteutjämningsavgiften.Totalt beräknas avgiften, efler föreslagna förändringar, inbringa ca 590 milj.kr 1990, en ökning med ca 335 milj. kr. Enligt7§ i lagen (1988:491) om skatteutjämningsbidrag får regeringen efter ansökanbevilja extra skatteutjämningsbidrag. Bidragen syftar till all hjälpa kommuneroch landsting som av skilda anledningar kommit i ekonomiska svårigheter.Bedömningen av bidragsbehovel görs mot bakgrund av den samladekommunalekonomiska situationen i kommunen. 1 bedömningen ingår ocksåutvecklingen inom näringslivet i kommunen, befolkningsutvecklingen och andrafaktorer av större betydelse för kommunens ekonomi. Som en sådan faktor skall,enligt regeringsbeslut 1 988-06-22, ingå ekonomiska förluster i kommunalaeldningsanläggningar for inhemska bränslen. Delextra skatteutjämningsbidraget uppgick till 300 milj. kr. Ca 70 , milj. kravsåg en engångskompensalion 1989.1111 de.kommuner som drabbades särskilt hårtav övergången lill del nya skatteuljämningssystemet. Jag föreslår därför alldel extra skatteutjämningsbidraget skall uppgå till 230 milj. kr. 7.4 Upprättadelagförslag Prop. Bilaga6 1 enlighet med del anförda har inom upprättats förslaglill 1. lagom ändring i lagen(1987:560) om skatteutjämningsavgifi 2. lag om ändring i lagen (1987:561)om särskild skatteutjämningsavgifi Förslagenbör fogas lill protokollet i detta ärende som bilaga 6.10. De faller inte underområdet för lagrådets granskning. Lagenom ändring i lagen (1987:560) om skatteutjämningsavgift Iparagrafen föreslås att skaileuljämningsavgift inte längre skall las ul på del skatteunderlag somlillskjuts enligt lagen om skatteutjämningsbidrag. Lagenom ändring i lagen (1987:561) om särskild skatteutjämningsavgift Dennedre gränsen för uttagande av särskild skatteutjämningsavgifi sänks. Dessutomföreslås alt sådan avgift inte skall las ut av landstingskommun och kommun sominte ingår i landstingskommun. 1paragrafen regleras uttag av särskild skatteutjämningsavgifi enligt enprogressiv skala. Vidare föreslås alt särskild avgift aldrig skall tas ul påskattekraft som garanteras enligt lagen om skatteutjämningsbidrag. Jaghemställer atl regeringen föreslår all anta förslagen till 1. lag om ändring i lagen (1987:560) om skatteutjämningsavgifi 2. lag om ändring i lagen(1987:561) om särskild skatteutjämningsavgifi E. Bidragoch ersättningar till kommunerna E 1.Skatteutjämningsbidrag till kommunerna m.m. 1987/88Utgift 13 752 297866 1988/89 Anslag 14511000000 1989/90 Förslag 16 263000000 Iprop.1988/89:100(bil.9s. 73) har regeringen föreslagit alt, i Prop.1988/89: 150 avvaktan på särskild proposition i ämnet tillSkatteutjämningsbidrag till Bilaga 6 kommunerna m.m. beräkna ellförslagsanslag av 14511 milj. kr. Jag lar nu upp denna fräga. Frånanslaget betalas skatteutjämningsbidrag till kommuner och landstingskommunerenligt lagen (1988:491) om skatteutjämningsbidrag, samt lagen (1982:221) medsärskilda bestämmelser angående del kommunala skatteunderlaget m.m. för bidragsgivningen finns i förordningen (1988:494) omskatteutjämningsbidrag. Vidare betalas kostnaderna förskalleuljämningsnämnden, som är rådgivande organ i fråga om extra skatteutjämningsbidrag,från detta anslag. Deförändringar som förelogs i skalteutjämningssyslemet får full effektförsl 1990. Jag ser därför inte nu någon anledning all föreslå ytterligareförändringar av detta system. Medutgångspunkt skattesatser och en viss anlagen höjning avskatteunderlaget samt atl åldersstrukturen är densamma som bedöms delordinarie skatteutjämningsbidraget uppgå till 16681 milj. kr. Utöverordinarie skatteutjämningsbidrag kan extra skatteutjämningsbidrag beviljas.Extra skatteutjämningsbidrag beviljas efler ansökan sådana kommuner ochlandsting som av olika skäl har kommit i ekonomiska svårigheter. Bidrag utgårockså till de kommuner som drabbats av bestående effekter lill följd av slopadutbobeskaltning. Vidare utgår bidrag för all trygga kollektivtrafiken iglesbygden sedan statsbidraget för detta ändamål slopats saml efler ansökanlill de kommuner som vidtar förebyggande åtgärder mot jordskred, översvämningaroch andra naturolyckor. Anslagsbehovetför 1990 beräknas till 230 milj. kr. Medelsbehovetunder /90 avser bidrag som utbetalas under andra hälften av 1989och första hälften av 1990. Bidragen uppgår lill 15 616 milj. kr.och beräknas lill 16911 milj. kr. Hälften av beloppen för resp.kalenderår 1989 och 199016263 milj. kr. utbetalas under /90. Jagföreslår all anslaget förs upp med delta belopp. Jaghemställer all regeringen föreslår att 1. bemyndiga regeringen atl utgeextra skatteutjämningsbidrag för i enlighet med vad jag förordat 2. till Skatteutjämningsbidragtill kommunerna m. m. för /90 anvisa ett förslagsanslag av . Bidrag till kommunerna med anledning av avskaffandetav den kommunala företagsbeskattningen 1988/89:100 (bil.9 s. 74) har regeringen föreslagit atl, i avvaktan på särskild proposition i ämnet lill Bidrag till kommunerna med anledningav avskaffandet av den kommunala företagsbeskattningen be- Prop. 1988/89:150 räkna ett förslagsanslag av 879 milj. kr. Jag lar nu upp denna fråga. Frånanslaget betalas bidrag lill kommunerna som kompensation för deliniäktsbortfall som uppstått i samband med att den kommunala beskattningen avjuridiska personer upphört (prop. 1983/84:133 bil.l FiU 39, rskr. 422, SFS1984: 504). Första bidragsåret var . beslöt (prop.1984/85:150, FiU29, rskr. 29) all kompensationen skulle reduceras med 30kr./inv: En ylleriigare reducering med /inv. beslutade omförår 1988 (FiU 1986/87:29, rskr. Regeringen har i september 1988fastställt beloppet för till sammanlagt ca 879 milj. kr. Jaghemställer all regeringen föreslår atttill Bidrag till kommunerna med anledning av avskaffandet av den kommunalaföretagsbeskattningen för /90 anvisa ett förslagsanslag av . Bidrag till kommunerna med anledning av avskaffandetav kommunala garantibeskattningen m. m. 1988/89Anslag 450000000 1989/90Förslag 925 246000 1988/89: 100 (bil.9 s. 74) har regeringen föreslagit all, iavvaktan på särskild proposition i ämnet lill Bidrag till kommunerna med anledningav avskalfandet av den kommunala garantibeskattningen m. m. beräkna ettförslagsanslag av 450 milj. kr. Jag lar nu upp denna fråga. Frånanslaget betalas bidrag lill kommunerna, landstingskommunerna och de kyrkligakommunema som kompensation för netlobortfallel av intäkter till följd av altden kommunala garantibeskattningen av fysiska personers fastigheter och delextra avdraget från inkomst av schablontaxerad fastighet har slopats (SFS1986:473). beslöt (prop. 1987/88:100 bil. 9, Fiu 19, rskr. 244) kommunala sektorn skulle kompenseras för inkomstbortfallet. Regeringen hari fastställt beloppet för till sammanlagt ca 925 milj.kr. Jaghemställer att regeringen föreslår