prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — SÖ hemställer därföratt anslagsposten för bidrag till stödåtgärder tillförs ytterligare 1,5milj. Som framgått ärjag inte beredd all acceptera den föreslagna neddragningen av riksramen förgrundskolekurser för att finansiera bl. a. della ulan vill lösa problemet meden mindre uppräkning av beloppet i kombination med en samordning av alla medel som kan ulnylljasför att underlätta studierna för personer med handikapp av olika slag. Under della anslag finns också medel förbidrag till särskilda behov inom grundvux och komvux. SÖ fördelar dessamedel enligt förordningen (1986:349) om statsbidrag försärskilda behov inom utbildning för vuxna. 1 första hand skall SÖbeakta behov inom komvux. Bidrag kan lämnas till kommuner ochlandstingskommuner-söm har särskilt behov av stöd för komvux. De kan också få bidrag för åtgärder av regional betydelse som de vidtar för studerande medhandikapp i grundvux eller komvux. Sistnämnda' bidrag måste sökas av enplaneringsberedning som avses i förordningen (1984:75) om regional samverkan i fråga om undervisning 133 förelever med handikapp. Bidrag ur dessa medel kan ha formen av extra Prop.1988/89:100 grundvuxtimmar. Däremot får antalet komvuxtimmar inte utökasgenom Bil. 10 bidrag härifrån. Jag har inhämtatfrån SÖ all dessa medel huvudsakligen används som bidrag lill stödjande och elevvårdandeåtgärder t.ex. i samband med övergång frångrundvux till komvux och förstuderande med psykiska eller socialaproblem. Medlen har också utnyttjats för uppsökande verksamhet men inteför att utöka antalet grundvuxtimmar. Jag förordar att medlen för stödåtgärderför vissa handikappade studerande och medlenför särskilda behov inom gmndvux och komvux slås samman. Fr. o. m.den 1 juli 1989 bör i stället bidrag UU vissahandikappåtgärder m. m. kunnautbetalas. Det bör ankomma på regeringen att bestämma vilka närmare regler somskall gälla för det nya bidraget, men för fullsländighetens skull villjag lämna en redogörelse för hur jag har tänkt mig att bidraget skall fördelas och utnyttjas. SÖ bör få i uppdrag attfördela tillgängliga medel mellanlänen. Bidrag till kommuner och landstingskommuner bördärefter beslutas av länsskolnämnderna. Jag räknar med all bidrag skall kunnautgå för åtgärder som syftar till allunderiätta studier och förhindra studieavbrott bland studerande med handikappav något slag. Det innebär i stort settsamma ändamål som , dvs. främst extraordinära kostnader föranledda avhandikappades behov av annorlunda läromedel, personell assistans ochliknande ändamål som är direkt knutna till undervisningssituationen. I likhet med vadsom tillämpats bör dessa medel inte användas för all utöka antalet undervisningstimmar förgrundvux. Bidrag bör heller inte utgå förinformation och uppsökande verksamhet eller för sådana elevvårdsinsatsersom är att betrakta som reguljär verksamhet. Däremot bör det vara möjligt allge bidrag för extraordinära elevvårdsinsatser och sådana insatser av engångskaraktär som möjiggör eller underlättarstudierna för vuxenstuderande med handikapp av något slag. SÖ anför i anslagsframställningen allkommunerna i princip bör svara för kostnaderna för skolskjutsar medianspråktagande av statsbidraget till färdtjänst. Enligt socialtjänstlagen(1980:620) skall kommunerna tillhan dahålla färdtjänst eller motsvarande service. Statsbidrag betalas från soci- alhuvudlileln enligt kungörelsen (1974:840) om statsbidrag lill färdtjänst. Som huvudregel gäller att bidraget betalas av landstingskommu nens eller kommunens bruttodriflkostnader för färdtjänsten. Bidrag kan betalas till kostnader för resor tillstudier på gmndskole- och gymnasiesko lenivå endast om utbildningen skerinom ramen för eller annan vuxenutbildning. Jag vill erinra om all kostnaderna för skolskjutsar inom skolväsendet i övrigt är en kommunalangelägenhet. Mol denna bakgrund bör bidrag för skolskjutsar kunna betalas från detta anslag endast för resor som inte har ingått i underlaget förkommunens statsbidrag till färdtjänst. Bidrag för skolskjutsar bör inteutgå med högre procentsats av brultodrifl kostnaderna än bidraget lill färdtjänst. 1 sammanhanget vill jag också erinra om att har beslutat om ett förbättrat bilstöd lill handikappade, vilket innebär atl fler handikappade kommer all kunna använda egen bil (prop. 1987/88:99, SfU 23, rskr. Efter prisomräkningoch en viss uppräkning i övrigt har jag beräknat 9,2 Prop. 1988/89:100 milj. kr. för handikappåtgärder m. m. Medde begränsningar i utnyttjandet Bil. 10 avdessa medel som jag nu har redogjort för, räknar jag med att handikappadestuderande skall få ökade möjligheter att della i kompetensinriktad vuxenutbildning. 1 denna fråga har jag samrått medstatsrådet . Vi.ssa regler i samband tned intagning till komvux Enligt 1 kap. 6§ vuxenutbildningslagen (1984:1118) gällerföreskrifterna om rätt att delta i grundvux, komvux och särvux bara dem som är kyrkobokförda i landet.Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får dock enligt8 kap. 2 a § meddela föreskrifter om räll för dem som inte är kyrkobokförda ilandet alt della i sådan utbildning. Bemyndigandet har utnyttjats i fråga om studier igrundvux för invandrare, som efler ansökan om uppehållstillstånd har väntat påbesked . Jag harerfarit att det inom samma kategori också finns ell visst behov av studier i komvux. Jag avser därför attföreslå regeringen all bemyndigandetutnyttjas också för studier av det slaget. SÖ har hemställt omen ändring av föreskriften om att vuxenstuderande med slutbetyg frångrundskolan inte får vara resursgrundande för komvuxkurser pågrundskolenivå (etapp 1). Den föreskrift i vuxenutbildningsförordningen(1985:288) som avses anger att en sökande till en grundskolekurs, som redan har betyg i ämnet från ,vuxenutbildningen ellermotsvarande äldre skolform eller som har motsvarande kunskaper, får tas in ikursen endast om det kan ske utan ökade kostnader för statsverket. Med betyg avses både äldre bokslavsbetyg, betyg enligt denfemgradiga betygsskalan och betygetGodkänd från vuxenutbildningen. Den aktuellaparagrafen i vuxenulbildningsförordningen är krånglig och jag har erfarit attmånga finner både den och motsvarande föreskrift om intagning lillgymnasieskolekurser svårtolkade. Enligt min mening bör det göras tydligt att det som avgör om en sökande fårtas in är kunskaper eller avsaknad av kunskaper i ämnet. Det bör ankommapå regeringen all bestämma vilka närmareregler som bör gälla i detta hänseende. 1 enlighet med vad jag har anfört under della anslag omlokala skolplaner har inom upprättats förslag till lag om ändring ivuxenutbildningslagen (1984:1118). Förslaget bör fogas lill detta protokoll som bilaga 10.2. Jag hemställer attregeringen dels föreslår all l.antaförslaget till lag om ändring i vuxenutbildningslagen (1984:1118), 2. godkänna vad jag har förordat beträffande den totala omfatt- 135 ningen av grundvux, komvux och särvux /90, 3. godkänna vad jag harförordat om nya ämnen i komvux, 4. till Bidrag till utbildning förvuxna för /90 anvisa ettförslagsanslag på I , dels bereder tillfälle att ta del av vad jaghar anfört om 5. systemet med särskild delram. Prop.1988/89:100BiL 10 Statens skolor för vuxna:Utbildningskostnader 1987/88Utgift 1988/89 Anslag 1989/90 Förslag 18852626 20351000'23075000 ' Av anslaget /89 har . inte ställts tillskolöverstyrelsens (SÖ) och statensskolor för vuxna (SSV) disposition tillföljd av tillämpandet av en utgiftsram. SSV i ochNorrköping utgör ett komplement till den kommunala vuxenutbildningen(komvux). De grundläggandebestämmelserna om SSV finns i vuxenutbildningslagen (1984:1118). finns bl.a. i vuxenulbildningsförordningen (1985:288),förordningen (1984:1120) om inbyggd utbildning i och statlig vuxenutbildning, förordningen(1986:348) om utveckling av verksamheten vidstatens skolor för vuxna och förordningen(1986:64) om uppdragsutbildning vid statens skolor för vuxna. Ersättningen för uppdragsutbildning skall motsvarasamtliga statliga kostnader med anledning av uppdraget. Beräknad ändring 1989/90 ,; .28,5 (därav lönekostnader) (17711000)-' (-h 2 090 000) ten vid statens skolor ' Av timramen har SÖ inte ställt 650undervisningstimmar till SSV:s förfogande med anledning avtillämpningen av en utgiftsram. - Exkl. den biståndsrelateradeverksamheten vid SSV i . 'Av angivetbelopp har inte 177000 kr.ställts till SÖ:s och SSV:s disposition till följd av tillämpningen av en utgiftsram. () föreslår bl. a. följande: Pris- och löneomräkningI . Under budgetåret1986/87 analyserade SÖ i samverkan med SSV hur Bil. 10 SSV:s roll somkomplement till komvux skulle utformas. Det utvecklingsarbete som analysen föranledde harfortsall under /88. Utöver ett gemensamt kursutbud för de båda skolornabestående av allmänna ochekonomiska ämnen kommer skolan i all profilera sig genom samverkan med Sandöskolan,samverkansinsalser för gles-bygdsulbildningaroch utbildningar för hörselhandikappade. Skolan i kommer attutveckla bl.a. utbildning inomdataområdet och t. ex. för invandrare påderas hemspråk. Båda skolorna skall i ökad utsträckning anordna yrkesinriktadutbildning för personer som inte kan få sådan inom hemortens komvux. För att ge skolorna ökade möjligheter att erbjudayrkesinriktad utbildning föreslår SÖ att timramen för denna utökas med 4000undervisningstimmar till totalt 40000undervisningstimmar. SÖ föreslår att390000 kr. anvisas engångsvis lill inköp av ny telefonväxel till SSV i . Medelsbehovet under förslagsanslagetStatens skolor för vuxna: Utbildningskostnaderberäknas för /90 till . Pr/5- och löneomräkning m. m. Vid min beräkning av högstlöneposlen har jag gjortlöneomräkning med något högre belopp (-f .) än vad ()föreslagit. Jag harprisomräknal medlen för övriga förvaltningskostnader (-t-94000 kr.) med något lägre och stödåtgärder för handikappade studerande (-.) med något högre belopp än vadSÖ föreslagit saml lokalkostnader(-.) enligt SÖ:s förslag. Jag har beräknat ökade medel för utveckling av verksamheten (-I- 29 000kr.). Jag har vidaretillfört anslaget . med anledning av alt organisationen av de statligaredovisningscenlralerna föreslås förändrad fr.o.m. den Ijuli 1989. Beträffande SÖ:s förslag om utökning av timramen förstatens skolor för vuxna (SSV) och finansiering av denna utökning vill jaghänvisa lill vad jag haranfört under anslaget C 1. Bidrag lillkommunal utbildning för vuxna. Till följd avtillämpandet av en utgiftsram har SÖ, för alt anpassa verksamheten till anvisademedel, minskat antalet undervisningstimmar till skolorna med 650 limmar. Skolorna disponerar därmed sammanlagt under budgetåret1988/89. Jag räknar med samma volym för /90. (2) 137 Jag har beräknat medel i form av en engångsanvisning(-.) för inköp aven ny telefonväxel till statens skola för vuxna i (SSVH). Jag har vid min beräkning av anslaget utgått från etthuvudförslag med en real minskning av administrativa kostnader (. Medel för språkutbildning inför U-landsarbete SSVH anordnar /82 språkutbildninginför U-landsarbete. Medelför denna verksamhet anvisas fr.o.m. /89 under de båda anslagen tillSSV på åttonde huvudtiteln. Jag beräknar sammanlagt . förändamålet under /90, varav 569000kr. (-.) under förevarande anslag. Beloppet finansieras genomavräkning från biståndsramen. Enligtmin mening finns det skäl all utvärdera SSV:s verksamhet och formerna för denna i vissa avseenden. Detta börkunna göras inför arbetet med budgetproposition. Utvärderingenbör omfatta SSV:s roll inom den kompetensinriklade vuxenutbildningen ochsamverkan med komvux saml en bedömning avbehovet av distansundervisning av olika slag. En prövning av del nuvarande huvudmannaskapet för verksamheten bör också ingå. Jag har för avsikt atl föreslåregeringen alt ge SÖ i uppdrag att ulföra denna utvärdering. Jag hemställer atl regeringen föreslår all till Statensskolor för vuxna: Utbildningskostnader anvisa ett förslagsanslag på . Statens skolor förvuxna:Undervisningsmaterial m. m. 1987/88Utgift 4889123 Reservation 232470 1988/89 Anslag 4 855000 1989/90 Förslag 5 215 000 Ur anslaget betalasmaterial för självstudier och andra läromedel och hjälpmedel som används iutbildningen samt utrustningskomplettering m. m. vid statens skolor för vuxna. Anslaget tillförs inkomster från avgifterför studiematerial och andra Prop. 1988/89:100 hjälpmedel enligt 4 kap. 4a§ vuxenutbildningsförordningen (1985:288). 10 Inkomsterna harberäknats till . för innevarande budgetår. () beräknar inkomsterna från de studerandes avgifter för studiematerial till . SÖ beräknarmedelsbehovet under reservationsanslaget Statens skolor för vuxna:Undervisningsmaterial m.m.för /90 till . Jag har gjort prisomräkning med ett något högre belopp änskolöverstyrelsen avbruttoutgifterna för undervisningsmaterial m.m. (-. Jag har vid minberäkning av anslaget utgått från ell huvudförslag med en real minskningmed av den del av anslaget som inte avser undervisningsmaterial ( . Jag beräknar inkomsterna från destuderandes avgifter för undervisningsmaterial till . Som framgått av minföredragning av föregående anslag bör medel för undervisningsmaterial m.m. i anslutningtill den språkutbildning inför U-landsarbetesom bedrivs vid skolan i anvisas under förevarande anslag. För /90 bör 86000kr. (-.) Beloppet finansieras genom avräkning från biståndsramen. Jag hemställer all regeringen föreslår att till Statensskolor JÖr vuxna: Undervisningsmaterial m. m. för /90 anvisa ell reservationsanslag på5 . Bidrag till studieförbunden m. m. 1987/88 Utgift 1036091045 1988/89 Anslag 1041366 000 1989/90 Förslag 1 119 828 000 Enligt de grunder som har godtagits av1981 års riksdag (prop. 1980/81:127, UbU 36, KrU 6y, rskr. 386)utgår ur della anslag bidrag till studiecirklar, lill kulturverksamhet i studieförbunden, till studieförbun dens organisation, pedagogiska verksamhetoch verksamhet för handikap pade samt lill Folkbildningsförbundel och länsbildningsförbunden. Med len till kulturverksamhet samt till och länsbild- 139 ningsförbunden disponeras av . Övrigamedel disponeras avskolöverstyrelsen. Enligt förordningen(1981:518) om statsbidrag till studiecirklar m.m. utgår schablonbidrag, lilläggsbidrag och bidrag till kostnader för resekost-nadsersätlningar och traktamenten för vissastudiecirklar. Schablonbidrag utgårmed 99 resp. . för varje studietimme. Det högre schablonbidraget utgårunder /89 för 6 . Upp till10% av antalet timmar för vilka högre schablonbidrag utgår får användas på ettfriare sätt enligt 21 a § förordningen främst till verksamhet för korttidsutbildade ochdärutöver för andra med motsvarande särskilda behov.Tilläggsbidrag utgår till vissastudiecirklar med . för varje studietimme. Till studiecirklar inom de kommuner somingår i stödområdena A, B och C enligtbestämmelserna om regionalpolitiskt stöd utgår tilläggsbidrag med 15 kr.för varje studietimme. För varjestudietimme enligt 21 a § förordningen utgår utöver eventuella övriga tilläggsbidrag ett särskilt bidragom . Enligt förordningen(1981:519) om statsbidraglill kulturverksamhet i studieförbundenm. m. utgår bidrag lill sådanverksamhet som anordnas av studieförbund,föreläsningsföreningar och andra ideella föreningar. Statsbidrag tillstudieförbundens centrala organisationskostnader, deras pedagogiska verksamhet och utvecklingsarbete samtderas verksamhet för handikappade, utgår enligt bestämmelser iförordningen om statsbidrag till studiecirklar m. m. 70 milj. kr. av demedel som tillfaller statsverket genom vuxenutbild-ningsavgiflen förinnevarande budgetår används till atl delvis finansiera anslaget Bidraglill studietljrbunden m. m. Prop.1988/89:100Bil. Bidrag till studiecirklar,7o/-.5/ag.sv/.y Bidrag till studieförbundens centrala Bidrag till studieförbundens pedagogiska verksamhet och utvecklings- Bidrag till studieförbundens verk- SÖ:s konferenser för studieförbun- Pris- och löneomräkning . Eftersom del lägre schablonbidraget avsestäcka en väsentlig del av kostnaderna för sådana studiecirklar som anordnasutan att cirkelledarar- vodeutgår, tillämpar () löneomräkning endast för Prop.1988/89:100 den del av det högreschablonbidraget som överstiger nivån för del lägre Bil. 10 schablonbidraget(70,av ). För resterande andel av det högre schablonbidraget och för hela del lägreschablonbidraget tillämpar SÖ prisomräkning. För övriga anslagsposter sominnehåller såväl pris- som löneomräkning tillämpar SÖ genomgående prisomräkningför halva beloppet. SÖ beräknar all det totala antaletstudietimmar för /90 kommeratl uppgå lill 10546000. Med utgångspunkt i principen om högre schablonbidragför två tredjedelar av del totala antalet studietimmar beräknar SÖ attantalet studietimmar med högre schablonbidrag bör justeras upp med 565000 studielimmar.Denna uppjustering medför en övrig automatisk kostnadsökning på 39 555000 kr.Antalet studietimmar med högreschablonbidrag blir därmed 7030000. SÖ anmäler behov aven uppräkning av kvoten för det högre schablonbidraget lillden tidigare 70-procentsnivån för att i någon mån kompensera tidigare låga prisomräkningar. Kostnadernaför en sådan kompensation beräknasuppgå till . SÖ bedömerdet inte som möjligt all finansieradenna uppräkning genom omprioritering inom sitt ansvarsområde men anmälerbehovet för regeringens kännedom. Till följd av denökande verksamhelsvolymen beräknar SÖ en ökning från 646000 till703000 studietimmar av det särskilda tilläggsbidragel om . inom den friaresursanvändningen. Kostnaden för denna ökning uppgår till . SÖ anmäler allanslagsposten Bidrag till studiecirklar är underbudge-terad. Anledningen tilldella är atl cirkelverksamhelen har ökat i förhållande till vad som beräknats budgetproposition.Underbudgetering-en för /89 beräknas till . SÖ föreslår allbidraget lill studieförbundens pedagogiska verksamhet och utvecklingsarbete räknas upp med 3 milj. kr.utöver pris- och löneomräkning. SÖ föreslår attbidraget till studieförbundens verksamhet för handikappade räknas upp med 1,7 milj. kr. SÖ föreslår attmedel till tolkar för döva och personlig assistans beräknas skilt från medel lill mer ulvecklingsinriktade insatser för handikappade. I skrivelse den 20september 1988 har SÖ lagt fram rapporten inför 90-lalet, En analys avstudieförbundens situation, verksamhetoch uppgifter. Rapportens första del utgörs av en analysav utvecklingen under 1980-talet.Bidragsulvecklingen och verksamhetens förändringar las upp. Denekonomiska situationen m.fl.förhållanden i studieförbundens lokalavdelningarbelyses. 1 rapportens andradel berörs främst frågor om mål och syfte med verksamheten. Man beskriver studieförbundens roll ochuppgifter i 90-talels samhälle ochfolkbildningsmålen och syftet med statens stöd till verksamhetendiskuteras. Frågor om förhållandet mellan mål och daglig verksamhetbelyses och målstyrning ställs upp som ett alternativ till det Prop.1988/89:100 regelsystem som gäller. I rapportenföreslår SÖ att antalet högschablontimmar skall fastställas som ett fast antal.Antalet sådana timmar skall, enligt SÖ, uttrycka bidragsgivarensambitionsnivå för den verksamhetsomfattning man är beredd att stödja. Antalet högschablontimmarbör inte ändras alltför ofta, ochförändringar av limramen bör ses som ullryck för ändrad ambitionsnivå från statens sida. SÖ menar att omambitionsnivån för anslaget knyts till antalethögschablontimmar bör, som en konsekvens av delta, bidragsbeloppet iprincip följa kostnadsutvecklingen. Den årliga fördelningen mellan studieförbunden bör upphöra. Isamband med att nämnda förändringar görs av statsbidragssystemet börbidragsnivån återställas lill denambitionsnivå som fanns vid införandet. SÖ föreslår att förändringarna avstatsbidragssystemet skall införas /90. Vidare föreslår SÖ en försöksverksamhet med /91 avseendeett nytt, målstyrl statsbidragssystem. Under anslagsposten Bidrag tillkulturverksamhet begär en ökning med , varav 20 milj.kr. utgör förstärkning av bidragetoch . kompensation för kostnadsutvecklingen. menar att man rimligen börsträva efter att göra studiecirklar ochkulturgmpper någorlunda jämbördiga vad gäller ekonomiska förutsättningar.I detta sammanhang nämns alt antalet arrangemang med kulturgrupper har minskat från 31 723 arrangemang budgetåret1983/84 till 28 663 /87. Rådet ger exempelpå ekonomiska svårigheter som olika verksamheter har, l.ex.inom sektorn för körsång och inom dansområdel. anför ocksåatt det kan förväntas ytterligare krav på studieförbundens medel för kulturverksamhet med hänsyn till Folkmusik- och . AnslagspostenBidrag till och länsbildningsförbundenföreslås öka med . utgör kompensation för pris- och löneökningar och 0,5 milj. kr. enförstärkning av verksamheten. Enligt är den föreslagna ökningennödvändig om nämnda organisationer skall fullfölja sina uppgifter. /88 omfattade studiecirkel verksamheten . Jag bedömer att verksamheten under /90 kommer att vara av ungefär sammaomfattning. Schablonbidrag utgår med . förvarje studietimme (högre resp. lägre scha blonbidrag). Jag föreslåratt dethögre schablonbidraget räknas upp med . fr. o. m /90 samt atl detlägre schablonbidra- 142 gethöjs med 1 kr.dvs.lill 30 kr.per studietimme. Jag beräknar antalet Prop.1988/89:100 timmar med det högre schablonbidraget lill 6 725 500 vilket innebär en Bil. 10 ökning jämfört medinnevarande budgetår med . För studiecirkeltimmar inom den s.k fria resursanvändningen utgår ell tilläggsbidrag med . /90 föreslår jag all43 kr. skall utgå för samtliga utnyttjade limmar inom denna del. För övriga tilläggsbidrag beräknar jagoförändrade belopp . Den sammanlagda ökningen av anslagspostenlill studiecirklar blir 54 431000 /90. I skrivelse den 20september 1988 har () överlämnat rapportenStudieförbunden inför 90-talet. I en lill rapporten fogad skrivelse föreslår SÖ förändringar avstatsbidraget för studiecirkel verksamheten såväl på kort som på lång sikt. På längre siktinnebär förslaget att man minskar de formella reglerna för hur verksamhetenskall vara utformad för atl berättiga till statsbidrag och att statsbidragssystemet istället på ett mer direkt ochtydligare sätt knyts till målen för folkbildningen. SÖ har funnit attden nuvarande kopplingen mellan verksamhetsutveckling och antalet studietimmarmed del högre schablonbidraget för med sig negativa effekter på verksamheten ute i studieförbunden ochall delta system därför bör upphöra. a. atl en icke önskvärd konkurrens om det begränsade antalet studietimmar med högschablonbidrag har utvecklats.Orsakerna är den sjunkande anslagsnivån, uttryckt dels genom antalet högschablontimmar och dels genom atlbidragsbeloppet inte harföljt kostnadsutvecklingen samt den åriiga omfördelningen av högschablontimmar mellan studieförbunden. SÖföreslår därför att den årliga omfördelningen av högschablontimmarmellan studieförbunden upphör fr.o.m. /90. Beslut om antaltimmar med det högre schablonbidraget börgrundas på en totalbedömning av verksamheten och en bedömning av hur stor del av den som bör få del högrebidraget. Förändringar av antalet studietimmar med det högrestatsbidraget kan, enligt SÖ, ses som ett ullryck för en ändrad ambition hosstatsmakterna när det gäller omfattningen avden verksamhet för vilken studieförbunden skall erhålla det högreschablonbidraget. SÖ menar vidare atl om man på detta sätt knyter den avstatsmakten fastställda ambitionsnivån lill antalet studietimmar med etthögre schablonbidrag, är det rimligt atl knyta bidragsbeloppet lill en viss andel av den verkliga kostnaden för all genomföra enstudietimme. Enligt SÖ skulle deföreslagna förändringarna göra bidragssystemet mer stabilt. Antalethögschablontimmar bör i princip fördelas mellan studieförbunden medutgångspunkt i nuvarande omfattning av verksamheten. Denna fördelning börsedan ligga fast så länge del totala antalet studietimmar med högreschablonbidrag är oförändrat. Om statsmakterna beslutar om en förändring avambitionsnivån för bidraget lill studiecirkelverksamheten och därvid ändrar det tillgängliga antaletstudietimmar bör en justering av fördelningen mellan studieförbunden göras medutgångspunkt i verksamhetens utveckling från den närmast föregåendeför- SÖ anser dock all det bör finnas en möjlighetlill omfördelning i Prop.