prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — Även reglerna om ersättning ochbelöning till den som ingriper föratt avvärja brott har förbättrats och förenklats genom enförfattningsändring som trädde i kraft . getts större möjlighet än tidigare att påenkelt sätt fä sina skadeståndsanspråk prövade i brottmålsrättegångar med hjälp av polisenoch åklagare (prop. 1987/88:1, JuU 14, rskr. 81, SFS 1988:6). harinformationen till målsägandena rörande bl.a. förloppet av förundersökningen förbättrats genom vissaförordningsändringar (SFS 1988:7). Den som är målsägande i mäl omsexualbrott och andra grova våldsbrott bar getts rätt att undervissa förutsättningar få ett av statenbetalt juridiskt biträde, s.k. målsägandebiträde, underförundersökningen och rättegången (prop. 1987/88:107, JuU 33, rskr. 316, SFS1988:609). Den nya lagen om besöksförbud, som trätti kraft (prop. 1987/88:137, JuU 42, rskr. 320, SFS1988:688), skall förbättra skyddet för framför allt kvinnor somriskerar att utsättas för misshan del och andra övergrepp. Strävandena att förbättra brottsoffrenssituation går vidare. 1988/89:100 Regeringenhar, som jag tidigare nämnt, gett brottsförebyggande rådet Bil. 4 iuppdrag att följa upp tillämpningen av lagen om besöksförbud för att man skallfå en bild av hur lagen fungerat i praktiken. Uppdraget skall redovisassenast . . BRÅ lämnade , efter uppdragfrån regeringen, en rapport om stöd och hjälp åt brottsoffer (BRÅ utredning1988:1). I rapporten lämnas förslag till åtgärder på en rad olika områden för att stödjaoch hjälpa brottsoffer. För att ge ytterligare underlag för att bedöma hur åtgärderna bör utformas har regeringenlämnat bidrag till försöksverksamhetvid två brottsofferjourer. När denna försöksverksamhet har redovisats och BRÅ:s rapport om brottsoffer beretts färdigt i kommer regeringen attta ställning till vilka ätgärdersom kan vidtas för att på detta sätt ytterligare stärka brottsoffrensställning. Jag beräknar dock i det följande medel till stöd för brottsofferjoureroch liknande verksamhet. Jag vill i dettasammanhang nämna att en informationsbroschyr som är riktad till demsom utsatts för brott har utarbetats inom justitiedepartementet.Broschyren har distribuerats till myndigheter och andra som kommer i kontakt medbrottsoffer. Arbetet inom kriminalvärden består huvudsakligen i attverkställa fängelsestraffen och ansvara för övervakningen av skyddstillsynsdömda och villkorligtfrigivna. Syftet är att hindra dessa personer från att begå nya brott och att långsiktigtförbättra deras sociala villkor. De nya regler förstraffmatning och påföljdsval som träder i kraft innebärinte någon förändrad syn på innehållet i straffverkställigheten. Ambitionen äralltjämt att inom ramen för de ådömda påföljderna så långt möjligt underlätta de dömdasanpassning i samhället. Denna grundtanke är en förutsättning för en human och meningsfull kriminalvård. Kriminalvärdensklienter är till stor del socialt och i de flesta andra avseendenstarkt missgynnade personer. som kriminalvärdens ambitionsnivå måstevara hög, bör man därför vara medveten omsvårigheterna att lyckas med de åtgärder som vidtas för att främja de dömdas anpassning. Det krävs ocksämedverkan frän andra samhällsorgan för att ge dem en rimlig socialplattform. Kriminalvärdens klienter harsamma principiella rätt som andra medborgaretill den service och omsorg som samhället tillhandahäller. Det är enviktig uppgift för kriminalvården att se tillatt denna princip upprätthålls. Beträffandekriminalvärden i anstalt måste man kunna kräva att 33 säkerheten mot rymningar är tillfredsställande. 3 1988/89 1 saml. i lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt, som trädde ikraft den Prop. 1988/89:100 , har skärpningar skett för vissalångtidsdömda när det Bil. 4 gälleranstaltsplacering samt permissioner och andra vistelser utanför anstalt(prop. 1987/88:130, JuU 43, rskr. Cirka 200 intagna omfattades hösten1988 av dessa skärpta regler. har vidare efter några uppmärksammade rymningar påbörjat enöversyn av säkerheten på vissa anstalter. 6.2 Bättre innehåll i verkställigheten i anstalt m.m. Detår angeläget att man fortlöpande utvecklar behandlingsmetoder och arbetsformer i övrigt inom kriminalvården.Detta sker bl.a. genom försöksverksamheterav olika slag på många håll i landet. Hittillsgjorda erfarenheter tyder på att detkan vara möjligt att nä bättre resultat med utvecklade eller nyametoder. Under hösten 1988har en översyn av kriminalvärdens verksamhetsformer och innehåll påbörjats, översynenär ett led i det arbete som är resultatetav departementets verksamhetsplanering. Den bedrivs av en arbetsgruppinom i samarbete med kriminalvårdsstyrelsen.I en första etapp avser översynen kriminalvården i anstalt. Inom ramenför denna görs bl.a. en analys av de försöksverksamheter som pågår. Ettseminarium har hållits om insatserna förnarkotikamissbrukare. Ett annat planeras beträffande män dömda förkvinnomisshandel och sexualbrott. Avsikten är att arbetsgruppens överväganden och förslag skall kunna ge undertag för ställningstagandentill den framtida inriktningen. En viktig utgångspunkt är att ta till vara ochöka personalens kompetens. Kriminalvårdsstyrelsenhar påbörjat en översyn av personalresurserna inom häktes- ochanstaltsorganisationen. Avsikten är bl.a.att lämna förslag till omfördelning av resurserna mellan olikaanstalter för att åstadkomma en jämnare personaldimensionering vid likvärdiga enheter. Därvid kommer att beaktas de skillnaderi fräga om säkerhetsgrad, verksamhetsinriktning etc. som föreligger vid olika anstalter ochanstaltsavdelningar. Enligt planerna skall översynen vara slutförd iseptember 1989. översynen kommer i viss utsträckning attsamordnas med det program för att förbättrade anställdas arbetsmiljö som har påbörjats av kriminalvårdsstyrelsenunder , bl.a. i fräga om vård-ochtillsynspersonalens arbetsuppgifter. Strävan är att ta tillvara dessa personalkategoriers resurser pä ett effektivare och merallsidigt sätt än vad som sker. Även resultatet avden översyn av kriminalvårdsverkets organisation och arbetssätt som pågår och som jagåterkommer till senare bör enligt minuppfattning skapa goda förutsättningar för metod- och personalutvecklingen inomkriminalvärden. Det är viktigt att de olika åtgärder somnu har nämnts ses i ett sammanhang. Därvid bör beaktas också det arbete inom kriminal- 34 värdsstyrelsen som gäller rekryteringsfrågor. Det börvara naturligt pä Prop. 1988/89:100 det lokala planet att utarbeta programdär denna samsyn pä frågorna Bil. 4 kommer till uttryck. bör ta initiativ till att sådana planer görs upp. Det bör ocksåframhållas att en viktig förutsättning för en utveckling av innehållet iverkställigheten i anstalt är att det finns en sådan tillgång pä anstaltsplatser att deintagna kan placeras sä att straffverkställigheten kan tillgodse behoven av behandling,säkerhet m.m.. har beläggningen vidkriminalvårdsanstalternaökat med och vid häktena med . Beläggningenvid de slutna riksanstalterna har varit sä hög att häktade som dömts inte kunnat placeras i anstaltutan fått stanna kvar i häkte. Inom anstaltsorganisationen i övrigt hardet varit överbeläggning /88. Beläggningssituationen vid häktena är särskilt besvärande i storstadsregionerna.Antalet verkställbara fängelsedomarsteg med omkring 1 000 jämfört med . Beläggningen vid kriminalvårdsanstalterna kan därför väntas ökaytterligare . En ny lokalanstalt iSigtuna kommun, benämnd Storboda, har tagits i bruk under är 1988. Regeringen har medhänsyn till beläggningsutvecklingen beslutat att 124tidigare stängda platser vid slutna riksanstalter samt 75 platser vid de tidigare nedlagda lokalanstalterna iKristianstad och fär tas i anspråk. Beläggningen vidkriminalvärdens anstalter kännetecknas av stora säsongsvariationer.Hög beläggning råder medan den under resten avåret normalt är betydligt lägre. Till största delen beror detta pä variationer i domstolarnasarbete. Antalet fängelsedomar är lägst och högst under månadernaoktobernovember. Genom en författningsändring, som träddei kraft , kan dömda med en strafftidpä högst i vissa fall föreläggas att inställa sig i anstalten bestämd dag inom av högst sex månaderfrän det att domen blev verkställbar. Syftet med reformen är att för denna grupp av dömda styra tillströmningen till anstalterna sä att beläggningen jämnas utunder året. Den dömde har dock alltid rätt att inställa sig sä snart domen kanverkställas. Reglerna om förskjuteninställelse ändras under innevarande budgetår för att kunna tillämpas päflera dömda. 7 Lokalförsörjningen Pop-1988/89:100 Myndigheterna inom områdedisponerar knappt enmiljon kvadratmeter, varav För nästa budgetår kommer chefen förfinansdepartementet att föreslåinvesteringar i byggnader i form av en treärsplan. Närmare uppgifter ominvesteringen för kriminalvärden lämnas under E. 8 Ändringar i anslagsindelningcn Ipropositionen 1988/89:25 med förslag till tilläggsbudget I till statsbudgeten för /89, m.m., harstatsministern anmält vissaförändringar i departementsindelningen att träda i kraft den 1 januari1989. Förjustitiedepartementets del innebär förändringen att ärenden om polisväsendet förs över tillcivildepartementet. Fr.o.m. /90redovisas därför anslagen till polisväsendet under trettonde huvudtitelni budgetpropositionen. Indelningen i littera och anslag under andra huvudtiteln har ändrats. Ändringen är följande. Littera B Polisväsendet har utgått ochersatts av B. Avsnittet innehåller nu B 1. Justitiekanslern och B 2.Datainspektionen. Dessa tvä senareanslag har flyttats från littera G. De kvarvarande anslagen under littera G har numreratsom. 1987/88 Utgift 1988/89 Anslag 1989/90 Förslag Av anslaget /89 har . inte ställts till statsrådsberedningens disposition till följdav tillämpandet av en utgiftsram. Beräknad ändring 1989/90 + 1 150 000 (därav lönekostnader) (17 521 000) (+ 600 000) + 1 154 000 (1)Av anslaget har . inte ställts till statsrådsberedningens dispositiontill följd av tillämpandet av en utgiftsram. Med hänvisning till sammanställningenberäknar jag anslaget till . Medelsbehovet har beräknats medutgångspunkt i en real minskning av utgifterna om medfördelningen 2,2 och för första, andra resp. tredje budgetåret. Jag hardärvid påfört . med anledning av upplösning, sevidare bil. 2 Gemensamma frågor avsnitt 4. Vidare har jag som en följd av denföre slagna avvecklingen av det särskilda anslaget för Extra utgifter underanslaget beräknat (jämför bil. 1 Finansplanen, Statsbudgeten och särskildafrågor, avsnitt 7). Jaghemställer att regeringen föreslår att till Statsrådsberedningen /90 anvisa ett förslagsanslag på . 1987/88Utgift 37 427 865 1988/89 Anslag 37916 000 1989/90 Förslag 41120 000 Av anslaget /89 har . inte ställts till disposition till följdav tillämpandet av en utgiftsram. 1989/90 B"- 4 Förvaltningskostnader 37 916 000 (1) + 3 204 000 (därav lönekostnader) (33740 000(1) (+ 704 000) Summa 37 916 000 (1) (1) Av anslaget för /89 har . inte ställts till justitiedepartementetsdisposition till följdav tillämpandet av en ut giftsram. Med hänvisning till sammanställningenberäknar jag anslaget till . Medelsbehovet har beräknats medutgångspunkt i en real minskning avutgifterna om på tre är med fördelningen 2,2 och för första, andraoch tredje budgetåret. Vid anslagsberäkningen har jag beaktat att frågor ompolisväsendet fr.o.m. genom en ändrad arbetsfördelning inomregeringskansliet handläggs i . I samband härmed har sextjänster i departementet dragits in och överförts till . Vidare har jag som en följd av denföreslagna avvecklingen av det särskilda anslaget Extra utgifter under anslagetberäknat I (jämför bil. 1 Finansplanen, Statsbudgeten och särskildafrågor, avsnitt På anslaget för har91 . påförts med anled ning avRC-organisationens upplösning, se vidare bilaga 2 gemensamma frågoravsnitt 4. Jaghemställer att regeringen föreslår att till för budgetåret1989/90 anvisa ett förslagsanslag på . 1987/88Utgift 27 245 319 Reservation 1 155 866 1988/89 Anslag 26130 000 1989/90 Förslag 25 665 000 Fem nya kommittéer har tillsatts . Dessa är1988 års leasingutredning,utredningen med uppdrag att utreda vissa konkursrättsliga frågor, kommittén meduppdrag att utreda frågan om meddelarfriheten i förhållandet mellan enskilda,utredningen med uppdrag att utreda vissa frågor om säkerhetspolisen ochstorstadsutredningen. Direktiv har vidare beslutats för en kommitté som skallöverväga om möjligheterna till ersättning för ideell skada kan förbättras. har sju kommittéer avslutatsina uppdrag, nämligen fängelsestraffkommittén, betalningsansvarskommittén, utredningen om TV-övervakning m. m., juristkommissionen med anledning av mordet på , parlamentariska kommissionen med anledning av mor- 38 detpå , medborgarkommissionen för granskning av viss va- Prop.1988/89:100 penexport och domarutredning. Med hänsyn till den beräknadeomfattningen av utredningsverksamheten kan anslaget minskas något (465 000kr.) under nästa budgetår. Jag har därvid beaktat att på grundav den ändrade arbetsfördelningen i överförts tillcivildepartementets ansvarsområde. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Utredningar m. m. för budgetåret1989/90 anvisa ett reservationsanslag på . Information omlagstiftning m.m. (1) 1987/88Utgift 1 826 652 Reservation 1988/89 Anslag 810 000 1989/90 Förslag 1 132 000 (1)anslaget A 5. Information om lagstiftning m.m. Anslagsbeloppetbör för nästa budgetär uppgå till . Under anslaget har jag beräknat ettengångsbelopp på . som ett tillskott till en stiftelse som avses blibildad av bl.a. justitie departementet. Stiftelsen, som skall formation, skallverka för att rättsinformation i växande utsträckning blir tillgänglig för rättslivetmed användning av informationstekno logins nya möjligheter. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Information om lagstiftning m.m.för /90 anvisa ett reservationsanslag på I . Framtidsstudier, långsiktig analys m.m. (1) 1987/88Utgift 8 300 000 Reservation O 1988/89 Anslag 10 300 000 1989/90 Förslag 10 912 000 (1)anslaget A 6. Framtidsstudier, långsiktig analys m.m. Från anslagetbetalas bidrag till den verksamhet som bedrivs av för framtidsstudier.Stiftelsen, vars styrelse är utsedd av regeringen,skall enligt sina stadgar bl.a. i egen regi eller i samarbete med andrabedriva framtidsstudier, långsiktig analys och därmed sammanhängandeverksamhet för att därigenom stimulera till en öppen och bred diskussion om framtida hot och möjligheter isamhälls utvecklingen. Stiftelsens verksamhet leds under styrelsen aven chef. har tidigare avsatts som stiftelsekapital. föreslåratt bidraget för nästa budgetår bör uppgå till . exklusive pris-och löneomräkning. Institutets verksamhet började i oktober1987. Under / 88 har en chef för institutet rekryterats. Dessutom har ett omfattande 39 arbetelagts ned på en organisationsuppbyggnad m.m. Institutet har över Prop.1988/89:100 tagit ett antal projekt från forskningsrådsnämndens sekretariat förfram- Bil. Institutet har också lagt fast riktlinjerna förverksamheten . Enligt dessa riktlinjer bör institutetsframtidsstudier vara ett komplement tilllångstidsutredningarna och liknande framtidsbedömningar. Institutets storaprojekt skall koncentreras på sådana långsiktiga problem som kommer att habetydelse för debatt och beslutsfattande under den närmaste tiden.Huvudområdena blir miljö och hälsa, svenskt arbete och liv samt internationelloch global utveckling. Till det första området hänförs det under hösten 1988startade bio-samhällesprojektet som på olika områden skall belysa frågeställningar som väcks av den nya biologin och dess tillämpningar. Under huvudrubrikensvenskt arbete och liv pågår ett projekt om framtida folk rörelser ochframtiden. Under rubriken internationell och global utveck ling diskuteras bla en fristående fortsättning av en tidigare genomförd studie av iframtidens . Under alla de tre ämnesrubrikerna övervägs för övrigt ettytterligare antal arbetsprojekt. Institutets planering för treårsperiodeninnefattar också ett antal vetenskapliga och offentliga seminarier ochinformations- och publiceringsverksamhet. Jagförordar att anslaget beräknas till . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Framtidsstudier, långsiktiganalys m.m. för /90 anvisa ett reservationsanslag på 10 912 000kr. VISSA TILLSYNSMYNDIGHETER M.M. Prop.1988/89:100 Bil. 1987/88 Utgift 1988/89Anslag 1989/90 Förslag Av anslaget /89 har . inte ställts till justitiekanslerns disposition till följd avtillämpandet av en utgifts ram. Justitiekanslern () är regeringensjuridiske ombudsman, bevakar statens rätt och har tillsyn över dem som utövaroffentlig verksamhet. Han fullgör ocksåvissa uppgifter enligt bl.a. tryckfrihetsförordning en, 8 kap. , datalagen (1973:289) ochlagen (1977:20) om TV-övervakning. Beräknad ändring 1989/90 3 227 000 (1) (därav lönekostnader) (2 982 000) (1) (+ 594 000) 3 675 000 (1) (1) Av anslaget har . inte ställtstill Justitiekanslerns disposition till följd avtillämpandet av en utgiftsram. Någonreal anslagsminskning enligt huvudförslaget är enligt JK inte möjlig att genomföra. Ärendemängden har ökat i jämförelse med . Dettatillsammans med en rad synnerligen resurskrävande utredningsuppdrag frånregeringen har gjort att arbetssituationen blivit mycket ansträngd. Ennedskärning av anslaget under närmast följande tre budgetåren kan endastgenomföras genom en minskning av personalen. En sådan minskning skulleinnebära att vissa arbetsområden blir eftersatta. JK skulle därigenom intekunna fullgöra de uppgifter som ålagtshonom enligt lag och annan författning. Det alltmera ansträngda arbetsläget harunder /88 mötts med olika åtgärderför att effektivisera och förenkla arbetet. Datorstöd vid registreringoch dagboksföring är under genomförande. Trots detta har den genomsnittligatiden för handläggningen av ärendena förlängts. ADB-stödet måsteytterligare byggas ut under /90.1 en första etapp bör tre handläggare försesmed ADB-utrustningar. Ett engångsbelopp på . bör tillföras JK fördetta ändamål. JK anser att det bör finnas ekonomisktutrymme för att anlita externa Prop. 1988/89:100 tjänster vid särskildatillfällen. Det gäller såväl på kansli- som handlag- Bil. 4 garsidan.Särskilt vid inspektioner har det visat sig värdefullt att ha tillgång tillpersoner med särskilda kunskaper inom den inspekterade myndighetensverksamhetsområde (-1- . I sitt anslagsyrkande har JK i övrigtutgått från en anslagsnivå som motsvarar de faktiska utgifterna /88. JK:sökande arbetsmängd kan inte förenas med en tillämpning av huvudförslaget. JKbör därför undantas från en tillämpning av detta. JK bör i form av enengångsanvisning om . få begärda medel för en utbyggnad av ADB-stödet. Han bör också få begärdamedel för tillfälliga personalförstärkningar bl. a. vid inspektioner (-)- ). Härutöver har jag beräknat . för en allmän förstärkning avJK:s resurser. Jag har vidare i mitt förslag beaktat att tjänstebrevsrättenföreslås slopad för JK fr. o. m. . På anslaget för JKhar . påförts med anledning av upplösning, se vidare bil. 2Gemensamma frågor avsnitt 4. Med hänvisning till sammanställningenberäknar jag anslaget till . Jaghemställer att regeringen föreslår att tillJustitiekanslern för /90 anvisa ett förslagsanslag på . Datainspektionen har till uppgift attpröva frågor om tillstånd och utöva tillsyn enligt datalagen (1973:289),kreditupplysningslagen (1973:1173) och inkassolagen (1974:182) samt att utfärdalicens enligt datalagen. Inspektionen skalldessutom fr. o. m. utöva tillsyn enligt lagen(1987:1231) om automatisk databehandling vid taxeringsrevision m.m. Inspektionen skall verka för attautomatisk databehandling av personuppgifter inte leder till otillbörligtintrång i enskildas personliga integritet och att god sed iakttas ikreditupplysnings- och inkassoverksamhet. Chef för inspektionen är en generaldirektör.Inom inspektionen finns två sakenheter. Den ena svarar för inspektionens uppgifter i fråga om offentlig verksamhet och den andra för inspektionens uppgifter i fråga om enskild verksamhet. Dessutom finns en administrativ enhet. - 8 785 000 - 14 452 000 Prop.1988/89:100 Bil. Datainspektionensbudget var t.o.m. /88 indelad i tre verksamhetsprogram. Antaletinkomna ärenden /88 har ökat med i förhållandetill genomsnittsnivån under de föregående fyra budgetåren. Ökningenåterspeglar den stegrade datoranvändningen i samhället. Den ökandeanvändningen av mindre datorer kommer att öka inspektionens arbetsvolymytterligare. Antalet ärenden under arbete har trots volymökningen kunnatminskas väsentligt. Omloppstiden har nedbringats kraftigt. Frän servicesynpunktfår handläggningstiderna numera anses som rimliga. Den ökade produktivitetenberor främst på det datorstöd som införts vid handläggningen av ärenden hosinspektionen. Förenklingar i beredningen av vissa ärendetyper har ocksåbidragit till inspektionens ökade effektivitet. Den ökade avverkningstaktenbedöms inte ha påverkat kvalitén i avgörandena. I datainspektionens verksamhetsplan förbudgetåren 1986/87-1988/ 89 angavs vissamålsättningar för inspektionens verksamhet under treårs perioden. Måletatt öka servicegraden i ärendehandläggningen har redan i väsentlig grad uppfyllts. Även när det gäller den eftersträvade förskjutningen i verksamheten mot ökade tillsynsinsatser närmar sig inspektionen de uppsatta målen. Inspektionen räknar med att förverkliga de kvarvarandemålen fullt ut under den återstående delen av planerings perioden. Bl.a.kommer ökade resurser att tilldelas tillsynsverksamheten gentemot den offentliga sektorn. I valet mellanolika tillsynsmodeller har inspektionen arbetat med generellainsatser. Man har sålunda tagit fram branschvisa föreskrifter, allmänna råd ochgenerell informa- tioni stället för att genomföra punktvisa insatser. Antalet oanmälda in- Prop.1988/89:100 spektioner på inspektionens initiativ har under /88varit Bil. 4 ett tiotal. Fr.o.m. gäller lagen(1987:1231) om automatisk databehandlingvid taxeringsrevision m.m.. Lagen lägger tillsynsupp gifter påinspektionen. Inspektionen skall bl.a. tillse att taxerings revision som skermed hjälp av ADB inte leder tillotillbörligt intrång i den personliga integriteten. Inspektionen får enligtlagen i detta syfte utfärda generella föreskrifter eller om det är påkallat föratt förebygga intrång i den personliga integriteten meddela föreskrifterbeträffande särskilda revisionstillfällen. Vid vissa typer av taxeringsrevision skall inspektionen höras innan en skattemyndighet fattar beslut omrevision. Inspektionen har efteromfattande arbetsinsatser och efter samråd med iaugusti 1988 utfärdat sådana generella riktlinjer för taxeringsrevision.Inspektionen har också utarbetat nya riktlinjer för ADB-säker-heten vidpersonregistrering. Riktlinjerna kommer att få stor betydelse inte bara för integritetsskyddetvid personregistrering utan också för ADB-användningen i andra sammanhang. Inkomsterna i datainspektionensverksamhet består av licens- och hand läggningsavgifter. De uppgick budgetåret1987/88 sammanlagt till ca 8,7 milj. kr.,vilket gav en täckning av inspektionens utgifter med nära 70 procent.Antalet licenser var vid utgången av budgetåret 26 904 en ökning med 1 422. Licensavgiften höjdes den 1april 1988 från . Nästan full kostnadstäckning skulleha uppnåtts / 88 om den högre avgiften hade gällt under helabudgetåret. Ingenting talar för att kraven påinspektionen framöver kommer att minska. Vad de nya tillsynsuppgifterna tillföljd av lagen om automatisk databehandling vid taxeringsrevision m.m. kommer attkräva för resurser är svårt att beräkna. Inspektionen har fåtttillgripa extraordinära arbetsinsatser för att kunna bemästra arbetsbördan detförflutna budgetåret. En nedskärning av budgetramen genom en tillämpning pådatainspektionen av huvudförslaget skulle med nödvändighet leda till atttillsyns- och informationsinsatserna måste inskränkas. Inspektionenheniställer därför att bli undantagen ifrån en tillämpning av huvudförslaget. Inspektionen gör den bedömningen att denya tillsynsuppgifterna som tillförts inspektionen genom lagen om automatiskdatabehandling vid taxeringsrevision m.m. kommer att kräva åtminstone tvåhandläggar tjänster .