prop · GC03104 · 1988-12-31 00:00:00 — En skillnad ligger däremot i det förhållandet atl aktiebolaget,t. ex. om särskilda expansionskrav föreligger, kan öka sitt egenkapital genomtillskott utifrån. Villkoret är att man kan förutse en sådan lönsamhet påtillskottet att aktieägarna är villiga att delta i emissionen. Den möjlighetenhar inte företag som drivs i annan form, oavsett vilken lönsamhet de skullekunna uppnå med ett större kapital. T.ex. den expansionstakt som flera av de nyarekreditaktiebolagen uppvisar, med en flerdubbling av låneomslutningen på någrafå år, vore knappast möjljg i någon annan företagsform. IStadshypoleks tidigare historia, innan några betydande egna fonder kunnatbyggas upp, var det rimligt att se den statliga grundfonden som en del avkapitalbasen. , när som anförts uppfyller allmännakapitalkrav som är väl jämföriiga med dem som gäller för de andrabostadsinstituten, är grundfondskravet och den avgift detta drar med sig att sesom en extra pålaga, utan motsvarighet hos de andra instituten. Slutligenvill vi här erinra om att sparbankerna anser sig vara handikappade jämfört medaffärsbankerna därför att de inte kan få externt riskvilligt kapital. I detsammanhanget framförs inte från bankhåll synpunkten att sparbankerna skullevara extra gynnade genom att de inte har något utdelningskrav till några ägare.Man kan också erinra om att nu ombildar sin sakrörelse tillaktiebolag. Denna företagsform anser man vara gynnsam, trots att därav följerutdelningskrav på det egna kapitalet. Bankorganisationemaanför att är mer välkonsoliderat än de andra bostadsinstituten ochdärigenom har en fördel inför kommande nya skärpta kapitalkrav. Denna fördelberor, hävdas det, på att har olika förmåner. Pådenna punkt är det emellertid helt omöjligt att föra ett resonemang om bostadsinstituten separat. Bankkoncernerna har genomgående avvägt sitt beteende efter de gällande skatte- och kapitaltäckningsreglerna. flesta fall har detta betytt att man inte varit intresserad av att bygga Prop.1988/89:104 upp stora kapital i dotterbolagen, utan hellre samlat vinsterna ibanken. Bilaga 3 Detta har kunnat ske på flera olika sätt: aktieutdelningar,öppna koncernbidrag, provisionsbetalningar, garantiavgifter. Till följd av detmycket stora outnyttjade utrymmet för skattemässiga konsolideringar som hela tidenfunnits hos bankerna, har det aldrig behövt bli någon inkomstskattebelastningpå belopp som förts över i obeskattad form. Aktieutdelning förutsätter visseriigeni normalfallet beskattning i dotterbolaget, men hos banken kan den mottagnautdelningen sedan i stället läggas ograverat till det beskattade egenkapitalet. Motdenna bakgrund saknar det helt mening att påstå att den lägre konsolideringsgradeni de bankägda bostadsinstituten beror på att för dem skulle ha gällt meroförmånliga regler än för . Flera institut redovisar regelmässigtmycket höga lönsamhetstal och skulle ha kunnat bygga upp betydligt störrefonder om detta hade varit i koncernens intresse. Men så har alltså inte varitfallet. 1 sammanhanget skall också noteras att flera av de mindre institutenunder senare år uppvisat en enorm expansionstakt i relativa termer, med flerdubblingav balansomslutningen på bara . Det är knappast att förvåna att dedå kapitalmässigt får en ansträngd situation. Stadshypotekskassansframställning om en ökning av Kassans statliga grundfond från nuvarande 17,5 till21 miljarder kronor har avstyrkts av de tre bankorganisationerna. Vi vill medbestämdhet framhålla att vad bankorganisationerna anfört inte kan få tas tillintäkt för att avstå från att genomföra en sådan fondökning. Vi instämmer i ochför sig helt i att det är önskvärt med en reform som ger alla konkurrerandekreditinstitut samma kapitaltäcknings- och skatteregler, men vill samtidigthävda att bankorganisationernas påståenden om att ensidigt skullegynnas av dagens bestämmelser saknar grund. Deras resonemang om att den avgift somStadshypotek har att erlägga för den statliga garantin är alldeles för låg byggerockså på den felaktiga förutsättningen att det här skulle vara fråga om en marknadsmässigupphandling från Kassans sida. Så är inte fallet utan det handlar om ett kravsom i lag är ålagt och som inte har motsvarighet hos andrabostadsinstitut. Saken kan inteanstå i väntan på de stora reformbesluten avseende kreditmarknadens framtida stmktur.Så länge de gäller måste man utgå från dagens regler, och då ärgrundfondsökningen en åtgärd som ligger helt i systemets natur. Ett avslagskulle nämligen få till följd att Stadshypoleks utlåning skulle drabbas av ettplötsligt stopp. Ett höjning med ett något mindre belopp än angivna 3,5 miljarderkronor är visserligen i och för sig möjlig, men innebär sannolikt att Kassanmåste återkomma i liknande ärende ytterligare en gång innan övergången till ettnytt system kan ske. Innehållsförteckning Sid Prop. Propositionenshuvudsakliga innehåll ........................ .... I Lagförslag........................................................... ... 2 Utdrag urregeringsprotokollet .... 3 1 Inledning.......................................................... ... 3 2 Höjning av stadshypotekskassansgrundfond........... ... 4 3 Upprättat lagförslag .......................................... ... 7 4 Lagrådets hörande............................................. ... 7 5 Hemställan....................................................... ... 7 6 Beslut ........................................................... ... 7 Bilagal Stadshypotekskassans framställning 8 Bilaga2 Sammanställning av remissyttranden över stadshypo tekskassans framställning......................... .. 11 Bilaga 3 Stadshypotekskassansskrivelse 19 Tryckeri, 1989 25