prop · GC03150 · 1988-12-31 00:00:00 — Arbetet med dessabidragsfrågor föreslås ske i en projektorganisation med inriktning att läggafram förslag om nya principer för slalens stöd lill föreningslivet lillriksdagen före mandatperiodens slut. 1988/89:150 Bilaga 1.2 kr., oförändradpris-och lönenivå Procentuell förändring 1989/90 1990/91 Genomsnittlig procentuell förändring 1989/90 1993/94 + 3 -252 -1 -2 0,-22, -0,-6, Miljö- ochenergidepartementets verksamhetsområde omfattar miljövård - innefattandenaturvård, vallenvård och luftvård, renhållning och avfallshantering,kemikaliekontroll, miljövårdsforskning miljöfrågor som kräver särskildsamordning, tillämpning av vallenlagen och lagen om vallenförbund, strålskydd,energiförsörjning, energianvändning med undantag av det seklorsvisa ansvaretför energiforskning, energihushållning, konimunalenergiplanering, säkerhetinom kärnenergi- och elenergiområdena samt beredskap inom energiområdet. Miljöpolitikensyftar till alt trygga alla människors räll lill en god livsmiljö nu och iframliden. Miljöpolitiken syftar vidare lill att förebygga miljöstörningar ochdär sådana uppslår begränsa dem saml återställa skadad miljö. Riksdagensbeslut med anledning av regeringens proposition om miljöpolitikeninför 1990-tald (prop. 1987/88:85, JoU 23, rskr. 373) bildar utgångspunkten fördel fortsatta miljöarbetet. Elt gmndläggande krav på verksamheter medmiljöeffekter är atl de anpassas till vad människan och naturen tål. Kostnaderna för all minskamiljöskadorna och åtgärda redan uppkomna skador skall bäras av dem som orsakatskadorna. Den som bedriver miljöfarlig verksamhet skall svara för kostnadernaför sådana miljöskyddsåtgärder som föreskrivs med slöd av miljölagstiftningen.Skärpta miljökrav får därför koslnadskonsekvenser inom de flestasamhällssektorer och stora resurser för miljöinsatser måste därför avsällas avenskilda, företag, kommuner och olika branschorgan. Insatserna på miljöområdetöver miljö- och huvudtitel är i denna jämförelse avförhållandevis begränsad omfattning. Statliga medel för miljöinsatser anvisasdock med hänsyn lill miljöfrågornas seklorövergripande karaktär även över andrahuvudtitlar. Imålen för det nu pågående aktionsprogrammet mot luftföroreningar ochförsurning ingår att de svenska svavelutsläppen skall minska Prop.1988/89:150 och . Bilaga 1.2 Kvävedioxidutsläppen skall minska 1995. Nya avgaskrav för lastbilar och bussar införs obligatoriskt förlätta fordon och för lunga fordon. Enligtden nuvarande planen mol havsföroreningar skall i ett första steg utsläppen avstabila organiska klorföreningar från pappers- och massafabriker minskas med60 . skall de upphöra. Utsläppen av närsalter skall minska medhälften i områden som är särskilt känsliga. Ambitionsnivånför utsläppen från de kommunala reningsverken är att nå en50-procentig rening vid anläggningarna vid kusterna. Utsläppenav kvicksilver och kadmium skall halveras . Utsläppenav övriga,metaller skall också begränsas kraftigt. Riksdagenbeslöt om en avvecklingsplan för användningen av CFC-föreningar.Enligt planen skall den svenska användningen av CFC-föreningar halveras föreutgången av . Till utgången av skall de i stort upphöra. Tillår 1991 planeras en miljöpolitisk proposition med en ny samlad genomgång avtillståndet i miljön och förslag om de långsikliga och kortsiktiga åtgärdersom behövs för alt de miljöpolitiska målen skall uppnås. Riktlinjernaför energipolitiken innebär atl samhällets och industrins behov av en billigoch säker energiförsörjning skall tryggas genom ell energisystem som i störstamöjliga utsträckning är grundat på varaktiga, helsl förnybara och inhemska,energikällor. En effektiv energianvändning och en intensifieradenergihushållning skall främjas. Stränga krav skall ställas på säkerhet ochomsorg om miljön vid användning och utveckling av all energiteknik. skall den sistareaktorn las ur drift. Enhandlingsplan för kämkraftsavvecklingens inledning beslutades av riksdagenvåren 1988 (prop. 1987/88:90, NU 40, rskr. Beslutet innebär atl en förstareaktor skall las ur drift och en andra en i Ringhalsverketoch en i Barsebäcksverkd. Regeringen kommer atl förelägga riksdagenförslag om vilka två reaktorer i dessa verk som skall tas ur drift åren 1995resp. Ett program för elhushållning och en rad åtgärder förtillförselplanering skall genomföras i enlighet med beslut. Vidbehov skall ytteriigare åtgärder vidtas för att åstadkomma nödvändigelhushållning och för att säkerställa kraftsystemets leveransförmåga. En förstaavstämning skall göras i en proposition . Nugällande mål och inriktning av försörjningsberedskapen inom ener giområdet inför kriser och krig lades fast av statsmakterna försvarsbeslut (prop. 1986/87:95, FöU 11, rskr. Beslutet innebär en omfattande omstmkturering av de statliga oljelagren. Omstruktureringen pågår och beräknas i huvudsak bli genomförd under innevarande budget år. Del planerade försvarspolitiska beslutet kan komma att påver ka inriktningen och omfattningen av energiberedskapsålgärderna under nästa programperiod. Det nuvarande treårigaenergiforskningsprogrammet beslutades av riks- Prop. 1988/89:150 dagen år1987 (prop. 1986/87:80, bil. 12, NU 33, rskr. I en särskild Bilaga 1.2forsknlngspolilisk proposition avses behandlas såväl energiforskningenssom miljövårdsforskningens framlida inriktning och omfattning. Idet följande redovisas - i enlighet med långtidsbudget-tekniken -redanbeslutade utredningar eller annal pågående arbete som kan beräknas varaaktuella . Faktorersom påverkar statsbudgetens utgiftssida Enutredning (ME 1988:04) om översyn av naturvårdslagen m.m. tillsattes under år1988. Förslag om ny naturvårdslagstiftning skall enligt utredningens direktivvara klart . Ettuppdrag till och plan- och bostadsverkel om atlmiljökonsekvensbeskrivningar bör tas in i planeringsprocessen har nyligenlämnats och skall avrapporteras . Länsstyrelsernaarbetar på regeringens uppdrag med regionala miljöanalyser. Avsikten är allför samtliga län få en samlad bild av miljöproblemen och förslag lill åtgärderför att lösa dem. skall enligt uppdraget ställa sammanlänsstyrelsernas rapporter och redovisa resultatet till regeringen senast den15 . Uppdraget avses ge möjligheter till att bygga upp ettsystem med regelbundet återkommande regionala miljörapporter. Förvissa regioner har regeringen initierat särskilda miljöprojekt. Det gällerDalälven, /, västra och /. Projektensresultat kommer atl redovisas . Enutredning kommer att tillsättas med uppgift att se över möjligheternalill en samordning av all miljölagstiftning samt att föreslå skärpning av miljöskyddslagen. Naturvårdsverkethar i uppdrag all till presentera förslag till ny aktionsplan motluftföroreningar och försurning. I direktiven läggs speciell vikt vid åtgärdermot kolväleutsläpp och klimatpåverkan. Tekniska åtgärder, kostnader saml andraeffekter av atl minska svavelutsläppen med 70 och halvera kväveutsläppentill skall klarläggas. skall även analysera dennuvarande verksamhetens effektivitet och föreslå vilka åtgärder som kanfinansieras av andra samhällssektorer. Aktionsplanen avses behandlas i denmiljöpolitiska propositionen . Naturvårdsverkethar vidare i uppdrag att lägga fram en reviderad aktionsplan mothavsföroreningar . Även denna aktionsplan avses all behandlas i denmiljöpolitiska propositionen . Planen skall Innehålla förslag avseendeskogsindustri, kemisk industri, kommunala reningsverk samt skogs- ochjordbmksmark. Bl.a. skall en avvecklingsplan för den svenska skogsindustrinsutsläpp av klororganiska substanser tas fram. Verketskall dessutom redovisa förslag till allmänna råd avseende hantering av slam från kommunala reningsverk. skallunder lämna rapporter om importrest- Prop. 1988/89:150 riktioner förCFC-föreningar, system för återvinning och omhändertagan- Bilaga 1.2 de,samt eventuella ytterligare åtgärder inom avvecklingsplanens ram.Naturvårdsverket skall lämna förslag till preciserad avvecklingsplanför användingen av haloner saml åtgärder för all minska användningen avmetylkloroform och koltelraklorid. Närdel gäller såväl utsläppen av luftföroreningar och utsläpp av koldioxid ochandra växthusgaser inkl. CFC-föroreningar som havsföroreningar blir frågornasinternationella karaktär alltmer uppenbar. Elt intensivt internationelltförhandlingsarbete inom samtliga områden kan förutses. Vissakvarstående frågor från tidigare utredning om kemikalieinspektionensverksamhet, samt utredning Avfallet och miljön bereds f n.inom miljö- och . Densom har utövat en miljöfarlig verksamhet är skyldig att vidtaålerslällningsåtgärder äveri sedan verksamheten har upphört. För budgetåret1988/89 anvisades 50 milj. kr. för vissa återställnings- ochsaneringsåtgärder som inte kan genomföras med tillämpning av miljöskyddslagent. ex. på grund av all det inte längre finns någon som kan ställas lill ansvarför skadan. Arbetet med all inventera återställningsfall pågår f n. Somunderlag för den planerade energipropositionen kommer dl anlalutredningar atl genomföras. Bl.a. har en särskild utredare (1988:05)tillkallats för alt undersöka hur konkurrensförhållandena för den elintensivaindustrin påverkas under kärnkraflavvecklingen samt redovisa eventuella behovav åtgärder för all bibehålla rimliga internationella konkurrensvillkor fördenna industri. och statens energiverk har fått i uppdrag all klarlägga hur enmiljöanpassad svensk energiförsörjning kan utformas. Vidare har en särskildarbetsgrupp (ME 1988:06) tillsatts för alt klarlägga kompetens- ochsysselsättningsfrågor i anslutning till kämkraftsavvecklingen. Desamhällsekonomiska kostnaderna vid ulfasningen av de två första kärnkraftverkenskall utredas. Utredningen(Fö 1987:01) om kärnkraftsberedskapen beräknas avge slutbetänkande under år1989. Utredningen omfattar bl.a. strålskyddsinstitutels roll iberedskapssammanhang. Anslagenför energiberedskapen påverkas av bl. a. utvecklingen av den fredslidaoljeanvändningen, kommande försvarspolitiska beslul och oljeprisernasutveckling. energipolitiska beslul kan komma all innebära insatser förenergihushållning m. m. NU 1987/88:40 sid. 55). Eltprogram för effektivare användning och ersättning av el har startats.Programmet har anvisats 150 milj. kr. för innevarande budgetår. Medelsbehovetunder en femårsperiod bedömdes i den energipolitiska propositionen våren 1988uppgå lill 400 milj. kr. En utvärdering skall göras innan ställning tas tillprogrammets fortsatta inriktning och omfattning . Utgifter som helt ellerdelvis redovisas utanför statsbudgeten Prop. Kemikalieinspektionensverksamhet, som /90 beräknas ° kr., finansieras med kemikalieavgifier och bekämpningsmedelsavgifter. Avgiftenför koncession för uppförande eller innehav av energiproduce-rande reaktor, förberedskap mot kärnkraftsolyckor och för strålskydds-forskning om sammanlagt 26milj. för /90 finansierar delar av verksamheten inomslrålskyddsområdd. Kärnkraflinspektionensverksamhet, som för /90 inkl. kärnsäkerhetsforskning beräknasomfatta sammanlagt 91 milj. kr., finansieras med avgifter för tillsyn avkärnenergianläggningar m. m. och avgifter för kärnsäkerhdsforskning. verksamhet, som /90 beräknas omfatta 10 milj.kr., finansieras med avgifter från elproduktion i kämkraftsreaktorer. Kostnadernaför den nya kontrollordningen för elektriska material avgiftsfinansieras.Genomförandel av den nya kontrollordningen sker i ell steg den 1 januari 1990.Kostnaderna för /90 beräknas till 17 milj. kr. kostnader för koncessions- och behöringhetsärendenavgiftsfinansieras (intäkter om 4 milj. kr. tillförs anslaget). Investeringarnaför hela Vallenfallkoncernen för åren 19891994 beräknas ungefärligen uppgålill följande belopp i löpande penningvärde. Vattenfallfinansierar investeringarna genom internt genererade medel samt genomupptagande av lån hos riksgäldskonloret. Faktorersom påverkar statsbudgetens inkomstsida Allaenergislag utom inhemska bränslen belastas med differentierade punktskatter.För /90 beräknas den allmänna energiskatten uppgå till 15 730milj. De särskilda avgifterna och skatterna på svavelhalligt bränsle,oljeprodukter m.m., viss elektrisk kraft och mot försurning beräknas uppgå tillsammanlagt 2 558 milj. kr. Bensinskatten och kilomderskatten beräknas uppgåtill 15900 resp 3 200 milj. kr. Kommitténför indirekta skatter (Fi 1987:06) göt" f n. en översyn av energibeskattningen och skall bl.a. pröva om energiområdet kan föras in under momssystemd. Enligt direktiven (Dir 1987:30) torde dock, av energipoliliska och stalsfinansiella skäl, någon form av styrande punkt skatter få behållas även om energin omfatlas av mervärdeskatt. Energibe skattningens framtida nivå och utformning är av stor betydelse från både o statsfinansiell och energipolitisk synpunkt. Naturvårdsmyndighdernasarbete med tillsyn och prövning enligt na- Prop. 1988/89:150 lurvårdslagenav täklverksamhet finansieras med täktavgifter. Täklavgif- Bilaga 1.2 ternaplaneras atl höjas så all intäkterna /90 blir 22milj. Inkomslerfrån försäljning av olja och oljeprodukter från beredskapslager tillförsbudgetens inkomstsida. Inkomsterna påverkas av bl.a. prisutvecklingen på oljaoch oljeprodukter. Enparlamentariskt sammansatt kommitté (ME 1988:03) arbetar f n. med att analyseraförutsättningarna för att i ökad omfattning använda ekonomiska styrmedel imiljöpolitiken och lämna förslag lill hur sådana styrmedel kan utformas.Avsikten är all miljöskatter skall införas på klororganiska föreningaroch svavel i olja. Förslag om miljöskatt på andra ämnen, bl.a. koldioxid, avseslämnas . Kämkraftsavvecklingeninnebär all en del av eltillförseln måste ersättas med annan elproduktion.Behovet av ny elproduktionskapacitd kommer att medföra ökade samhällsekonomiskakostnader. Del är önskvärt atl dessa ökade kostnader tillåts påverka prisnivån.Endast då erhålls incitament lill energihushållning. Den nyaproduktionskapacitet som kommer alt ersätta kärnkraften blir avsevärt dyrarevilket kommer att medföra prishöjningar på el. Dessa kan i sin tur leda lilloskäligt stora vinster i förelag som äger äldre kraftverk med låga produktionskostnader.En särskild utredning planeras få i uppdrag alt utreda denna fråga. m. /89 sitt behov av rörelsekapital ochinvesteringsmedel genom lån över riksgäldskontorei. Denna upplåning belastarinte statsbudgeten. Förräntningskravel på har för år 1991fastställts till på justerat eget kapilal. harförräntningskravel fastställts till resp. . inleveranser tillstatsbudgeten sker genom utdelning, motsvarighet till statlig skatt, amorteringoch ränta på statslån. Effekternapå statsbudgeten beräknas tillsammans därmed bli enligt följande: 1988/89 4,7miljarder kronor 1989/90 5,0miljarder kronor 1990/91 5,5miljarder kronor 1991/92 5,4miljarder kronor 1992/93 5,3miljarder kronor 1993/94 5,3miljarder kronor kr., oförändrad pris- Förändring till 90/91 91/92 Procentuell förändring 1989/90 1990/91 1989/90-1993/94 -1800 -3500 Räntor på statsskulden m.m. 0 0 -1600 -3 500 - 200 0 Idelta avsnitt redovisas de statliga verksamhets- och utgiftsområden som ej harinordnats i den departementsvisa redovisningen ovan. Dessa områden är kungligahov- och slottsslaterna, och dess myndigheter, ränior påstatsskulden m. m. saml beräknat tillkommande utgiftsbehov m. m. Detsistnämnda utgiftsområdet uppdelas /90 i dels ett Beräknattillkommande utgiftsbehov, netto om 200 milj. kronor, dels en Beräknad övrigmedelsförbmkning (Minskning av anslagsbehållningar och Ökad disposition avrörliga krediter) om sammanlagt samt Oförutsedda utgifter omI milj. kr. Syftet med poslen Beräknat tillkommande utgiftsbehov, netto iförslaget till statsbudget 1989/90 är all så långt som möjligt visa enrealistisk budgetbelastning. Vid beräkningen av denna posl har en uppskattninggjorts av sådana utgifts- och inkomstförändringar som inte förts upp på någotannal ställe i budgeten. I enlighet med den beräkningsmetodik som gäller förlångtidsbudgeten dvs. att budgetens utveckling under långtidsbudgelperiodenenbart skall följa slalsmaklernas fattade beslut och gjorda åtaganden - harnågra tillkommande utgiftsbehov fr.o.m. /91 inte beräknats ilångtidsbudgeten. Utgifternaför räntorna på statsskulder beräknas till . budgetåret1989/90.1 fasta priser beräknas utgifterna för statsskuldränlor minska med ca6,. Utdrag ur reviderade inkomstberäkningför /90 1988/89: 150 Riksrevisionsverketsreviderade inkomstberäkning för /90. () skall enligt sin instruktion till regeringen lämna en revideradberäkning av statsbudgetens inkomsler för del kommande budgetåret, avsedd somunderiag för inkomstberäkningen i komplelteringspropösilionen. RRV redovisarmed denna skrivelse nya beräkningar av inkomsterna för /90 på destörre inkomsttitlarna samt vissa speciellt konjunkturkänsliga inkomsttitlar.I anslutning till beräkningarna har även utfallet för /89bedömts. Underiag för beräkningarna har inhämtats från berörda myndigheter.För beräkningarna av inkomstskatterna har dessutom uppgifter utnyttjats delsfråti RRVs laxeringsstatisliska undersökning avseende , delsfrån RRVs aktiebolagsenkäl. Iberäkningarna har hänsyn tagits till riksdagsbeslut saml propositioner ochandra regeringsbeslut som förelåg . Förvissa titlar avseende /90, där RRV nu förordar förändringar,lämnas kommentarer till förändringarna. RRVsinkomstberäkning finns utgiven i en separat publikation ochkan tillsammans med den av RRV utgivna Inkomslliggaren användas som ettkomplement till den nu presenterade reviderade inkomstberäkningen.Inkomslliggaren innehåller utföriiga beskrivningar av vilka inkomsler somhänför sig lill de olika inkomsttitlarna och vilka bestämmelser som gäller fördessa. Besluli detta ärende har fallals av generaldirektören i närvaro avavdelningschefen , revisionsdirektören , avdelningsdirektörenKarison, byrådirektörerna , revisorn , saml byrådirektörenAronsson, föredragande. I 1988/89 I saml. Nr 150 Bilaga 1.3 () förslag lill reviderad beräkning av statsbudgetens inkomster /90 och den nu gjorda uppskattningen av inkomsterna /89 grundas på den ekonomiska politik som har kommit lilluttryck i beslut av statsmakterna eller i förslag som har lagts fram avregeringen i propositioner offentliggjorda före samt därefterpå antagandet om oförändrad ekonomisk politik. Förutom de institutionellaförutsättningarna är bedömningen av konjunkturutvecklingen betydelsefull förberäkningen av statsbudgetens inkomster. Den bedömning som regeringenpresenterade i den preliminära nationalbudgeien har utgjort det huvudsakligaunderlagd för antagandena om den samhällsekonomiska utvecklingen. RRV har ocksåhaft kontakt med under det pågående arbetet med denreviderade nationalbudgeien för . På grundval härav har RRV valt atlutgå från följande antaganden för beräkningarna: Prop.1988/89:150 Bilaga 1.3 -0,2 -0,15 -0,6 Utbetald lönesumma' Konsumentprisindex ärsmedeltal' Privat konsumtion, löpande priser' Privat konsumtion, volym' Bostadslåneränta Basbeloppp, kr. Basenhet, kr. 8,3 -0,4 2,2 11,75 25 800 10000 -0,5 0,15 O O 1,7 11,45 27 900 10000 9,0 -0,3 'Procentuell förändring från föregående år Sedanbudgetpropositionen lagts fram har följande propositioner och regeringsbeslutav betydelse för inkomstberäkningarna tillkommit: Utbyggnad av föräldraförsäkringen och förstärkt föräldraledighet (1988/89:69) Begränsadavdragsrätl för vissa reaföriuster (1988/89:71) Ändradebetalningsvillkor för vissa statliga bostadslån (1988/89:89) Anslaglill statens telenämnd (1988/89:93) Anslaglill riksgäldskontorei (1988/89:97) Allmänenergiskall (1988/89:98) Skattpå vissa resor (1988/89:99) Försäljningsskattpå vissa motorfordon (1988/89:107) Särskildvinstskatt (1988/89:132) Fullmäktigesi förvaltningsberättelse för (redogörelse /89:15) Vidaregrundas beräkningama nu på aktuellare uppgifter för inkomstskatterna. RRV haräven genomfört en enkät bland svenska aktiebolag föratl förbättra underiaget för beräkningen av juridiska personers inkomstskatt. 1988/89:150 Bilaga1.3 Statsbudgetenstotala inkomster /90 Enligtde nu reviderade beräkningarna uppgår statsbudgetens inkomster till 379,9miljarder kr. mer än vad som beräknades ibudgetproposilionen. STATSBUDGETENS INKOMSTER /90 Övriga inkomster 18.43*»/; Skattpå varor och Vänster exkl. mervärdeskatt Ii IIKIiillillii,"!' 'Jj||li!|I..M . Statsbudgetensinkomster för /89 beräknas tlll . vilket är1,. mindre än vad som beräknades i budgetpropositionen. /90 ökar inkomsterna med . och Inkomsternaberäknas till totalt . Förklaringen till förändringarna kandelas upp i tre komponenter som redovisas i efterföljande tablå. En avkomponenterna är de antaganden om den ekonomiska utvecklingen som ligger lillgrund för beräkningarna. En annan är de föreslagna förändringarna i de lagaroch det regelsystem som påverkar statens inkomster och utgifler. En tredjekomponent, benämnd övrig information, innehåller bl.a. beteendeförändringar,justeringar med ledning av utfallsdala, förändrade beräkningsmetoder, prognosfelm. Uppdelningen på dessa komponenter kan inte göras på ett entydigt sätt.Förändringarna kan ibland beslå av kombinationseffekter. ti /89. Itablån nedan redovisas de inkomsttitlar som har de största förändring- Prop.1988/89: 150 arna och orsakerna till dessa förändringar för budgetåren 1988/89och Bilaga 1.3 1989/90 mellan beräkningarna till budgetpropositionen och RRVsnuvarande beräkning (milj. Förändring till följd av Inkomsternahar justerats ned med . för /89 och ökat med 4,9miljarder kr. för /90. Denutbetalda lönesumman antas minska för inkomståret 1988och öka med 0,2 resp. för inkomståren 1989 och 1990 jämförtmed budgetpropositionen. Utvecklingstakten för den privata konsumtionenberäknas minska och öka med 0,1 resp. 0,6procentenheter . De sammantagna förändringarna i de olikaantagandena beräknas minska inkomsterna med . budgetåret1988/89. För /90 beräknas antagandena minska inkomsterna med 20milj. Desammanlagda effekterna av lagda propositioner m. m. beräknas öka inkomsternamed . Den föreslagna särskilda vinsiskatienberäknas öka inkomsterna med . För /89 uppgår desammanlagda nettoförändringarna under övrig information till 33 milj. kr.Motsvarande förändring för /90 uppgår lill . Påde flesta inkomsttitlar på statsbudgeten redovisas endast inkomster. På ettmindre antal titlar redovisas även utgifler. För dessa titlar sker ennettoredovisning, dvs, saldot av inkomster och utgifter tas upp på statsbudgetensinkomstsida. I tabell I finns en sammanställning av bruttobeloppen budgetåren1988/89 och 1989/90. I RRVs prognosarbete ingår att för dessa titlar bedömautvecklingen av bmllobeloppen för såväl inkomster som utgifter. Bruttoredovisning av statsbudgetens inkomster budgetåren 1988/89-1989/90 (milj. Inkomster (brutto) Utgifter (brutto) 5200* Statliga pensionsavgifter. *Omföringar mellan statsbudgetens inkomsttitlar är exkluderade. Denstörsta differensen mellan bmtto och nettoredovisningen finns på inkomsttypen1000 Skatter. Inkomsterna på huvudgmppen 1100 består lill största delen avpreliminärskalter (statlig och inkomstskatt m.m.). av utbetalningar av kommunalskatlemedel och överskjutande skatt. Förhuvudgmpp 1100 beräknas bmlloinkomster-na öka med 6,mellan budgetåren1988/89 och 1989/90. Bmttoutgifter-na beräknas öka med 9,för budgetåret1989/90. Inkomsternapå huvudgruppen 1200 består i huvudsak av arbetsgivaravgifter. I dentabellariska bmttosammanställningen ingår såväl ATPavgifter som de övrigaarbetsgivaravgifter som överförs till fonderade medel utanför statsbudgeten.Utgifterna utgörs av utbetalningar till ATPsyslemd och olika fonderingar inomden statliga sektom. Vidare utbetalas sjukförsäkringsavgiftens andel avsjukförsäkringens kostnader. Bmttoinkomsterna för huvudgmppen 1200 beräknas ökamed 6,mellan budgetåren 1988/89 och 1989/90. Motsvarande utveckling förutgifterna är . Bruttoinkomsternapå huvudgruppen 1400 beräknas till . för /89och bmttoulgifterna lill . Bruttoutgifternautgör återbetalningar av mervärdeskatt. För /90 beräknasbmttoinkomsterna öka och bmt-toulgiflerna jämfört /89. Fysiska personersinkomstskatt Prop. 1988/89: 150 Inkomstskatternaför fysiska personer beräknas för /891111 ° 75,3miljarder kr., vilket är en ökning med nära 400 milj. kr.