prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — Inom verkstadsindustrin var det för sjätteåret i rad transportindustrin som stod för den högsta investeringstillväxten. Industrin investerar nu minst lika mycketi s.k. immateriella investeringar, dvs. imarknadsföring, forskning och utveckling (FoU) och utbildning, som i materiella investeringar. Ungefärhälften av de immateriella investeringarna avser FoU. Det finns dock storaskillnader inom olika delbranscher. Enviktig förklaring till svensk industris gynnsamma situation är den snabbastmkturomvandling som ägt mm inom bl.a. den tunga industrin. Varvsindustrin ärkanske det mest uppmärksammade exemplet. arbetade ca 5 000 personer ide svenska varven mot 31 1975. All nyproduktionav större handelsfartyg är i det närmaste avvecklad. Kvar finns ett tjugotal mindre varv som specialiseratsig främst på mindre, snabbgåendepassagerarfartyg. Många varv har också annan verkstadsproduktion. Stålindustrin hade svåralönsamhetsproblem . Branschenhar dels genomgått en ägarmässig omstmkturering, dels halverat antaletanställda jämfört med . Lönsamheten har förbättrats i taktmed omstmktureringen och blir med stor sannolikhet bran- Prop.1988/89:100 schens bästa år . Inom sågverksindustrin är lönsamheten otillräckligtrots förbättringar . Detta har, i kombination med en knapphet påinhemsk virkesråvara, lett till omstmktureringar inom de större skogskoncernemassågverksrörelser. Bil-,telekommunikations- och läkemedelsindustrin har däremot expanderat, mätt som andelar av industrinsförädlingsvärde. En viktig faktor iomvandlingen av industrin är företagens förvärv av andra bolag.Speciellt har många ägarskiften rapporterats. Av sammanlagt 90aktiemarknadsföretag med vardera minst 500 anställda köptesnärmare hälften upp av något annat företag . Det framgår av ägamtredningens betänkande (SOU 1988:38) Ägandeoch inflytande i svenskt näringsliv. Utredningen visar också att omkring tre fjärdedelarav uppköpen ägde mm och tio av dem (t. o. m. augusti). Somregel medförde dessa uppköp också att företagen fick en ny kontrollerandeägare. De internationella investeringarna spelar en allt viktigareroll för internationaliseringen av det svenska näringslivet. Svenska företag ökadeantalet anställda idotterbolag utomlands med drygt 20000 personer . Den totala sysselsättningen utomlands kan grovt uppskattastill 450000 personer, varavhuvuddelen vid producerande dotterbolag. har den utlandsägdaföretagssektorn i svenskt näringsliv ökat starkt . Antaletanställda vid de utlandsägda tillverkningsföretagen i relation till dentotala industrisysselsättningen har ökat från rill ,vilket motsvarar ca 130000 anställda (inkl. ASEA-BrownBoveri). Den utlandsägdaföretagssektorns tillväxt i beror nästan uteslutande på deutländska förvärven av svenska företag. De utländska förvärven har varit särskilt omfattande under1980-talet. har utländskaföretag, i synnerhet nordiska, förvärvat svenska företag med sammanlagtdrygt 100 000 anställda. Utländskamajoritetsägda företags andel av den totala sysselsättningen i tillverkningsindustrin Källa: Bearbetning avSCB-material. Andelen för saknas och har skattats genominterpolering. Uppgiften för är industridepartementets uppskattning avandelen . ABB ingår i denna andel. Exklusive ABB skulle andelenuppgå tillca . Små och medelstora fiiretag Det finns cirka en halv miljon företag i , varavmer än är små ochmedelstora, dvs. har färre än 200 anställda. Antalet småföretag fortsätter att öka.Under perioden 1983- 1987 har sammanlagt ca90000 småföretag etablerats. har antalet konkurser minskatunder . Småföretagen inomhela näringslivet har sammanlagt öven en miljon anställda. En väsentlig del avsysselsättningstillväxten inom näringslivet har skett i små ochmedelstora företag, framför allt inom handels-och tjänstesektorn. De små och medelstora industriföretagenslönsamhet och soliditet har förbättrats. De materiella investeringarna ökadeunder med och bedöms underår 1988 i stort sett ligga kvar på samma höga nivå. Turismen är ett av de områden inom svenskt näringslivsom utvecklats snabbast . Tillgängliga uppgifter indikerar attöver 200000 personer får sin huvudsakliga inkomst genom hel- eller dehidsarbete inomdenna näring. De utgör av det totala antalet sysselsatta. Från ettsamhällspolitiskt perspektiv har turismen betydelse för sysselsättning,regional utveckling och bytesbalans genom den omsättning näringen åstadkommer direkt inomturistsektorn och indirekt i andra branscher.Näringen har genom den växande fritiden också stor betydelse för människorssociala rekreation. Prop.1988/89:100Bil. Näringspolitiken Prop.1988/89:100 Målen för näringspolitiken fastställdes av (prop. 1986/87:74, NU 30, rskr. Näringspolitiken syftar till att åstadkomma engod långsiktig tillväxt inom näringslivet genom att främja förnyelse och omvandling inomindustri- och tjänstesektorn och härigenom upprätthålla en god internationell konkurrenskraft. Det övergripande målet är att utveckladen svenska välfärden. Det innebär att också fördelningspolitiska ochmiljöpolitiska mål beaktas. Genom att näringspolitiken, den allmänna ekonomiskapolitiken, regional- ocharbetsmarknadspolitiken strävar mot samma mål skapas en god grund för en långsiktig industriell tillväxt ochstigande realinkomster. I 1987 årsnäringspolitiska proposition betonades att tre viktiga delmål bör vara att verkaför efifektiviserlng, difierentiering och uppgradering av näringslivet. Som en följd avriksdagens beslut med anledning av den näringspolitiska propositionen startade ett antalflerårsprogram. De största beloppen rör styrelsenför teknisk utveckling (STU), informationsteknologiprogrammet (IT) och statens industriverk (SIND). De gårunder /90 in på i resp. treårsprogram.Rymdprogrammet är fyraårigt och löper på sitt fjärde år. Inom industridepartementet pågår ett förberedelsearbeteinför kommande treårsprogram.Viktiga frågor kommer att vara: teknikpolitiken, som blir ett allt viktigarekonkurrensmedel, småföretagspolitiken, som måste kompensera den snabbainternationaliseringen genom att skapa nya verksamheter och ny sysselsättning, internationaliseringen och Europasamarbetet som kommeratt få allt störrebetydelse. Näringspolitiken har givits en meroffensiv inriktning (se figur2). 1 det senaste näringspolitiska beslutet beaktast.ex. också företagsbeskattning, finansiering, utbildning, energi ochtransporter. Prop.1988/89:100 Bil. 75/76 77/7B 79/80 81/82 83/84 85/86 87/88 Industristödetsnettokostnader fördelade på stöd for tillväxt/förnyelse och neddragning. Statens stöd tillnäringslivet har minskat avsevärt . Nettokostnaderna uppgick då till16 miljarder kronor. Stora delar av stödet, , gick då tillvarvsindustrin, stålindustrin och skogsindustrin. /88 hadekostnaderna minskat till . Övervägande delen utgjordestöd till tillväxt och förnyelse i näringslivet. Eftersläpande kostnader förkrisstöd uppgick till ca . har strävanvarit att med generella medel stödja omvandling och förnyelse. Enskilda företaghar inte fått krisstöd. 1 de fall en hel region drabbats svårt har stöd tillstimulans av ny verksamhet samt infrastruktur och utbildning satts in. Det offensivanäringspolitiska stödet inriktas huvudsakligen på FoU, små och medelstoraföretag och regional utveckling. En stor del av ökningen av stödet till tekniskutveckling hänför sig till de nationella teknikprogrammen. De regionalasatsningarna har i allt högre grad gått till arbetsmarknadsåtgärder,utbildning, teknikspridning och övrig infrastruktur. En särskild utredning (dir. 1988:8) pågår f n.med inriktning på att be-hovsanpassa, förenkla och effektivisera det statligafinansiella företagsstödet. Utredningen skall vara klar . Den svenska teknikpolitiken redovisadesutförligt i den näringspolitiska propositionen och de riktlinjer och åtgärdersom beslutade om ligger fast. Bl.a.kan nämnas att staten och näringslivet beslutade att satsa drygt en Prop.1988/för att främjautvecklingen Bil. 14 inom informationsteknologiområdet. Svensk industri har en FoU-verksamhet sommotsvarar omkring en procent av samlade FoU-verksamhet. Det är såledesnödvändigt för att samverka i internationella sammanhang. Det intensiva arbetet inom EG för att skapa den inremarknaden ställer också ökade krav på svensk industri och svenskaforskare att komma med i denna utveckling. I det sammanhanget blir det ocksåviktigt att STU knyter kontakter medforskningsorganisationer och företag i andra länder. STU har inom ramen för sitt treårsprogramfått förstärkta resurser för satsningar på ny kunskap, ny teknik och nyaprodukter. /90 är det sista i STU:s treårsprogram ochverksamheten fortsätter med ökadambitionsnivå. Den av fastställda ramen för budgetåret1989/90 uppgår till 820,3 milj. kr. 1 olika former skernu översyner av STU:s verksamhet, IT-programmet och rymdprogrammet. a. i syfte att finna områden dar tekniken kan ges en kommersiellspridning. Industridepartementet ansvarar för tvåberedningsgmpper som arbetar med EG-frågor.Den ena arbetsgmppen är inriktad på forskning och utveckling. Den andra arbetar med industri- ochregionalpolitiska frågor. I den senare gruppen samordnas även frågor omturism. Miljöfrågornaspelar en allt större roll för näringslivet. SIND kommer att få i uppdrag att utreda miljövårdsarbetetskonsekvenser för industriföretag och branscher. STU kommer att få ettmotsvarande uppdrag när det gäller fömtsättningarnai form av tekniskt kunnande och FoU i miljövårdsarbetet. Småföretagspolitiken är en central del avnäringspolitiken. Ett högt nyföretagande är nödvändigt för att skapa ny produktion och nyaarbetstillfällen. Dettaställer krav på en aktiv småföretagspolitik. Småföretagspolitikenär inriktad på att stimulera nyföretagandet och att undanröja hinderför småföretag med expansionsmöjligheter, i syfte att främja ett konkurrenskraftigt näringsliv. Utvecklingsfonderna,Småföretagsfonden, Norrlandsfonden och Indu strifonden är alla inriktadepå att hjälpa till med finansiering i olika former. Utvecklingsfonderna och SINDbedriver även rådgivning och utbildning riktad till småföretag. Särskilda insatser görs också i fråga om design genom stöd till Design Center i och till enskildasmåfö retag. Turist-och rekreationspolitiken Prop. Mål och riktlinjer för den svenska turist- ochrekreationspolitiken behandlades i (prop. 1983/84:145, KrU22, rskr. Förutom att uppnå förbättrad bytesbalans, ökad sysselsättningoch regional utveckling betonas att olika åtgärder borde vidtas för attförbättra möjligheterna förbreda folkgrupper till turism och rekreation. har i enlighet medstatsmakternas önskemål påbörjat ett treårigtmarknadsföringsprogram med start /89. Programmet innebär en satsning på intensifierad marknadsföring,riktad såväl till svenska somutländska marknader. strategi bygger på insatser inom två huvudområden kunskap och utveckling vilka skall gagna ett samarbete med turistnäringen. Genom internationalisering kan vi uppnå fördelar i formav ökad konkurrenskraft ochtillväxt. Men internationaliseringen kan också, speciellt för ett litet land, innebära risk förökad sårbarhetoch beroende. Näringspolitiken ställs således inför olikaavvägningsproblem. Utländska förvärvav svenska företag kontrolleras inom ramen för den s.k. företagsförvärvslagen(1982:617). En särskild utredare har i uppdrag (dir. 1986:29) att utreda vissa frågorom utvecklingen hos företag i vilkaförvärvats av utländska intressen. Det pågår vidare ett arbete att förbättra statistiken om de svenska företagensutlandsverksamhet. Enligtde av antagna riktlinjerna för det statliga ägandet bör staten i sin ägarroll verka för att denlångsiktiga konkurrenskraften inom den statliga företagssektorn stärks. Ettkonkurrenskraftigt statligt företagande bidrar till att endifferentierad ägarstmktur i svenskt näringsliv upprätthålls. De statliga företagen har överlag utvecklats positivtunder . En mer detaljerad redovisningav utvecklingen lämnas . har NCB emitterat aktiervarvid staten avstått från sin företrädesrätttill teckning. Detta har medfört enägarspridning även om staten behåller majoritetsinflytande i företaget. och Exportkredit (till hälften ägt av desvenska affärsbankerna) samt medverkar staten i näringslivetsfinansiering både i och vid export. Industridepartementet m. m. Pop.1988/89: lOO Regeringen har beslutat om vissa ändringar idepartementsorganisationen och fördelningen av ärenden mellandepartementen. Den nya ordningen skall gälla från den 1 januari 1989.Förändringarna har tidigare anmältsför i samband med att behandlade vissaanslagsfrågor som förändringarna medför för /89 (prop.1988/89:25 bil. 4, FiU8, rskr. Såvitt gäller industridepartementetinnebär förändringarna att frågor om regionalpolitik förs över till arbetsmarknadsdepartementetoch att frågor om turism och rekreationförs från till industridepartementet. För budgetåret1989/90 medför förändringarna att medel, som motsvarar omkring 22 tjänster samt motsvarandeandel av övriga förvaltningskostnader förs över från industridepartementettill . Vidareförs medel över för utredningar m. m. inom det berörda området samt förextra utgifter. Frånjordbruksdepartementet tillförs industridepartementet på motsvarande sättmedel för drygt två tjänster samt utredningar m. m. 1987/88 Utgift 34824000 1988/89 Anslag 31485000 1989/90 Förslag 27 788000 Beräknad ändring 1989/90 Förvaltningskostnader 31485 (därav personalkostnader) 27 302 -3 697 -2 766 Av anslaget /89 har . inte ställts till industridepartementets disposition till följd av tillämpandet av utgiftsram. Med hänvisning tillsammanställningen och vad jag anförde om överföring av medel beräknarjaganslaget för nästa budgetår till . Medelsbehovet har beräknats medutgångspunkt i en real minskning av utgifterna om i enlighet med denprincip som generellt tillämpas i årets budgetsförslag. Jag har vidberäkningen av anslaget vidare beaktat att föreslås förändrad from den 1 juli1989. har /89 under A 4. Extra utgifter anvisat 500000kr för extra utgifter. Jag föreslår att det särskilda anslaget för extra utgifter slopas och att sådana kostnader i fortsättningen betalas från ansla get A1. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Industridepartementet /90 anvisa ett förslagsanslag på . 1987/88Utgift 899000 1988/89 Anslag 840000 1989/90 Förslag 930000 Från anslaget bekostas en tjänst somindustriråd/industriattaché vid delegation hos i . /industriattachénhar till huvudsaklig uppgiftatt följa arbetet inom i industri- och energipolitiska frågor samt att vara industridepartementets resp. miljö- ochenergidepartementets kontaktman gentemotOECD:s och det internationella energiorganets (lEA) sekretariat. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Industriråd/industriattaché /90 anvisa ett förslagsanslag på . 1987/88Utgift 15 806000 1988/89 Anslag 17 900000 1989/90 Förslag 7 300000 Anslaget används till att bekosta följande verksamheter: vissaråd och delegationer m. m., särskilda utredningar,dvs. sådana utredningar i departementets verksamhetsom medför behov av att anlita konsulter, revisionsbyråer eller annanexpertis. Med hänsyn tillden beräknade omfattningen av utredningsverksamheten m.m. bör anslagetuppgå till . under nästa budgetår. Jag har därvid beaktat attkooperativa rådet i enlighet med vad statsrådet kommer att redogöra för skall föras över från industridepartementettill . Jag hemställer att regeringen föreslår att tillUtredningar m. m. för /90 anvisa ett reser vationsanslag på . Bidrag till för industriell utveckling Prop.1988/89:100 1987/88 Utgift 6157000 1988/89 Anslag 5 750000 1989/90 Förslag 6 200000 Medlemsländernas bidrag till FN:s organför industriell utveckling (UNIDO)fastställs till största delen iösterrikiska schilling och till enmindre del i US dollar. För /90 beräknas bidrag uppgåtill sammanlagt motsvarande . Jag hemställer att regeringen föreslår att tillBidrag till industriell utveckling för /90 anvisa ett förslagsanslag på . Industri m.m. Prop.1988/89:100 Verksamheten vid statens industriverk () är sedan den 1 juli 1983central förvaltningsmyndighet för ärenden som rör industri och hantverk samtför det regionalpolitiska stödet till näringslivet. kan även ta uppfrågor som inte direkt hänför sig tillnämnda näringar, men ändå är av betydelse för dessa från industri- ochregionalpolitisk synpunkt. utövar statenshuvudmannaansvar för den regionala utvecklingsfondeni varje län och svarar för service till fonderna i frågor med anknytning tillstatens näringspolitik. Huvuduppgifterna för industriverket ärdels att främja industrins omvandling ochtillväxt genom utredningsverksamhet, industripolitiskt stöd och företagsutvecklande insatser, dels att bidra till enbalanserad regional utveckling genom regionalpolitiskt finansiellt företagsstödoch särskilda insatser i anslutning härtill. Industriverkethandlägger dessutom ärenden om utnyttjande av investeringsfonder och förnyelsefonder. Vidare skall verketsvara för medelsförvaltning och personaladministration samt lämna detbiträde i övrigt som behövs för verksamheten vid sprängämnesinspektionen. Verket får utförauppdrag. För uppdrag åt annan än regeringen skall ersättning tas ut. Antalet anställda uppgår till 190personer. För /90 behandlar jag idetta sammanhang följande anslag för verksamheten vid industriverket: B2.Statens industriverk: Utredningsverksamhet Åtgärder för att främja industridesign Täckande av förluster vid vissgarantigivning, m. m. Räntestöd m. m. till varvsindustrin Med anledning avdepartementsreformen belastar följande anslag förverksamheten vid industriverket statsbudgetens tionde huvudtitel: Regionala utvecklingsinsatser m. m. Följande anslag förverksamheten vid industriverket belastar statsbudgetens åttonde huvudtitel: Kreditgarantier till bokförlag. : Förvaltningskostnader Prop.1988/89:100 1987/88 Utgift 59424022 1988/89 Anslag 57410000 1989/90 Förslag 64 740000 Av anslaget /89 har . inte stälhs till statens industriverksdisposition till följd av tillämpandet av en utgiftsram. o. m. /85 på fyra program, nämligen Utredningsverksamhet,Industriell omvandling och tillväxt. Regional utveckling samt Småföretagsutveckling. Iföljande tabell anges för informationen uppskattning av hur förvaltningskostnaderna kan komma att fördelas mellan de olika programmen /90. Huvudprogram Förslag1989/90 (1 OOO-tal kr.) Industriellomvandling och tillväxt 21364 Beräknad ändring 1989/90 Förvaltningskostnader 47252' -1-7302 Lokalkostnader 10158 -I- 28 ' Av angivet belopp harinte . ställts till statens industriverks disposition till följd avtillämpningen av en utgiftsram. föreslår i sin anslagsframställningbl. a. följande. /9056 165000kr. Minskningen av utgifterna fördelas med fördelningen 1,5,1,75 och för första, andra resp. tredje budgetåret. beräknar kostnaderna fördet införda datorbaseradestödhanteringsstystemet till . för nästa budgetår. Förstatens industriverk bör medel beräknas med utgångspunkt i en real minskning av utgifterna om med fördelningen 1,för /90 och åren därefter. Kostnaderna för industriverkets datorbaserade stödhanteringssystem 17 täcksför innevarande budgetår från anslaget C 2. Lokaliseringsbidrag Prop.1988/89:100 m. m. Jag föreslår att dessa kostnader, vilka för budgetåret1989/90 beräk- Bil. 14 nas till 4820000kr. i stället belastar anslaget Bl. Med hänvisning till sammanställningenberäknar jag'anslaget till 64 740000kr. Jag har i mitt förslag beaktat atttjänstebrevsrätten föreslås bli slopad för industriverket fr. o. m. den I juli1989. Jag hemställer att regeringen föreslår att tillStatens industriverk: Förvaltningskostnader för /90 anvisa ett förslagsanslag på 64 740000kr. 1987/88Utgift 5225 249 Reservation 266652 1988/89 Anslag 5 000000 1989/90 Förslag 5000000 Från anslagetbetalas kostnader för experter och tillfällig personal, resor samt övrigakostnader som hänger samman med utredningsverksamheten inom statens industriverks arbetsområde. a. enligt de riktlinjer som regeringen fastställer i en årlig utredningsplan. Utredningsplanen,som utformas efter förslag från industriverket, bör inte binda samtligautredningsresurser inom verket, utan göradet möjligt att vissa utredningsbehov som uppkommer kantillgodoses. Utredningsplanenför innevarande budgetår är indelad i utredningsområdena internationell ekonomi,strukturstudier, branschstudier, företagsstudier och regionala studier. skalltill regeringen lämna underlag utredningsplan för /90 . Enligt beslut (prop. 1986/87:74, NU 30, rskr.271) är en ram fastställd för anslaget under budgetåren 1988/89 och 1989/90 påsammanlagt lOmilj.kr. Ilikhet med statens industriverk beräknarjag anslaget till 5 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att tillStatens industriverk: Utredningsverksamhet för /90 anvisa ett reservationsanslag på 5 000000kr. 1987/88 Utgift 1000 1988/89 Anslag 1000 1989/90 Förslag 1000 Sprängämnesinspektionenär central förvaltningsmyndighet för ärenden som rör brandfarliga och explosivavaror. 1. meddela föreskrifter om brandfarliga ochexplosiva varor, 2. utföra tillsyn och handlägga därmedsammanhängande ärenden. Det övergripandesyftet med inspektionens verksamhet är att förebygga att personer och egendom kommer tillskada vid tillverkning, förvaring och annanhantering av brandfarliga och explosiva varor. Sprängämnesinspektionenleds av en styrelse. Chef för inspektionen är sprängämnesinspektören. Vidinspektionen arbetar 23 personer. skall svara försprängämnesinpektionens medelsförvaltning och personaladministration samtlämna inspektionen den hjälp i övrigt som behövs för dess verksamh'. Inspektionens verksamhet äravgiflsfinansierad. Avgift tas ut av den somtillverkar eller importerar brandfarlig eller explosiv vara eller i vissa fallav den som projekterar eller uppför anläggning för brandfarlig eller explosivvara (projektavgift). Sprängämnesinspektioneningår bland de myndigheter som tillämpar treårsbudget. Prop.1988/89:100Bil. Beräknad ändring 1989/90 -hl 458000 0 -hl 458 000 Inkomster Tillsynsverksamhet m. m. föreslår i sinanslagsframställning bl.a. att resultatbudgeten för inspektionensverksamhet fastställs i enlighet med gällande treårsplan till 9 570000kr. exkl. sedvanlig pris- ochlöneomräkning. Föredragandens överväganden Prop. Förnästa budgetår bör kostnaderna för sprängämnesinspektionens verksamhetberäknas med utgångspunkt i gällande treårsplan. Det innebär att en rationalisering och effektivisering avverksamheten motsvarande en minskningav inspektionens reala resurser bör ske. Med hänvisning till sammanställningenberäknar jag kostnadema för sprängämnesinspektionensverksamhet till . Jag hemställer att regeringen föreslår att till /90 anvisa ert förslagsanslag på I . Åtgärder för att främja industridesign 1987/88Utgift 3409462 Reservation 3126552 1988/89 Anslag 5000000 1989/90 Förslag 5000000 För innevarandebudgetår har medel anvisats för dels verksamheten vid Design Center iStockholm, dels bidrag till designfrämjande åtgärder i enskilda företag.Statens industriverk, Föreningen och har träffatavtal om att driva verksamheten vid DesignCenter i stiftelseform. Avtalet skall prövas av regeringen. harfastställt en ram för anslaget under budgetåren 1988/89 och 1989/90 på sammanlagt lOmilj.kr.(prop. 1986/87:74, NU 30, rskr. Ilikhet med statens industriverk beräknarjag anslaget till 5 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Åtgärder för att främjaindustridesign för /90 anvisaett reservationsanslag på . 1987/88Utgift 6901838 1988/89 Anslag 7000000 1989/90 Förslag 7 526000 Av anslaget för /89 har5000 kr. inte ställts till nämndens förhemslöjdsfrågor disposition till följd av tillämpandet av en utgiftsram. Nämndenför hemslöjdsfrågor, som inrättades , skall ta 20 initiativtill, planera, samordna och göra insatser för att främja hemslöjd i Prop.1988/89:100 den mån sådana uppgifter inte ankommer på annan statligmyndighet. 14 Nämnden skall inomsitt verksamhetsområde fördela statligt stöd till hemslöjdsfrämjandeverksamhet. Föredragande i nämnden är kanslichefen.Statens industriverk skall svara för nämndens medelsförvaltning ochpersonaladministration samt lämna nämndendet biträde i övrigt som behövs för dess verksamhet. 1988/89 Beräknad ändring