prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — Omsorgsverksamheten är under stark utbyggnad och förändring.Vårdhem och specialsjukhus ersätts med bostäder, daglig verksamhet och servicei samhället. Många vuxna utvecklingsstörda som bor hos sina föräldrar behöver, liksomandra vuxna, en egen bostad. Gruppbostäder är ofta ett bra alternativ för densom inte klarar ett självständigt boende. Ävlösningshjälp och annat stöd tillfamiljer med psykiskt utvecklingsstörda barn, ungdomar och vu.xna behövs för att göradet möjligtför familjerna aft leva ett aktivt, tryggt och gott liv. Landstingskommunerna görbetydande satsningar för att utveckla verksamheten för psykisktutvecklingsstörda och ge goda omsorger kvarstår dock vissa brister vad gäller särskilda omsorger Omsorgslagen gerockså ett landsting möjlighet att, efter regeringens godkännande, överlåtauppgifter enligt denna lag till kommunen. Jag har erfarit att flera landsting isamverkan med berörda kommuner utrederförulsättningarna för sådan huvudmannaskapsförändring. Insatserna förhandikappade har hög prioritet i regeringens politik. I fjolåretsbudgetproposition och i särpropositioner i anslutning till denna lämnade regeringenförslag till flera betydande och angelägna handikappoliliska reformer. Dessagällde bl.a. ell kraftigt förbättrat och utvidgat bilslöd till handikappade samtpermanentning och utveckling av verksamheten med utgivning avdagstidningar för synskadade. Vidare föreslogs åtgärder för atl förbättra ochutveckla stödet till familjer med handikappade barn. Även i åretsbudgetproposition har det, genom omprioriteringar, skapats utrymme förreforminsatser inom handikappområdet. Insatserna avser olika ändamål inom social-och utbildningsdepartementens områden. Under socialdepartementetshuvudtitel föreslås att bilstöd fortsättningsvis skall kunna lämnas även tillfamiljer med hemmaboende vuxna barn, när barnen på grund av varaktigafunktionshinder har väsentliga förflyttnings-svårigheter. Enligt de nu gällande reglerna kan bilstöd till familjerendast lämnas under förutsättning att det handikappade barnet är under 18 år.Vidare föreslås atl statsbidrag till kommunalt bostadstillägg skall kunnautgå för boendekostnader för psykiskt utvecklingsstörda som bor i gruppbostad. Enligt nuvarande bestämmelser kansådant statsbidrag inte utgå.Gruppbostäder är en naturlig del av det vanliga bostadsbeståndet och skallbetraktas på samma sätt som andra bostäder i kommunen. Därför bör psykiskt utvecklingsstörda som bor i gruppbostadockså ges möjlighet till samma bostadsstöd som andra. Dessutom anvisasmedel för en fortsatt kraf- Prop. 1988/89:100 tig uppräkning av statsbidraget till handikapporganisationerna. I likhet med i fjollämnas också förslag om kraftiga resursförstärkningar av vissa särskilt riktadestatsbidrag som utgår under anslaget G 7. Kostnader för viss verksamhet förhandikappade. Sålunda utökas bidraget till för vissövrig verksamhet i syfte att möjliggöra genomförande av ett särskiltpunktskriftsprojekl. Förstärkningar föreslås dessutom till för dess leckenspråksavdelning. Föreningen samt palynologiskalaboratoriet vid . Elt särskilt resurstillskottföreslås vidare till , för bl.a. läckande av kostnaderför personlig assistans i samband med myndighetens styrelsesammanträden. Inomutbildningsdepartementet lämnas flera förslag till åtgärder och resursförstärkningarsom syftar till att utveckla teckenspråket och stärka dess ställning. Bl.a.föreslås att 3 milj. kr. anvisas tillfortbildningsinsatser i teckenspråk för lärare inom specialskolan. Vidareföreslås att planeringsberedningarna får ell samordningsansvar för att hörandeelever med döva syskon eller döva föräldrar kan ges möjligheter tillteckenspråksulbildning. Inom vuxenutbildningsområdet anvisas ytterligare medelmed ca 8,5 milj. kr. Ca hälften av de föreslagna medlen skall användas för enkraftig utbyggnad av teckenspråksutbildning för lärare och tolkar. I övrigtföreslås ökade medel för att på olika sätt förbättra möjligheterna förhandikappade alt della i studiecirklar och i folkhögskolestudier, l.ex. personligassistans och tolkijänst. Utöver detta föreslårchefen för , efter samråd med mig, att ett nyttstudiesociall stöd skall införas för att göra det möjligt för hörande föräldrarmed döva barn att delta i särskilda kurser i teckenspråk. ärdet svårt för föräldrar som deltar i kurser av detta slag att få studiestöd somtäcker förlorad arbetsförtjänst och inackorderings-och resekostnader. Enligtmin bedömning innebär ovan nämnda förslag sammantaget att viktiga steg kan tasi strävandena att stärka och utveckla teckenspråket. Förslagen inomutbildningsdepartementets område innebär vidare att förstärkta resurseranvisas till samt att medel anslås dels tilltre nya konsulenttjänster för rörelsehindrade elever, dels till en nykonsulenttjänst för dövblinda vuxna. Under anslaget G 3.Kostnader för viss omsorg om psykiskt utvecklingsstörda m.fl. utgesstatsbidrag till lönekostnaderna för vissa förskolekonsulenler och talpedagogerJag föreslår att ett nytt statsbidragssystem införs fr.o.m. den 1 januari 1990med utgångspunkt från psykiskt utvecklingsstörda barns samlade behov avspecialpedagogiska insatser. Jag vill i det härsammanhanget också påminna om vad chefen för anfört om en reform som rör vissa delar av det ekonomiska stödet tillhandikappade. Reformen syftar bl.a. till att inrätta ett särskilthögkostnadsskydd för sjukresor och en ny lägre nivå inom handikappersättningen,dvs. åtgärder som måste bedömas vara av slor handikapp-pohtisk betydelse. Enförutsättning för reformen, som kommer att leda till ökade kostnader inom området, är att systemen medkostnadsfria läkemedel Prop. 1988/89:100 och kostnadsfria förbrukningsartiklaravskaffas och att de aktuella produk- Bil. 7 terna inom dessa förmånssystem iställetblir omfattade av regelsystemet för prisnedsättning av läkemedel och därmedinordnade i högkostnadsskyddet. bör vissa andra produkter, som slår utanförhögkostnadsskyddet, kommain under detta. Genom stöd urallmänna arvsfonden kan ett betydande utvecklingsarbetegenomföras inom handikappområdet. beslutades om två storasatsningar om vardera 10 milj. kr till för.söksverksamhet dels med insatser för ökadsysselsättning bland handikappade, dels med insatser för att förbättrahandikappades möjligheter till fritid och rekreation. Även hartvå större handikappoliliska satsningar gjorts. Sålunda har socialstyrelsenanvisats 10 milj. kr. till försöksverksamhet med syfte att stimulera tillförnyelsearbete beträffande stöd till närstående bl.a. i form av avlösning. erhållit 6 milj. kr. för kompetensuppbyggnad ochutvecklingsarbete inom området datateknik och handikapp. Enligt minbedömning är dessa satsningar av slor handikappolilisk betydelse. Under år1988 har totalt omkring 79 milj. kr. anvisats till olika projekt inom handikappområdet. Pågående utredningar m.m. inom handikappområdet regeringsförklaring uttalades att särskilduppmärksamhet skall ägnas situationen för svårt handikappade samt handikappadebarn och deras familjer viktigt led i detta arbete är den särskildakommitté (S 1988:03) om samhällets stöd till människor med funktionshinder somregeringen beslutade om . Kommitténs huvuduppgift är att kartlägga och analysera deinsatser som görs för handikappade inom kommunernas socialtjänst ochlandstingens habiliterings- och rehabiliteringsverksamhet. Utgångspunkten förkommitténs bedömningar skall främst vara situationen och behoven för barn,ungdomar och vuxna med omfattande funktionshinder. Vidare skall särskilduppmärksamhet ägnas de små och mindre kända handikappgrupperna saml personer medinvandrarbakgrund som har omfattande handikapp. Avsikten är att klargöra hur dessagrupper i framliden skall kunna tillförsäkras ett väl fungerandesamhällsstöd. Ändra väsentligaområden som skall behandlas av kommittén gäller handikappadesmöjligheter till fritid och rekreation och handikapporganisationernasförutsättningar för samverkan med kommuner och landsting i planeringen av olikaverksamheter samt behovet av att inrätta en särskild funktion somhandikappombudsman och av att besluta om lagstiftning som motverkardiskriminering av handikappade. Ytterligare en principiellt viktig fråga somkommitlén har att uppmärksamma gäller den så kaUade ansvars- och finansieringsprincipen.Utöver detta har kommittén genom tilläggsdirektiv fått i uppdrag att medförtur behandla frågan om svårt rörelsehindrade ungdomars möjligheter till gymnasieutbildning. Hjälpmedelsutredningenväntas redovisa sina överväganden om den framtidahjälpmedelsförsörjningen för handikappade. främsta uppgift är att kartlägga och analyseraden nuvarande situationen Prop. 1988/89:100 inom hjälpmedelsområdet samt,om den finner det motiverat, föreslå för- Bil. 7 ändringar i syfte att uppnåen bättre fungerande hjälpmedelsverksamhet sett ur såväl den enskilde brukarenssom ur samhällets perspektiv. Bidrag till social hemhjälp, ålderdomshem,m.m. 1987/88 Utgift 2201159000' 1988/89 Anslag 2723540000' 1989/90 Förslag 3062850000 ' Anslaget Bidrag tillsocial hemhjälp har ibetänkandet 1987/88:15 om bidrag till social hemhjälp m.m. föreslagitändringar i statsbidraget till den sociala hemhjälpen fr.o.m. den 1 januari1989. Ändringarna innebär att bidraget görs likvärdigt i förhållande tillomsorgsform. har godkänt betänkandet (rskr. 1987/88:311). Statsbidraget skallenligt förslaget utges med . per årsarbetare inom såväl hemtjänst somålderdomshem, varvid det tidigare schablonbidraget om per pensionärslopas. Vissa övergångsreglerskall gälla. De innebär atl de kommuner som föriorar pä omläggningen under tvåår garanteras samma bidrag som de skulle ha fått enligt de tidigare reglerna.För de kommuner som vinner på omläggningen skall bidraget ökamed en tredjedel av skillnaden mellan bidrag enligt de nya reglerna och bidragenligt de tidigare reglerna. skall bidraget öka med tvåtredjedelar av skillnaden för att sedan det tredje året slå igenom fulltut. v,» i- .' Slutligen har utskottetföreslagit att ytteriigare 100 milj. kr. skall tillföras kommunerna förvartdera av för personalutvecklande åtgärder inomäldreomsorgen. Mol denna bakgrund harregeringen beslutat om ändringar i förordningen (1983:944) om statsbidrag tillsocial hemhjälp i enlighet med vad beslutat. Rubriken tillförordningen har därvid fått ny lydelse, nämligen förordningen om statsbidraglill kommunerna för stöd och hjälp i boendet (SFS 1988:1203). Statsbidraget till socialhemhjälp, ålderdomshem, m.m. betalas från detta anslag. Bidraget betalas förkalenderår i efterskott. Anslaget för /90 avser således bidragför verksamheten . betalar ut statsbidraget. Under anslaget anvisasdessutom särskilda medel för utveckling och förnyelse av den socialahemhjälpen. Vidare anvisas underdetta anslag bidrag tillpensionärsorganisationer Bidraget har tidigare budgetår anvisats underanslaget A 4. 7 Resursernaför institutionell omsorg kommer att minska. har sin utgångspunkt i det socialpolitiska måletatt allt fler långvarigt sjuka, handikappade och gamla skall ges möjlighet attbo kvar i sina egna bostäder. Utvecklingen förutsätter en fortsatt utbyggnadav den sociala hemhjälpen både kvantitativt och kvalitativt. I praktiken kommer nyagrupper att behöva den sociala hemhjälpens insatser. Det gäller personer somtidigare fått tillsyn och värd på institutioner Del gäller också bl.a. personermed fysiska och psykiska handikapp, missbrukare, långtidssjuka och människorilivets slutskede. Äldre och handikappade invandrare liksom psykisktutvecklingsstörda personer är grupper som förväntas i ökad utsträckning behövaden sociala hemhjälpens insatser. Både antalet och andelenpersoner i befolkningen förblir i stort sett fram . Däremot kommer det all ske stora förändringar i gruppenssammansättning. Antalet personer kommer att öka kraftigtsamtidigt som antalet personer i de yngre pensionärsgrupperna (65 - )kommer att minska. De allra flesta personer och aidre kommer att varaensamboende, vilket ytterligare bidrar lill att öka behovet av social hemhjälp. Statsbidraget börkompletteras med ett bidrag för arbetsledare inom (hemvårdsassistenter). Det bör utges med . per årsarbetare.Socialstyrelsen hänvisar till att detta förslag lagts fram i rapporten tillregeringen om personalförsörjningen inom (redovisar1988:7). Det framhålls i denna rapport bl.a. (sid. 60) att medutökat ansvar och nya uppgifter för arbetsledarna bör kommunen stimuleras atlanställa fler arbetsledare för att kunna höja kvaliteten och skapa bättreförutsättningar för en effektiv verksamhet. En strävan inom omsorgerna orn äldre ochhandikappade är att det skall vara möjligt att få service och vård i den egnabostaden. Kommunernas hemtjänst är en viktig förutsättning för att detta skallkunna uppnås. För att valfrihet i boendet skall kunna uppnås måste också ettvarierat utbud av olika boende-och vårdformer för äldre finnas.Statsbidragssystemet bör därför vara likvärdigt i förhållande tillomsorgsform. De nya statsbidragsbestämmelserna in- , nebär att statsbidragutges även för personalinsatser,vid ålderdomshem. För att stimulerautvecklings- och förnyelsearbete inom den sociala har utgetts ettsärskilt stöd för lokalt utvecklings- och förnyelsearbete. Under de fyrabudgetår verksamheten nu varit i gång har regeringen beviljat stöd lill ca 330projekt, vilka tillsammans fått dela på ca 70 milj. kr. Medelsbehovet förstatsbidraget för beror på omfattningen av de kommunalainsatserna. Medelsbehovel bestäms också av den övergångsreglering som gällerför och av det bidrag som skall utges för personalutvecklande åtgärderinom äldreomsorgen. Medel bör också i sammastorleksordning som anslås för nästa bud getår för att stimulera utvecklings- och förnyelsearbete inom området. viss del av dessa medel bör liksom innevarande budgetåranvändas till perso- Prop. 1988/89:100 nalutveckhng, effektivare resursanvändning samt stöd tillregionalt samord- Bil. Jag beräknar attmedelsbehovel för statsbidraget kommer att öka med . En delegation hartillsatts som skall förbereda de förändringar som blir aktuella vid eltvidgat primärkommunall ansvar för samhällets äldreomsorg. Förändringarna kanfå betydelse för utformningen av statsbidragssystemet. haräskat särskilda medel för arbetsledare inom . Jag är inte beredd att bifalla dettayrkande. Vidare utges fråndelta anslag bidrag till vissa pensionärsorganisationer. Detta bidrag har tidigarebudgetår redovisats under anslaget A 4. Bidraget bör utges efter sammaprinciper som under innevarande budgetår. Jag beräknar medelsbehovet för nästa budgetårtill . Det innebären uppräkning med . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Bidrag tiUsocial hemhjälp, ålderdomshem, m.m. tör /90 anvisa ett förslagsanslagpå . 1987/88 Utgift 469449249 1988/89 Anslag 497000000 1989/90 Förslag 566000000 Från anslagetbetalas statsbidrag lill landstingskommuner och kommuner för färdtjänst.Bidraget är av brultodriflkostnaderna. Del får dock inte öka med mer änett belopp som står i visst förhållande lill antalet personer som är ochäldre samt utvecklingen av konsumentprisindex. Bidragsbesiämmelsema finns ikungörelsen (1974:840) om statsbidrag till färdtjänst. Bidraget betalas förkalenderår i efterskott. Anslaget för /90 avser således bidrag 1989. Statsbidraget har en avgörande betydelse för kommunernasmöjligheter atl utveckla färdtjänsten. Det finns emellertid fortfarande storaskillnader mellan kommunerna vad gäller färdtjänstens utbyggnad, tillgänglighetsaml kommunernasavgifter och regler för att utnyttja färdtjänsten. Socialstyrelsenföreslår - inom ramen för givet anslag - att statsbidragskonstruktionenändras så atl av anslaget utges i förhållande lill resp. kommunsbrutlokoslnader för den kommunala färdtjänsten och i förhållande tillantalet personer som är i resp. kommun. Föredragandens överväganden Prop. 7 Färdtjänstenär ett komplement till kollektivtrafiken för dem som inte kan Färdtjänsten underlättar för denenskilde att bo självständigt ochha kontakt med andra. Riksrevisionsverketlämnade en revisionsrapport om statsbidraget lill den kommunalafärdtjänsten. I rapporten skisserar verket olika alternativ till dagens statsbidrag.Statsbidraget skulle antingen kunna vara helt behovsrelaterat eller bestå avflera komponenter, t.ex. en behovsrela-lerad del och en prestationsrelateraddel. Granskningsrapporten har remissbehandlats. Det finns enligtmin mening inte tillräckligt underlag för atl ta ställningtill del framtida statsbidragets utformning. Ytterligare beredning av dennaoch angränsande frågor kommer således att ske inom . Jag hemställer atl regeringen föreslår all lill Bidrag tiUfärdtjänst för /90 anvisa elt förslagsanslag på . Kostnader för vissomsorg om psykiskt utvecklingsstörda m.fl. 1987/88 Utgift 41549866 1988/89 Anslag 35 576000 1989/90 Förslag 37513000 Landstingskommunernaoch de kommuner som inte ingår i landstingskommun får statsbidrag avlönekostnaderna för vissa förskolekonsulenter inom omsorgsverksamheten enligt lagen (1985:568)om särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda m.fl. Fr.o.m. den 1 juli 1987utgår statsbidrag även lill talpedagoger som arbetar med utvecklingsstördaförskolebarn.Bidraget betalas ut i efterskott för kalenderår. Bidragsreglerna finns i förordningen(1986:566) om statsbidrag till lönekostnader för vissa förskolekonsulenter ochtalpedagoger (ändrad senast 1988:575). erhåller medel förviss kurs- och konferensverksamhet för viss personal inom verksamheten medomsorger om psykiskt utvecklingsstörda. Syftet är bl.a. att främjautvecklingen och ge tillfälle till erfarenhetsutbyte inom verksamhetsområdet. har i de två senasteanslagsframställningarna föreslagit all statsbidragetändras så alt del i stället för att vara knutet lill personalen kon struerasså all statsbidrag utgår i förhållande lill det anlal förskolebarn som tillhöromsorgslagens personkrets eller som förväntas komma att tillhöra j29 9 1988/89. 1 saml Nr 100. personkretsen och som får specialpedagogiskainsatser. I anslagsframställ- Prop. ningen /90 föreslår styrelsen attstatsbidraget beräknas med 170000 Bil. per vart tionde barn. Med cirka 2200förskolebarn skulle detta belopp kurs- och konferensverksamhet för personal inomomsorgsverksamheten för Ansvaret för barnomsorgen för psykisktutvecklingsstörda förskolebarn ligger enligt socialtjänstlagen påprimärkommunerna. De psykiskt utvecklingsstörda barnen behöver emellertidsärskilt pedagogiskt stöd. Detta behov tillgodoses genom attlandstingskommunerna slår för specialpedagogiska och rådgivande insatser åt detenskilda barnet och dess familj. Förskolekonsulenter och talpedagoger hoslandstingskommuner och de kommuner som inte ingår i landstingskommun svarar ihuvudsak för denna verksamhet. Den nuvarandeslalsbidragskonslruklionen låser bidraget lill vissa befintliga tjänster. Ivissa landsting är det inte talpedagoger utan logopeder som svarar förbedömning av barnets språkliga förmåga och för insatser i form av tal- ochspråkstimulans. Lekotekarier är en annan specialpedagogisk resurs för psykisktutvecklingsstörda förskolebarn. En friare användning av den specialpedagogiskaresursen skulle möjliggöra anpassning efler de individuella behoven avinsatser och bidra till en jämnare kvalitet landstingen emellan. Med tanke påall statsbidraget utgör ett medel för atl styra kompetensutvecklingen hos denpersonal som ger specialpedagogiska insatser, har jag tidigare inte varitberedd att föreslå någon ändring av slatsbidragskonstruk-tionen. Under år 1988har emellertid utfärdat behörighets-föreskrifter förförskolekonsulenler. Mot bakgrund av ovanslående anser jag att reglerna förstatsbidraget bör ändras i enlighet med förslag. Jag föreslår attstatsbidraget verksamhet utgår enligt nuvarande konstruktion.Fr.o.m. bör bidraget utgå för specialpedagogiska insatser som ges tillförskolebarn, som tillhör eller före skolstarten kan förväntas komma atttillhöra omsorgslagens personkrets. De specialpedagogiska insatserna kan gesav förskolekonsulenl, talpedagog, logoped eller motsvarande inomlandstingskommunernas omsorgsverksamhel eller samordnade barnhabilitering. Bidraget bör liksom nuavse kalenderår och utbetalas i efterskott. Anslaget bör omvandlas tillett reservationsanslag och fördelas i relation till det antal barn som underåret fått del av specialpedagogiska insatser. Jag förulsälter allsocialstyrelsen noga följer tillämpningen av de nya statsbidragsreglerna. Statsbidraget förspecialpedagogiska insatser beräknar jag till . För socialstyrelsenskurs- och konferensverksamhet för personal inom omsorgerna om psykisktutvecklingsstörda beräknar jag . 7 Jag hemställer att regeringenföreslår 1. att godkänna deriktlinjer för statsbidrag till specialpedagogiska insatsersom jag här förordat, 2. att till Kostnaderför viss omsorg om psykiskt utvecklingsstörda m.fl. för /90 anvisaett förslagsanslag på . 1987/88 Utgift 33 329327' 1988/89 Anslag 30707000 1989/90 Förslag 34928000 ' Anslaget Kostnader för viss utbildning av handikappadem.m. -Anslaget Styrelsen förvårdartjänst. Nämnden förvårdartjänst har till uppgift att organisera verksamheten med vårdartjänstsamt administrera det statliga bidraget till denna. Nämnden skall ocksåadministrera försöksverksamheten med omvårdnad för svårt rörelsehindrade elever vid Skärholmensgymnasium. Från anslagetbetalas vårdartjänst åt svårt rörelsehindrade som studerar i eftergymnasialutbildning eller vid folkhögskola. Kostnaderna för försöksverksamheten vidSkärholmens gymnasium skall täckas av avgifter och nämnden debiterarberörda landsting och kommuner avgift för omvårdnad och därmed sammanhängandeverksamhet. Från anslaget betalas vidare kostnader för nämndens kansli samtviss utvecklingsverksamhet. Nämndensarbetsuppgifter och organisation framgår av förordningen (1988:1126) medinstrukrion för . Vårdartjänst har under /88 beviljatsdrygt 20 studerande vid högskolor och universitet samt omkring 160 elever vidfolkhögskolornas långa kurser. Dessutom tillhandahålls vårdartjänst under ca 1200elevveckor vid folkhögskolornas korta kurser. Nämnden räknar med fortsatt hög efterfråganpå vårdartjänst under nästa budgetår, framför allt när det gäller folkhögskolornas kortaintroduktions- och datakurser. Nämnden beräknar att efterfrågan påvårdartjänst kommer atl uppgå till sammanlagt 310000 vår-dartjänsttimmar medett medelsbehov av ca 32,6 milj. kr. 2.Försöksverksamheten med omvårdnad för svårt rörelsehindrade elever vidSkärholmens gymnasium i Slockholm omfattade vid ingången av /8940 elever. Nämnden föreslår att finansieringsformen ändras genom attmöjligheterna till vårdartjänst vidgas till att omfatta även gymnasieele ver Nämnden hemställer också att nuvarande bestämmelser rörande debite ring avviss elevavgift enligt Kungl. beslut upphävs och ersätts medett medgivande för nämnden alt debitera berörda elever kostnadser sättningför kost och logi vid elevhushåll. Förslagen förutsätter en lösning av finansieringen av habiliteringsinsalserna för dessa elever. Nämnden beräknarkostnaderna med nuvarande system och omfattning lill Nämnden föreslår att medel beviljas förförstärkning vid kanshet och för ytterligare utvecklings- och försöksverksamhetsamt att lokalkostnader inte skall belasta medlen för utvecklings- ochförsöksverksamhet. Vidare föreslås medel för merkostnader för personhgassistans lill vissa styrelseledamöter, tjänstemän och experter med handikapp.Inskränkningar i verksamheten går enligt nämndens mening inte att göra ochnämnden framhåller starkt att huvudförslaget inte bör komma i fråga.Medelsbehovet beräknas rill 4,3 milj. kr. Beräknad ändring 1989/90 Vårdartjänst åt elever vid universitet, högskolor och folkhögskolor 27588000 -1-3681000 Omvårdnadför vissa gymnasieskolelever 1000 O 3118000 -(- 540000 Beräknad ändring 1989/90 Förvaltningskostnader (därav lönekostnader) Utvecklingsarbete Lokalkostnader Summa (1290000)' (-1-257000) ' Av angivet belopp har inte ställts till nämndens för vårdartjänst disposition till följd avtillämpningen av en utgiftsram. Verksamhetenmed vårdartjänst ål studerande med svåra rörelsehinder vid folkhögskolor,universitet och högskolor har stor betydelse för många ungdomar.