prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — Det svenskaarbetsmiljösamarbetet med koncentre raskring föreskriftsarbete och tekniska handelshinder, ny teknik och ar betsorganisation, forskning och utveckling, arbetsskadestatistik samt ut bildningoch information. Vid de överläggningar som hölls mellan repre sentanter förEG-kommissionen och den i informerade EG-företrädarnabl.a. om planerade nya arbetsmiljödirektiv och frågan om fackligt inflytande i det europeiska standardiseringsarbetet. Dessutom diskuterades uppläggningen av det 61 forskningssymposiumom arbetsmiljön inom ståUndustrin, som EG-kom- Prop. 1988/89:100 missionen och arbetsmiljöfonden gemensamt avseranordna . Arbetsmiljöavtaletmed syftar främst till att öka kunskapsutbytet mellan de båda länderna vadavser forskning och utveckling, praktisk tillämpning av arbetsmiljöforskning ocharbetsskadestatistik. Inom ramen förUSA-avtalet arrangerades ett möte mellan representanter för den amerikanskaoch den . Vid dessaöverläggningar, som var förlagda till , diskuterades främst frågan om hur arbetsmiljömyndigheter bästbör använda sina resurser bl. a. med hänsyn till den framtida arbetsmiljönskrav på flexibilitet och utbildning.Domstolarnas roll i arbetsmiljöarbetet, arbetsmiljömässiga konsekvenser av ny teknik,reproduktionsstörningar och "sjuka hus" var nägra av de arbetsmiljöproblem som även stod pädagordningen för mötet. Inom en särskildarbetsgrupp inom bedrivs även samarbete på arbetslivsområdet, främst avseendefrågor som rör arbetstid, flexibilitet i arbetslivet samt samhällsekonomiska konsekvenser avkollektivavtalsförhandlingar,strejker etc. Det nordiskasamarbetet på arbetsmiljöområdet styrs av ett samarbetsprogram, somfastställdes är 1984 av . Den nya tekniken och desskonsekvenser för arbetsmiljön i vid mening är högt prioriterade frågor i programmet. Det nordiskasamarbetet bedrivs huvudsakligen i projektform. På uppmaning av Nordiska rådetinleddes under är 1986 inom ramen för den nordiskaämbetsmannakommittén för arbetsmiljöfrågor ett arbete i syfte att utreda fömtsättningarna för en nordiskarbetsmiljökonvention. Resultatetredovisades i en rapport (NU 1987: 3) "Förutsättningar fören nordisk arbetsmiljökonvention" . (arbetsmiljöministrarna) beslöt vid sitt möte i Åbo att låta utarbeta ettförslag till konventionstext. Ett förslag till nordisk arbetsmiljökonvention harunder tagits fram och diskuterats av ministrarna. Förslaget harremitterats till berörda nordiska organ. Efter remissbehandlingen är avsiktenatt ett ministerrädsförslag om en nordisk arbets-miljökonvenfion skall föreläggasNordiska rådets 37: e session . Sedan ett förslagtill nordisk arbetsmiljökonvention utarbetats har ämbetsmannakommitténför arbetsmiljöfrågor beslutat att inleda arbetet med en revidering av 1984 årssamarbetsprogram på arbetsmiljöområdet. Avsikten är att om möjligt ha ettförslag till samarbetsprogram färdigt till ett Minislerrådsmöte . fillsatteämbetsmannakommittén för arbetsmiljöfrägor en arbetsgmpp för ett nordiskt samarbete påområdet arbetsmiljö, hälsa och ekonomi.Under är 1988 har arbetsgmppen inlett ett arbete i syfte att ta fram och systematisera befintliga konsekvensberäkningarpå arbetsmiljöområdet. Arbetsgmppenhar anordnat ett seminarium om arbetsmiljöregler och ekonomiska konsekvensbedömningar, i vilket företrädare för de nordiska tillsynsmyndigheterna ocharbetsmarknadens parter deltog. fick ennordisk ad hoc-grupp i uppdrag av ämbetsmannakommit tén att samordna insatsernaför att bekämpa spridning av HIV-smitta i 62 arbetslivet.Gmppen har under är 1988 startat ett projekt som bl. a. syftar Prop.1988/89:100 till att kartlägga särskilt riskutsattamiljöer inom sjukvården. Inom ramen för detnordiska samarbetet på arbetslivs- och arbetsrättsområdet, somorganiserats genom en för ämbetsmannakommittén för arbetsmiljöfrågor ochnordiska arbetsmarknadsutskottet (NAUT) gemensam styrgmpp, tillsattes enprojektgrupp med uppgift att undersöka fömtsättningarna som fanns att genom avtal utvecklasamarbetet mellan nordiskakoncerner och de fackliga organisationerna inom dessa koncerner. Representanter för de nordiska arbetsgivarnaoch fackliga samorganisation (NFS) har deltagit i projektet. Gruppen har under år1988 avlämnat en slutrapport (NU1988: 1). Gruppens slutsats är att det finns förutsättningar för rättsligt och praktiskt fungerandelösningar när det gäller koncernfackligsamverkan i nordiskt ägda företag. Arbetsgivarföre-trädarna i gruppen reserverar sig emellertid motslutsatsen. Av en rad olika skäl anser de att det inte är möjligt att etableraett nordiskt koncernfackligt avtalssamarbete.Rapporten har diskuterats vid ett särskilt möte mellan de nordiskaarbetsministrarna och ledarna för arbetsmarknadens huvudorganisationer i . Vid mötet, somhölls pä initiativav ministrarna, framkom bl.a. att arbetsgivarna inte ansåg det möjligt att finna en nordisk avtalslösning. Frågankommer att redovisas vid 37: e session. Inom ramen för denämbetsmannakommittén och dess tillsynsgrupp bedrivs ett samarbetevid utarbetande av nya föreskrifter eller motsvarande. I samband med arbetetmed det nordiska arbetsmiljö-konvenfionen har frågan om en ytterligare harmoniseringav föreskriftsarbetet ägnats särskild uppmärksamhet, liksom frågan om olika former för teknisk kontroll ochprovning. a. har frågor som rör ömsesidigt godkännande avprovningsinstitufioner och provningsprocedurer behandlats. I förslaget fillarbetsmiljökonvention slås fast att de nordiska länderna skall sträva efter ensamordnad nordisk hållning i syfte att hävda den nordiska synen i det internationellastandardiseringsarbetet. Tillgrund för det nordiska regionalpolitiska samarbetet ligger ett handlingsprogram som fastställdes av ministerrådet år1986. Huvudmålet är att bedriva ett regionalt utvecklingsarbete för attbidra till säväl en nordisk som en nafionell regional utveckling. Verksamhetenomfattar följande inriktning: - utrednings-och utvecklingsarbete, - regionalpolitiskforskning, samt - informations-och erfarenhetsutbyte. Det nordiska regionalpolitiska samarbetet har sintyngdpunkt i ett aktivt gränssamarbete inom niosamarbetsområden. Samarbetet är huvudsakli- 63 gen inriktat pä industri- och näringslivsutveckling,turism, areella näringar Prop. 1988/89: 100 ochfiske, kommunikationer och teknikspridning. De samarbetsområdensom erhåller nordisk finansiering är , Västnorden, Kvarken,Mittnorden, Skärgårdsområdet, / sydöstraSkåne, 0stfold/norra , och . Av dessa samarbetsområdenprioriteras och Västnorden högst. Genom delegering avresurser och genomförandet av konkreta åtgärder till de gränsregionala organen erhållsen god lokal förankring och ett stort engagemangi arbetet. Västnordenfonden,som inrättats för att främja den ekonomiska utvecklingen i Västnorden(, och ) inledde sin verksamhet under 1987.Fonden, som har sitt huvudsäte i , har fått till uppgift att främjautvecklingen av ett allsidigt och konkurrenskraftigt näringsliv i regionen.Jag återkommer i anslagsavsnittet till frågan om medel till fonden. Nordiskainvesteringsbankens regionallån syftar till att finansiera investeringar inäringslivet och infrastrukturinvesteringar. I är det Norrlandsfonden och deregionala utvecklingsfonderna i de nordligaste länen som kan förmedlaregionallån. Efter att ha bedrivits som en försöksverksamhet under ett antalår beslutades om en permanentning av denna verksamhet. Det s. k.basprojektet har till uppgift att beskriva den regionala utvecklingen och deexisterande stödsystemen. Därutöver bedrivs ett utredningsarbete där ett projekt om teknikspridningjust häller på att avslutas. Glesbygdsfrägor behandlas av denglesbygdspolitiska arbetsgruppen som arbetarmed erfarenhetsutbyte kring olika teman som är aktuella för glesbygdsutvecklingen. Framför allt koncentrerasgruppens arbete kring lokalutveckling där informationsteknologi och småskalig teknik är viktiga inslag. Kommunernas roll i det glesbygdspolitiskaarbetet är en annan del av arbetet med lokal utveckling. Det nordiskainstUutet för regionalpolitisk forskning (NordREFO) initierar och samordnarforskning av regionalpolitiskt intresse. Forskning bedrivs förnärvarande inom två större projekt där dels decentraliseringens effekter på regionalutveckling och polifik behandlas, dels studeras hur regionalpolitikenpåverkas av ekonomins allt starkare nätverkskaraktär. Andraforskningsprojekt är inriktade på att beskriva och analysera drivkrafternabakom och konsekvenserna av storstadstillväxten. Vidare planeras studier om t.ex. miljö- och naturresursproblematikens regionala betydelse, de statligatransfereringarnas inverkan pä den regionala utvecklingen, regionalaframtidsstudier samt en övergripande analys av regionalpolitiken som politikomräde. har enöversyn påbörjats av samarbetsprogrammet för det regionalpolitiskaområdet. Avsikten är att ministerrådet skall lägga fram ett förslag till session1990. Inom bedrivsett samarbete och erfarenhetsutbyte kring regional utvecklingspolitik.En del av arbetet utgörs av att fortlöpande beskriva regionalpolitikensinriktning i . Hösten1988 har en särskild genomgång av regionalpolitiken i Västtysk- Prop.1988/89:100 land gjorts. En viktig del av denna genomgäng var att ta del avhur Bil. 12 stmkturomvandlingen inom kolgmve- och ståhndustrin i Ruhrområdethanteras. Det gällandearbetsprogrammet är inom ett av programområdena inriktat på att beskriva ochanalysera regionalpolitiken i en situafion där näringsliv, handel m.m. blir allt mer internafionaliserad. Betydelsen av teknikspridning,infrastmktur m. m. för den regionala utvecklingen har behandlats i det sammanhanget. Inom det andra huvudområdet avarbetsprogrammet har samarbetet mellansamhällsorgan och näringslivet för att genom samordnade insatser åstadkomma regional utveckling behandlats. Enviktig aspekt i sammanhanget är ivilken utsträckning det är lämpligt och möjligt att genomföra en regionalutvecklingspolitik i decentraliserade former. Även i Europarådetbedrivs ett samarbete kring frågor som har regionalpolitisk betydelse. Somexempel vill jag nämna den nu avslutade europeiska landsbygdskampanjen och ett arbetesom pågår om lokal och regional planering. Frågor om EG:sregional- och stmkturpolitik och eventuella konsekvenser för Sverigebehandlas inom inom en arbetsgrupp för industri- ochregionalpolitik. Kommittén om regionalpolitikens inriktning skall också enligtsina direktiv vid framläggandet av sina förslag göra avvägningar i förhållande tillden politik EG utformar inom detta område. Iarbetsmarknadsdepartementet handläggs ärenden som rör förhållandet till internationella arbetsorganisationen ().För beredning av vissa ärenden som rör samarbetet med finns en trepartisktsammansatt kommitté, (SFS 1977:987; ändrad senast 1987:900). arbetskonferensen höll sitt sjuttiofemte möte . deltog i mötet på sedvanligt sätt med entrepartsdelegation bestående av två regeringsombud, ett arbetsgivar- och ett arbetstagarombud samtexperter. har bl.a. till uppgiftatt anta arbetsprogram och budget samt att anta konventioner och rekommendationer. 1988 årsarbetskonferens antog ett revideratarbetsprogram samt budget för åren 19881989, som totalt omspänner nära 357 milj. dollar. För innebärkonferensens beslut i denna del attdet ärliga bidraget utgår med drygt 2,43 milj. dollar, motsvarandeca 14,8 milj. kr. antogs en konvention (nr 167) och en rekommendation(nr 175) om säkerhet och hälsa i byggindustrin samt en konvention (nr 168) och en rekommendation (nr 176) om sysselsättnings främjandeätgärder och skydd vid arbetslöshet. Dessa instrument kommer att föreläggas . Även de vid tionde sjöfartsses sion ioktober 1987 antagna instrumenten, fyra konventioner och två rekommendationer,kommer att föreläggas i särskild proposition. 5 1988/89. har under är 1988 inte fillträtt någon ny ILO-konvention.Antalet Prop. 1988/89:100 avSverige ratificerade är således fortfarande 78. 12 1988 hade enligt bestämmelserna i att rapportera om tillämpningen av 21 av dessa konventioner. Nya ämnen på 1989 årsarbetskonferens är dels nattarbete, dels säkerhet vid användning av kemiska produkter iarbetslivet. Då skall även frågan omrevidering av lLO:s konvention (nr 107) om skydd för urbefolkningar slutbehandlas. Fr. o. m. år 1984har sammanlagt 13 industrikommittéer. är medlem i sju av dem,nämligen i kommittéerna för inlandssamfärdsel, järn-och stålindustri,byggnads-, anläggnings- och offentliga arbeten, kemisk industri, tjänstemän och utövare av friayrken, livsmedelsindustri samt skogs- och träindustri.ILO:s styrelse har beslutat att är 1989 företa en översyn avmedlemskapet i industrikommittéer. möte är 1987 förrättades val till . invaldes därvid på den nordiska platsen päregeringssidan. är därtill medlem i fem och suppleant i tre avstyrelsens tio utskott. Inför varje styrelsemöte äger nordiskt samråd mm. harAMS i samarbete med anordnat två symposier om användning av datateknologi iarbetsförmedlingen resp. om arbetsmarknadsåtgärderför handikappade. I propositionen1986/87:125 med anledning av vissa beslut fattade av internationellaarbetskonferensen vid dess sjutfioandra möte anmälde dåvarandearbetsmarknadsministern att regeringen uppdragit åt att pä nytt prövaförutsättningarna för en svensk ratifikation av konvention (nr 138) omminimiålder. Kommittén haravslutat uppdraget och konstaterar i ett yttrande tillarbetsmarknadsdepartementet att en ratifikation av konventionen nr 138 kräver ändringardels i arbetsmiljölagen, dels i sjömanslagen. Kommitténs yttrande haröveriämnats för fortsatta överväganden till arbetsgruppen (A 1987: D) med uppgift att se över vissabestämmelser i arbetsmiljölagen. Arbetsgruppenbereder f n. denna fråga. Internationellt samarbete i invandrar- ochflyktingfrågor Inom det invandrar- och flyktingpolitiska områdetförekommer nordiskt samarbete pä skilda nivåer och i flera olikasamarbetsorgan. I flera avseenden är arbetet knutet till uppföljningen av rekommendation om nordiskt flyktingpolitiskt samarbete. Genom den nordiskakontaktgruppen för migrationsfrågor, där underåret haft ordförandeskapet, har deltagit i samarbete bl. a. rörandenordisk migrationsstatistik, jämställdhet för invandrarkvinnor, ut värdering av erfarenheter av integration av invandrare med utomeuropeisk bakgrundsamt information om flyktingars villkor. kommer samarbetet att utvidgas till nya områden. Nordiska flyktingpolitiska samarbetet påregeringsnivå bedrivs företrä- Prop. 1988/89:100 desvis 1986 pä svenskt inifiafiv bildade samrådsgmppen förflyk- Bil. Gruppen harunder det gångna året haft fyra möten. Verksamheten har successivt konsoliderats och breddats. Samrådsgruppen är ett fommför ömsesidigt utbyte av erfarenheter och synpunkter i aktuella frågor. Där kan nordiska hållningar i olikainternationella frågor stämmas av.Gmppen arbetar särskilt med att analysera konsekvenser och formulera strategier för en nordisk hållning gentemot EGi frågor om visum-, asyl-ochflykfingpolitik. Detta arbete är för svenskt vidkommande en utlöpare av detarbete med dessa frågor som bedrivs inom arbetsmarknadsdepartementetinför förverkligandet av EG:s inre marknad 1992. Det nordiskautlänningsutskottet - vars ansvar primärt omfattar fill-lämpningen av dennordiska passöverenskommelsen - har regelbundna samrådsmöten med företrädareför de nordiska ufiänningsmyndigheterna, senast . I dessa deltarocksä representanter för de berörda departementen. För delarbetsmarknads- och jusfitiedepartemen-ten. Vid sidan häravförekommer ärligen direkta kontakter och överläggningar, delvis tämligen operativt inriktade,mellan de organ i de nordiska länderna somsvarar för själva mottagandet av flyktingar och asylsökande. Avslutningsvis kannämnas att , har gett utinformationsbroschyrer och en informationskatalog för nordbor som flyttartill ett annat nordiskt land. I broschyrerna lämnas bred information avcentral betydelse i en flyttningssituation, men ocksä annan grundläggandesamhällsinformation om de nordiska länderna. Regeringens gmndläggande inställning är att enframgångsrik flykting- och invandrarpolitik pä hemmaplan mäste gå hand i hand medett aktivt internationellt samarbete. Den svenska politiken kan den vägen stärkas som vi kanbidra till en progressiv utveckling på områden där sett ligger väl framme. Regeringen har därförarbetat för att på olika sätt stärka det intemationella samarbetethärvidlag. , där deltar aktivt, är en viktig plattform för bl.a. diskussioner kring de långsiktiga demografiska effekterna av invandringen.Sverige deltar också i den av tillsatta panelen för att studera och följainvandrarkvinnornas situation. Inom Europarådetdeltar i den europeiska migrationskommittén (CDMG) och söker därbl. a. hävda vikten av att bygga upp ett europeiskt samarbete ocksäkring frågor som gäller flyktingarnas integration. inneharordförandeskapet i den expertkommitté som under CDMG arbetar med frågor röranderelationer mellan invandrare och den inhemska befolkningen. Inom ett par andraEuroparådsorgan (förkortat CAHAR resp. CAHCP) behandlas frågor som rör flyktingars skydd och rättsliga situation resp. frågormed anknytning till rese- och passhandlingar. Här har bl. arbetataktivt för att få en överenskommelse kring tillämpningen av den Prop.1988/89:100 s.k. första asyllandsprincipen. En stor del av detsvenska internationella flykfingpolitiska samarbetet äger mm inom ramenför (), där ocksä är en av de största bidragsgivarna. I anslutning tilldet flyktingpolitiska samarbetet inom ramen för UNHCR tillskapades , delvis på svenskt initiativ,en informell konsultativ gruppbestående av sammanlagt 12 länder, omfattande och jämte viktiga invandringsländer i Västeuropa.Denna gmpp har återkommande möttssedan dess, senast i , för att diskutera frågor av gemensamt intresse avseende bl. a.invandringen av asylsökande till deolika länderna. Inom ramen för dessa konsultationer bedrivs också vissseminarieverksamhet avseende konkreta frågor. Här kan nämnas ett samråd ijuni 1988 om åtgärder i syfte attförkorta handläggningstiderna för asylansökningar med bibehållenrättssäkerhet. deltar ocksåsom observatör inom den mellanstafiiga migrationsorganisationen ordnar bl. a. transporter för kvotflykfingar och återvandrare förSveriges räkning. ICM organiserar också expertseminarier i migrationsfrågorvilka deltagit i och bidragit ekonomiskt till. Inom ramen för FNdeltar i en arbetsgrupp som utformar eninternationell konvention om migrerande arbetares rättigheter. Detta arbete beräknas bli avslutatmot slutet av . Samarbetet mellan och påmigrationsområdet har fortsatt med utgångspunkt 1986 antagna riktlinjerna.Bland planerna för den fortsatta verksamheten kan nämnas ett seminarium på temat . Inom ramen för den svensk-finska arbetsgmppen försociala frågor kommer man att lägga fram gemensamma allmänna råd för arbetet med barn och unga. Engemensam svensk-finsk arbetsgmpp har vidare tillsatts för att studerasituationen för återvandrare frän till . Den största utomnordiska invandrargruppeni är jugoslaver. a. för attdiskutera frågor av intresse för denna gmpp har invandrarministern idecember 1988 gjort ett besök i . Under är 1989 kommer att ta initiativ till nyaöverläggningar med den svenskjugoslaviska migrationskommissionen. har sedanlång tid nära kontakter med rörande grekiska invandrare iSverige. Den tidigare överenskommelsen om grekiska s. k. reselärares verksamhet i upphördeatt gälla . I stället skall statens invandrarverk - medbeaktande av vissa överenskomna förutsättningar - avgöra individuellaansökningar om uppehålls-och arbetstillståndför grekiska lärare verksamma i . Tidsbegränsat tillstånd har getts till ett20-tal sådana lärare. Det bör isammanhanget också nämnas att fortlöpande bilaterala kontak termed och med anknytning till migrationspolitiken ocksäsker när det gäller socialförsäkrings- och undervisningsfrågor. Det europeiska integrationsarbetet - EG-frågor Prop1988/89:100 12 I enlighet med de riktlinjer som redovisades i regeringens proposifionom och den västeuropeiska integrafionen (prop. 1987/88: 66), har samordningen inom regeringskanslietförstärkts när det gäller beredning och handläggning av de europeiskaintegrationsfrågorna. Inom ramen förden nya organisafion som tillskapats har två särskilda arbetsgrupperinrättats inom ansvarsområde. Den ena studerar frågor som gäller personersrörlighet, och den andra behandlararbetsmiljö- och arbetslivsfrågor i samband med det europeiska integrafionsarbetet. Regionalpolitiska frågorbehandlas inom en arbetsgrupp för industri- och regionalpolitik, som leds avindustridepartementet. Arbetsgmppernahar till uppgift att kartlägga och bedöma existerande och planerade regler och utveckling i övrigt inom EG på de aktuella områdena, företa enjämförelse med svenska förhållanden och fastställa mål och handlingsplaner för det svenska integrafionsarbetet med EG. Tillarbetsgmpperna har knutits referensgmpper med representanter för arbetsmarknadensparter. Området "personers rörlighet"omfattar frågor som gäller arbetskraftens rörlighet,invandringspolitik/inresekontroll vilket innefattar viserings-, asyl- och gränskontrollfrågor, samtbehörighetsfrågor, dvs. jämförbarhetav yrkesutbildningskvalifikationer och ömsesidigt erkännande av examina. Iarbetsgruppen diskuteras ocksä jämställdhetsfrågor och frågor om ungdomsutbyte.Frågor om socialförsäkringsskyddet för migrerande arbetstagarebehandlades inledningsvis inom ramen för denna arbetsgrupp, men har därefter överförts till den nya gmpp för hälso- ochsocialpolitiska frågor som inrättat. Arbetsgmppensverksamhet har hitfills huvudsakligen inriktats pä en kartläggning och analysav existerande reglering/förhållanden samt pågående utveckling inom EG på ovannämnda områden. Med tanke på denfria arbetsmarknaden i och den nordiska passkontrollöverenskommelsen ärdet naturligt att vi nära samarbetar och samräder med våra nordiska kollegor i det analysarbeteoch de överväganden som aktualiseras av det pågående europeiska integrationsarbetet. Frågor gällande "och deneuropeiska integrationen" har under år1988 varit föremål för ett omfattande arbete inom ramen för Nordiska ministerrådetsverksamhet. Det Nordiska arbetsmarknadsutskottet (NAUT) har härvid utarbetat en rapport om och EG, som bl. a.innehåller en jämförelse mellan den gemensamma nordiska fria arbetsmarknaden och för arbetskraftensrörlighet. En särskild arbetsgmppför EG-frågor har tillsatts av samrådsgruppen för flyktingfrågor. Gmppenhar till uppgift att analysera innehållet i de diskussioner som pågår inom EG vad gäller asyl-, viserings- ochgränskontrollfrägor, diskuteramöjligheterna till en gemensam nordisk hållning i de olika frågorna och överväga olika förhandlingsstrategier visavi EG/. Vid sidan av ettfortsatt akfivt svenskt deltagande i diskussioner och utredningsarbete i nordisk regi, kommer det nationella analys- och utred ningsarbetet att gå vidare för att belysa vad en fri västeuro- 69 peiskarbetsmarknad skulle betyda för in-och utvandring av arbetskraft till Prop.1988/89:100 och frän , och vilka eventuella konsekvenser den skulle fåför den Bil. 12 svenska arbetsmarknadspolitiken. En studie avseende våramöjligheteratt bedriva en aktiv svensk arbetsmarknadspolitik vid ett närmandetill EG har inifierats (dec. 1988) vid utredningssekretariat. Arbetsgmppen förarbetsmiljö- och arbetslivsfrågor följer noga EG:s direktivarbete påarbetsmiljöområdet, som bedrivits mer intensivt ännågonsin fidigare. På uppdrag av arbetsgmppen företar arbetarskyddsstyrelsen,, en kartläggning och bedömning av antagna och planeradeEG-direktiv som berör arbetsmiljön. I fall då nämnda kartläggning visarpå skillnader mellan EG-direktiv och svenska regler vilka kan förmodasaktualisera krav på anpassning av de svenska reglerna, kommer arbetsgmppen - och tillhörandereferensgrupp - diskutera svenska ståndpunkter och handlingsstrategier.