prop · GC0340 · 1988-12-31 00:00:00 — Regeringens skrivelse 1988/89:40 med redogörelse för verksamheten inom Regeringenöverlämnar till enligt bifogade utdrag ur regeringsprotokollet den27 redogörelse för verksamheten inom . 1 1988/89. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , R. , , , ,, G. , , , , , Skrivelse med redogörelse för verksamheten inom Iresolution 319 (1966) om förbindelserna med de nationella parlamenten uppmanarEuroparådets rådgivande församling regeringarna att lägga fram enrapport om verksamheten i inför sina parlament.Regeringen har lämnat sådana redogörelser för åren 1967 86, senastmed skr. 1987/88:15. En redogörelse för verksamheten inom har utarbetats inom eftersamråd med cheferna för justitie-, social-, utbildnings-, jordbruks-,arbetsmarknads-, bostads-, industri-, civil- och miljö- och energidepartementensamt det statsråd som har tiU uppgift att föredra ärenden om kultur och vissaskolfrågor och det statsråd som har till uppgift att föredra ärenden omflyktingar och invandrare. Redogörelsen bör fogas till regeringsprotokollet idetta ärende som bilaga. Jag hemställer att regeringen överlämnar redogörelsentill . Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. Redogörelseför verksamheten inom Skr. 1988/89:40 ministerkommitté ' Ministerkommitténhöll, i likhet , tvä ordinarie möten , medanställföreträdarna samlades 11 gånger. Till de sistnämnda har av praktiska skäldelegerats rätten att behandla och fatta beslut i ärenden inomministerkommitténs kompetensområde när ministrarna inte är samlade. Sexordinarie fackministerkonferenser arrangerades inom under året.Sålunda avhölls en utbildningsministerkonferens i , en invandrarministerkonferensden i , en familjeministerkonferens i , enmiljöministerkonferens i , en kulturministerkonferensden i samt en hälso- och sjukvårdsministerkonferens den1617 november i . Härtillkom ett informellt justitieministermöte i . Europarådetsbudget uppgick till ca . höll sitt 80:e möte i underordförandeskap av utrikesminister . Den svenskadelegationen leddes av utrikesminister . Dagordningenför mötet omfattade bl. a. förbindelserna öst-väst, ESK-förhandlingarna,samarbetet , nord/sydkampanj samt uppföljning avvissa fackministerkonferenser. Vidmötet fick ställföreträdarkommittén i uppdrag att undersöka personalbehovethos de olika organ som inrättats inom ramen för den europeiska mänskligarättighetskonventionen. Man beslöt vidare att ställföreträdarkommittén skulleförbereda mellanstatliga aktiviteter inom familjeområdet och påungdomsutbildningsområdet. Generalsekreteraren liksom ställföreträdarkommitténskulle fortsätta arbetet på att vidga samarbetet mellan och EG. Ministrarnauttryckte förhoppningen att gmppen för bekämpande av terrorism, sammansatt avministrarnas nära rådgivare på terrorismens område, snart skulle nå konkretaresultat. De välkomnade vidare arbetet på ett bindande avtal påmassmediaområdet i förhoppning om att detta arbete skulle kunna slutföras före1988 års om massmediapolitik. Vidmötet lämnade den schweiziske utrikesministern en redogörelse förarbetet inom EFTA och den belgiske utrikesministern lämnade enmotsvarande redogörelse för arbetet inom EG. Dagenföre ministerkommitténs möte höUs i den parlamentariska för- samlingen en debatt överämnet "Framsteg i det europeiska samarbetet". 1988/89:40 till vilken rådets generalsekreterare hade sammanstäUt en rapport. Viddiskussionen om möteskommunikén framfördes från svensk sida önskemål om attdäri borde hänvisas tiU den diskussion om den politiska utvecklingen i ,som under det informella mötet initierats av den svenske utrikesministern medstöd av och . Den schweiziske utrikesministern liksom denturkiska delegationen motsatte sig emellertid detta. 81 :a ministerkommittémötet Europarådets81 :a ministermöte hölls i under ordförandeskap avLiechtensteins regeringschef . Den svenska delegationen leddes avstatsrådet . Deviktigaste dagordningspunktema gällde öst-väst-förbindelserna, utvecklingen iCentralamerika, samarbetet samt kampen mot terrorismen. Diskussionenom utvecklingen i inleddes av statsrådet . Hon underströki sitt inlägg vikten av att denna fråga diskuterades i . Honhänvisade tiU utrikesministerns genomförda mndresa i ochförmedlade dennes budskap till ministerkretsen att ländema i Centralamerikabehövde starkt politiskt stöd också från Europarådskretsen, men att det nuockså var mycket viktigt att ge ekonomiskt stöd till länderna i området. Desedvanliga rapporterna om verksamheten inom EG och EFTA presenterades dennagång av den danske utrikesministem , som EG-ordförande,respektive statsrådet , den senare i egenskap av EFTA-ordförande. Avintresse under diskussionen var några inlägg om uppgifter.Schweiz utrikesminister framhöll därvid att bordekoncentrera sin verksamhet till ämnesområden, för vilkas behandling rådet ägerinte bara fördelar utan också har ett slags monopol i förhållande till andrainternationella organisationer. Vidare var det angeläget att mot bakgrund avdet onödigt stora antalet styr- och expertkommittéer göra enorganisationsöversyn i syfte att nedbringa deras omfattning och undanröja detdubbelarbete som förekommer samt likaså att reducera mötestiderna för en dd avdessa kommittéer. Ministerkommitténantog en rekommendation om aids samt beslöt att ett tilläggsprotokoU tillEuroparådets sociala stadga skulle öppnas för undertecknande. Slutligenundertecknades tortyrkonvention av 19 medlemsstater, däriblandSverige. Verksamheten inom organisationens nio huvudsektorer Ministerkommitténhar i enlighet med vad som åvilar den enligt övervakatverkställande av domar och granskat och överprövat derapporter som avgett Skr. 1988/89:40 över enskildaklagomål. har antagit 13 Bilaga resolutioner isådana ärenden. Ministerkommitténhar antagit regler som ger ministerkommittén möjlighet attföreslå skälig gottgörelse för den förfördelade parten då kommittén konstateratatt brott mot före- ligger. Den europeiska konventionen tillförebyggande av tortyr antogs av ministerkommittén och ladesfram för undertecknande . Konventionen undertecknadesdå av 19 av medlemsstater. Den träder i kraft då sju staterratificerat den. Detta har ännu inte skett. Detlöpande arbetet har i övrigt bedrivits i styrkommitténför mänskliga rättigheter (CDDH) och i dess tre expertkommittéer. Styrkommitténhar uppmärksammat frågan om en översyn av skyddet för rätten till enoffentlig och rättvis rättegång enligt artikel 6 iadministrativa processer. Kommittén har vidare antagit en rekommendationangående "skälig gottgörelse" enligt artikel 50,då brott mot konventionen konstaterats. har kommittén vidarediskuterat ett förslag om etablering av kommissionen på en halvpermanentbasis. Kommittén har vidare beslutat om arbetsprogrammet för för deovannämnda tre underställda expertkommittéerna. för utvecklingav de i den europeiska konventionen upptagna rättigheterna (), tidigarebenämnd DH-EX, har bl. a. fått i uppgift att studera den ovanomnämnda frågan angående processuella garantier med avseende på administrativa förfaranden. , kommittén för förbättrande av proceduren enligtkonventionen om de mänskliga rättigheterna (DH-PR), har fortsattuppföljningsarbetet med de förslag som framlagts om förändringar i procedureninför domstolen och kommissionen. Här bör särskilt nämnas de diskussioner somförts om rätt för enskild klagande att själv föra sin sak till domstolen och omen sammanslagning av domstolen och kommissionen till ett organ. En rapportavgavs vidare till styrkommittén med förslag till de regler förministerkommitténs rekommendationer om skälig gottgörelse som sedermeraantagits. Vad gäller frågan omindividuell talerätt inför domstolen har procedur kommittén avlämnat en slutrapport till styrkommittén samt påbörjat arbe tet på ett remissvar till styrkommittén angående ett yttrande från domsto len beträffande denna rapport. Också beträffande frågan om en eventuell sammanslagning av kommissionen och domstolen har en rapport avgetts till styrkommittén . Då det gäller den fortsatta hanteringen av frågorna om rätt för enskild klagande att själv föra sin sak till domstolen och om sammanslagning av kommissionen och domstolen, avvaktar såle des procedurkommittén nu styrkommitténs ställningstagande. Kommittén har också avlämnat en rapport till styrkommittén angående frågan om en "halvpermanentning" av kommissionen. Förslaget innebär att kommis sionen i större utsträckning än vad som är fallet skulle hållas samlad i ; ti /89. Också i dennafråga avvaktas nu ytterligare direktiv från Skr. 1988/89:40 styrkommittén.Kommittén har vidare beslutat att påbörja en undersök- Bilaga ning omverkställigheten på nationell nivå av ministerkommitténs och domstolensavgöranden. , kommittén för information och undervisning ommänskliga rättigheter (DH-ED), har arbetat med att ta framundervisningsmaterial för olika yrkeskategorier. En standardkursplan för universitetsundervisningrörande mänskliga rättigheter är under utarbetande. Även annatutbildningsmaterial i ämnet övervägs. Ett seminarium om mänskliga rättigheteroch invandrarfrågor planeras. Slutligenkan nämnas att det sjätte tilläggsprotokollet till , somförbjuder användning av dödsstraff" i fredstid, tillträtts av sammanlagtåtta stater, inräknat. Protokollet trädde i kraft den . Desjunde och åttonde tilläggsprotokoUen har ännu inte trätt i kraft. Styrkommitténför massmediafrågor (CDMM) har främst inriktat sitt arbete på attsöka ta fram ett utkast till en konvention om gränsöverskridandeprogramsändningar i . Uppdraget att utarbeta juridiskt bindande instmmentpå området hade givits av första fackministerkonferens ommassmediapolitik, som ägde mm . Idecember 1987 överlämnade CDMM ett utkast tiU konvention till ministerkommittén.Utkastet innehöll ett antal alternativa skrivningar för vissa viktiga frågor. CDMM,som inte ansåg sig kunna fortsätta redigeringsarbetet på expertnivå, begärdeatt få politiska riktlinjer för att kunna avsluta konventionsarbetet. I syfteatt erbjuda en sådan möjlighet inbjöd till en informellfackministerkonferens under förvåren 1988. CDMM:s förslag och den österrikiskainbjudan godtogs sedermera av ministerkommittén. Konventionsarbetet beräknasbli slutfört . CDMMhar vidare förberett andra fackministerkonferens, som planeras ägamm i . Dess huvudtema blir: europeisk massmediapolitiki ett internationellt sammanhang. och ansvarar förhuvuddokumenten till konferensen om betydelsen i av utvecklingen avnationella och multinationella mediasystem respektive intemationeU spridning aveuropeiska audiovisu-ella verk. Enkontaktgmpp har tillsatts för samarbete med ()för att utbyta information och erfarenheter kring frågor av gemensamt intresse.Man har bl.a. diskuterat uppföljningen av beslut i om åtgärderför att främja europeiskt programsamarbete samt projekt i anslutning till deteuropeiska film- och TV-året . CDMMhar slutligen utsett en mindre arbetsgmpp för att granska frågor om ekonomiskaoch andra åtgärder för att främja privata investeringar i den audiovisueUa sektomoch i europeiska samproduktioner. förmassmediapolitik (MM-PO) har utarbetat ett för- Skr. 1988/89:40 slag tillrekommendation om videovåld, vilket f n. remissbehandlas i Bilaga berördaorgan inom . ingick i den expertkommitté som lagt framförslaget. MM-PO har vidare tillsatt två arbetsgmpper för att studera frågor omsponsring respektive s. k. exclusivity rights på radio-och TV-området. Underkommitténför rättsliga frågor (MM-JU) har till CDMM överlämnat två rekommendationer,den ena om kopiering för enskilt bmk av Ijud-och bildinspelningar, den andra omolovlig kommersiell kopiering av upphovsrättsligt skyddat material, s.k. "piracy".Expertkommittén fortsätter sitt arbete med upphovsrätt och reprografi, främstfotokopiering. Den har också beslutat inleda arbete med upphovsrättsliga frågori samband med satellitutsändningar av TV-program. Sociala frågor och arbetsmarknadsfrågor a)Social trygghet Ministerkommitténantog en rekommendation R (87) 5 om att utsträcka rätten till invalid-och ålderspension till ländemas hela befolkning. för socialtrygghet (CDSS) sammanträdde två gånger . Kommittén har beslutat attsom en återkommande punkt på sin dagordning ta upp en aktiv rapportering frånmedlemsländerna om de viktigaste nyheterna på nationellt plan inomsocialförsäkringsområdet. för socialförsäkringen i ljuset av den socio-ekonomiska ochdemografiska utvecklingen inleddes liksom arbetet i expertkommitténför en flexibel pensionsålder. Kommitténbeslöt att rekommendera försökskurser i regi för personerverksamma inom de nationella socialförsäkringsadministrationerna om bl. a. intemationeUsamordning av socialförsäkringsfrågor för migrerande arbetstagare m. fl. Idetta sammanhang kan det bli aktuellt att presentera den nordiska konventionenom social trygghet för en större europeisk krets av socialförsäkringsexperter. Denåterkommande granskningen av ländernas tillämpning av den europeiska balkenoch protokollet om social trygghet genomfördes . befanns uppfyUadessa instmments krav i alla ratificerade delar. I detta sammanhang beslötkommittén även att anta ett yttrande att den för sin del anser attreservationer i samband med ratifikation av instmmenten inte kan göras motspecifika bestämmelser i dessa. Undersitt höstmöte godkände kommittén vidare texten till ett tillämpningsavtal tillden bl. a. av ratificerade europeiska överenskommelsen om sjukvård åtpersoner under tiUfäUig vistelse, vilken antogs i internationellaarbetsorganisationens () regi. b)'Arbetsmarknadsfrågor och socialtjänst Styrkommitténför sociala frågor (CDSO) delades vid det ordinarie vårmötet i tvåstyrkommittéer, en för arbetsmarknadsfrågor (CDEM) och en för socialpolitiskafrågor (CDPS). för arbetsmarknadsfrågor (CDEM) har Bilaga 1987hållit två ordinarie möten. Vid dessa möten har en hel del tid ägnats åt attdiskutera direktiven för , styrkommittén, som nurenodlat kan syssla med arbetsmarknadsfrågor. Kommitténs medlemmar ärdock eniga om att man via sekretariatet måste ha ett samarbete med dennya socialpolitiska kommittén. Underåret har kommittén diskuterat och förberett arbetsministerkonferens,som skall äga rum i . teman som skall behandlasär: Arbetsmarknadslägeti de olika länderna Denoffentliga arbetsförmedlingens roll och funktion Kvinnorssysselsättning i de europeiska länderna. Sverigedeltar i en expertkommitté, som har i uppgift att analysera dels hurarbetstidsförkortningar och ändrade arbetstidsmönster påverkar arbets- ochlevnadsvillkoren, dels arbetstidernas utveckling i förhållande till andrafaktorer i arbetslivet. Kommittén startade sitt arbete och kommeratt avge slutrapport . för socialpolitiska frågor (CDPS) har hållitett ordinarie möte. Familjepolitiken, ensamföräldrarnas situation ochfattigdomen i har särskilt behandlats. hölls ettexpertmöte i om våld i familjen. Sverigeär fullvärdig medlem av . Arbetet bedrivsfömtom i kommittén också i två expertgmpper en för frågor rörande utbildningav rehabiliteringspersonal och en för frågor rörande () internationella klassifi-kation för handikapp samt i tillfälligaarbetsgrupper. var representerat vid kommitténs möte i Stresa ijuli1987. Där behandlades bl.a. förebyggande åtgärder för att minska olyckor somleder till handikapp, forskning som rör rehabilitering och arbetsmarknad,effekterna av decentralisering, svårigheterna för människor medfunktionshinder att få arbete, den internationella klassificeringen avbegreppen skada, funktionshinder, handikapp och klassificeringens användningoch screening för att tidigt upptäcka skador på det väntade barnet. varockså representerat vid ett möte i med den expertgruppsom arbetar med utbildningsfrågor för rehabiliteringspersonal. Man enades bl.a. om att man inför nästa möte speciellt skulle studera utbildningen av den personalsom arbetar med sysselsättningsfrågor för handikappade. 1987års europeiska familjeministerkonferens arrangerades i den 1921 maj.Sverige representerades av statsrådet . Konferensenhade två teman "Recent devdopments in family structu-res" och"Modern methods of reproduction". Detförsta temat som behandlade familjestrukturens utveckling gav upphov till livligdiskussion. Som vanligt var själva begreppet familj kontroversiellt. I Sverigeoch var det mycket vanligt med andra former av familjebildningar än dentraditionella kärnfamiljen, men en ökad familjesplittring kunde observeras inästan hela . Artificiellabefruktningsmetoder praktiseras i många länder. kalagstiftningen på området tilldrog sig uppmärksamhet då få andra Skr.1988/89:40 länder ännu har en så fullständig reglering av området. Då det ärlätt för Bilaga föräldrarna att uppsöka befmktningsverksamhet utomlandsbehövs internationellt samarbete på området ansåg många. Regeringskommitténför den sociala stadgan sammanträdde fyra gånger . Mötena ägnadeshuvudsakligen åt genomgång av rapporter rörande de 14 medlemsstaternastillämpning av stadgan. Bl.a. granskades en rapport som lämnade år1986. Motslutet av året färdigställdes det tilläggsprotokoll till stadgan som förberettsoch arbetats fram . Där upptas fyra nya artiklar medbestämmelser om jämställdhet mellan män och kvinnor, arbetstagares rätt till medinflytandei företaget i produktions- och arbets-iniljöfrågor samt äldre personers rätttill socialt skydd. Tilläggsprotokollet har öppnats för undertecknande. Dentredje europeiska konferensen för migrationsministrar genomfördes iPortugal under temat . Huvudrapporten var skriven av förre statssekreteraren iarbetsmarknadsdepartementet, . bidrog med bl. a. ennationell rapport på temat . Sverigeagerade under konferensen i frågor som rör bl.a. invandrarnas deltagande ibeslutprocessen på olika nivåer i samhället och flyktingars sociala villkor.Den Qärde europeiska migrationskonferensen skall äga rum i . Styrkommitténför migrationsfrågor (CDMG) har ändrat namn den till European Committeeon Migration (CDMG). Mandatet för CDMG ändrades . Den tidigarebegränsningen till frågor som rör inom-europeisk migration har upphävts. CDMGkommer således i fortsättningen sannolikt att ägna större uppmärksamhet åtfrågor som gäller migration till den europeiska kontinenten från andra delar avvärlden. har varit pådrivande i arbetet på att bygga upp etteuropeiskt samarbete kring flyktingars sociala villkor. Inomramen för det arbete som bedrivs mellan Kulturstyrelsen (CDCC) och CDMG iprogrammet har två projekt,med ekonomiskt stöd från , pågått i och . Sverigehar även haft ordförandeskapet i den expertkom mitté som arbetar med det integrerade projekt som gäller insatser för att åstadkomma goda relationer mellan invandrare och majoritetsbefolkning (community relations). Inom ramen för detta projekt har bl. a. genomförts tre möten, ett om ungdomsarbetslöshet bland invandrare, ett om information och andra aktiviteter av rdationsskapande karaktär och ' ett med representanter förmyndigheter och liknande som har till uppgift Skr. 1988/89:40 att motverkadiskriminering på grund av medborgarskap, etnisk tillhörig- Bilaga heteller ras. har deltagit i samtliga möten i det sistnämnda genomdiskrimineringsombudsmannen . Kommitténför jämställdhet mellan kvinnor och män (CEEG) har haft två möten i februarirespektive . Kommitténgjorde då en uppföljning av hur jämställdhetsfrågorna beaktas i andrakommittéer inom ram enligt riktlinjerna i den tredje meddfristigaplanen. Vidareredovisades den könsmässiga fördelningen av antalet ledamöter i kommittéernaoch i sekretariat. Kommittén kunde konstate-. ra att detfortfarande är långt kvar till en jämn könsfördelning i dessa organ. Ettrelativt stort utrymme gavs för information om arbetet med jämställdhetsfrågori andra internationella organ. Förberedelsearbetetinför andra jämställdhetsministerkonferens i Wienpåbörjades . Föreslaget tema för konferensen är politiska strategierför att uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män. Kommitténdeltog också i förberedelserna för ett symposium, som ägde mm iFörbundsrepubliken , med temat kvinnor på landsbygden. Påinitiativ av ordföranden ställde kommittén sig bakom ett förslag om endeklaration avseende jämställdhet mellan kvinnor och män liknande deklarationenom mänskliga rättigheter. Arbetet på en sådan deklaration påbörjades. () hade sitt årliga möte i . Enav huvuduppgifterna för kommittén är att utbyta synpunkter på den demografiskautvecklingen i medlemsländerna. Län-derrapporterna (alltid de mest aktuellabefolkningsuppgifterna av sitt slag) och en sammanfattande kommentar finnspublicerade under namnet "Recent demographic devdopments in the member statesof " (Den senaste demografiska utvecklingen iEuroparådets medlemsstater, dok. CDPO(87)I). Varjeår genomförs även en studie av något speciellt demografiskt område. omfattadedetta specialområde "Trender och konsekvenser av mäns och kvinnorsförväntade livslängd". Det insamlade datamaterialet till denna studievisade sig vara så omfattande att mandatet för studien förlängdes till att ävenomfatta . Arbetehar påbörjats, med svenskt dehagande, inom expertkommittén för föräldraansvar och andra möjliga livsstilar med att göra en översikt av tillkommen och möjlig framtida politik inom området. för hushållsstmkturer har genomfört Skr. 1988/89:40 varsin studieresa, vid vilken man samlat in uppgifter och fört diskussioner Bilaga om hushållsstatistik, hushållsprognoser, förändringar i hushållens sammansättningetc. Med hjälp av dessa studieresor har man täckt in alla medlemsländerna.Rapport planeras utkomma . Expertkommitténför konsekvenser för av befoIkningstiUväxten i världen har inlett sittarbete i och med att man med hjälp av en konsult framställt en förstafaktarapport. Expertkommitténför kohortfruktsamhet har som sin uppgift att särskilja diskussioner om deårliga variationerna i antalet födda, från de långsiktiga trenderna ifödelsetalen. I det senare fallet studerar man fertiliteten för kvinnor som ärfödda (dessa utgör en kohort) och ser hur den utvecklas under ettlivsförlopp. ! kommittén ingår en svensk expert vars huvuduppgift är attutarbeta en modell för kortsiktiga prognoser över antalet födda. Materialfrån ett av europeiska befolkningskommittén arrangerat stortdemografiskt seminarium har publicerats. Förberedelsearbetetinför kommitténs nästa stora demografiska seminarium har inletts. Det kommeratt hållas under temat . Utbildning, kultur och idrott a)Utbildning och kultur Kulturstyrelsen(CDCC) är det samordnande organet för frågor inom kultur- ochutbildningsområdena. Genom att ansluta sig till kulturkonvention kanländer som inte är medlemmar av deltaga i kultursamarbetet. Dettagäller f. n. , , och . Arbeteti kulturstyrelsen bedrivs i formen av projekt, konferenser, seminarier och s.k. workshops. Arbetet är upplagt i enlighet med tredje meddfristigaplan 19871991. hör också att förbereda utbildnings- och kulturministerkonferenser.Detta sker dock i särskilda kommittéer. Underår 1987 har CDCC utöver löpande program- och budgetfrågor behandlat frågorrörande koordinering av det kulturella samarbetet i , främst i ljuset av EG:sökande insatser på framförallt utbildningsområdet. Man har vidare arbetat medatt hitta former för nationell uppföljning av Kulturstyrelsens arbete ochbättre informationsspridning överhuvud taget. Detta har resulterat i enarbetsgrupp som ska utreda frågan och förelägga CDCC en rapport . Underåret har projektet om vissa frågor rörande gmndskolans låg- och mellanstadiumavslutats. Inom ramen för detta arrangerades ett seminarium i . Ettprojekt om moderna språk där man främst har inriktat sig på kommunikativspråkinlärning pågår. Högskolesamarbetetbedrivs i en särskild kommitté underställd kultur- II harman främst ägnat sig åt att stärka samarbetet Skr. 1988/89:40 mdlan deeuropeiska universiteten, särskilt mellan geografiskt närliggande Bilaga universitet.Ett uppföljningsmöte om 1984 års forskningsministerkonferens arrangerades inovember. Påkulturområdet pågår ett projekt om regional kulturpolitik samt arbetet medöversyn av nationeU kulturpolitik, varvid kommer att behandlas somförsta land.