prop · GC0387 · 1988-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1988/89:87 om godkännande av överenskommelse mellan avgränsningen av kontinentalsockeln och fiskezonerna i Regeringenföreslår all anta del förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Ipropositionen föreslås att godkänner en överenskommelse mellanSverige och om avgränsningen av konlinentalsockeln och fiskezonerna iÖstersjön. 1 1988/89. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde , ordförande, och statsråden , , , , , , , G. , , ,, , , , Proposition om godkännande av överenskommelse mellanSverige och om avgränsning av kontinentalsockeln och fiskezonerna iÖstersjön Efterförhandlingar mellan och undertecknades iWarszawa en överenskommelse om avgränsning av konlinentalsockeln och fiskezonernamellan de båda staterna. undertecknades ett mellan ländernaupprättat avtal rörande ansvarsregioner för bekämpning av föroreningar iÖstersjön. Avgränsningsöverenskommelsen,som är upprättad på svenska och polska språken, där båda texter äger likagiltighet, bör fogas vid protokollet i detta ärende som bilaga 1. IInledningen lill överenskommelsen konstaterar parterna alt de enats om avgränsningenav konlinentalsockeln och fiskezonerna mellan de båda länderna under beaktandeav den inlernationella havsrättens principer. Iartikel 1 beskrivs avgränsningslinjen som de räta (geodetiska) linjer somförbinder de i artikel 2 angivna punkterna. Denna avgränsningslinje harberäknats i det internationella kartografiska systemet "World Geode-lic System1972" (WGS-72). Den har åskådliggjorts på den rill överenskommelsenfogade kartan. .Artikel2 innehåller en uppräkning av de i artikel 1 nämnda koordinaler-na. Därfastslås också att avgränsningslinjen väster om punkten A och öster om punkten Fskall sträcka sig fram till punkter om vilka överenskommelse är avsedd attträffas med berörd tredje stat, dvs. Avartikel 3 följer att överenskommelsen skall ratificeras och träda i kraft dendag då ratifikationsinstrumenten utväxlas. 3 Föredragandens överväganden Prop. Enligtlagen (1966:314) om konlinentalsockeln definieras konlinentalsockeln somhavsbottnen och dess underlag inom allmänt vattenområde saml inom ellhavsområde utanför territorialgräns som regeringen bestämmer ienlighet med om konlinentalsockeln. Dennakonvention har tillträtts av såväl (prop. 1964:197, UU 12, rskr. 400,SÖ 1966:24) som (1962). Rätten att utforska konlinentalsockeln ochtillgodogöra sig dess tillgångar tillkommer slrandstaten enligt artikel 2 inämnda konvention. UtanförSveriges sjöterritorium utgör bottnen under de hav som omger landterrilorietkontinentalsockel i mening ända fram lill de kringliggandestaternas sjöterritorium. I de fall dä samma konlinentalsockel gränsar till tvåeller flera mittemot varandra liggande eller angränsande staters territorierskall enligt artikel 6 avgränsningen mellan de berördastaternas sockelområden bestämmas genom avtal dem emellan. I avsaknad avavtal, och såvida särskilda omständigheter inte föranleder annan avgränsningslinje,skall gränsen bestämmas med tillämpning av principen om lika avstånd från denärmaste punkterna.på de baslinjer varifrån bredden av vardera statens territorialvattenräknas. havsrällsliga utvecklingen efler började kuststater iökande omfattning inte bara göra gällande anspråk på konlinentalsoc-kelrältigheterulan också på ensamrätt lill fisket i havsområdena närmast utanför de egnaterritorialvattnen. Allt fler nationer introducerade i enlighet härmedbegreppet fiskezoner sammankallade en havsrättskonferensmed mandat att reglera alla former för havens nyttjande. Efter flera årsförhandlingar kunde en ny omfattande havsrättskonvention öppnas förundertecknande . Konventionen, som är avsedd att ersätta bl.a. Genévekonventionom konlinentalsockeln, träder i kraft när minst 60 stater ratificerat den, menså har ännu ej skett. Både och befinner sig emellertid bland dedrygt 150 nationer som undertecknat konventionen. Trotsall konventionen sålunda inte formellt har trätt i kraft spelar den redan enviktig roll inom havsrätten och den räknas i viss mån som en del av gällandefolkrätt. I konventionen introduceras bl.a. del nya begreppet ekonomisk zon.Inom denna ges kuststaterna ensamrätt över alla levande och icke levandetillgångar i en zon på utanför de egna kusterna. Sverigesgeografiska belägenhet medför all vi inte har möjlighet alt i full utsträckningtillgodogöra oss de rättigheter kuststater ges vare sig enligt kontinenlalsockelkonventioneller enligt havsrättskonvention. Runt våra kuster möter vi mittemotliggande eller angränsande staters zoner. En avgränsning av konlinentalsockelnoch andra zoner måste därför ske. utvidgade sin fiskezon ienlighet med den nya havsrälten. 1982års havsrättskonvention ger ingen mer precis vägledning för lösandet av avgränsningstvisterän att parterna i enlighet med folkrätten skall sträva efter en"skälig lösning". I artikel 121 sägs att öar har rätt till egen Prop.1988/89: 87 ekonomisk zon och eget kontinentalsockelområde på samma sätt som landterritorier.Undantag görs endast för klippor som inte kan hysa befolkning eller ha etteget näringsliv. Sverigehar tidigare träffat avtal med om avgränsningen av konlinentalsockeln iSkagerack (prop. 1968:152, UU 14, rskr. 413, SÖ 1969:3), med om avgränsningenav kontinentalsockeln i , , och fram till enpunkt i nordligaste delen av söder om vilken avtal återstår attträffa (prop. 1972: 123, UU 21, rskr. 324, SÖ 1973: I), medTyska Demokratiska Republiken oni avgränsningen av kontinentalsockeln ochfiskezonerna i (prop. 1978/79: 14, UU 7, rskr. 47, SÖ 1978:42), medDanmark om avgränsningen av konlinentalsockeln och fiskezonerna (prop.1984/85:131, UU 15, rskr. 239, SÖ 1985:54). Med träffades år 1988en överenskommelse om principer för avgränsning av havsområdena i ,följd av en över-enskommmelse om avgränsning av konlinentalsockeln saml av densvenska fiskezonen och den sovjetiska ekonomiska zonen i liksom enöverenskommelse om ömsesidiga relationer på fiskets område i det tidigareomtvistade området i (prop. 1987/88:175, UU 33, rskr 378, SÖ 1988:3,SÖ 1988:38 resp. SÖ 1988:39). Direktaförhandlingarom avgränsningen.av kontinentalsockeln har i ett tidigare skedeförts mellan och utan resultat, . Isamband med utvidgningen av de svenska och polska fiskezonerna i Östersjönträffade de båda länderna en överenskommelse om fisket (prop. 1977/78:149, JoU 32, rskr. 326, SÖ 1978:24). Enligt artikel 1 i delta avtal skallvardera parten tillåla den andra partens fiskefartyg att fiska inom det områdesom ligger under dess fiskerijurisdiktion i utanför 12 nautiska milfrån de baslinjer, varifrån territorialvaltnet beräknas. Överenskommelser omårliga fiskekvoter enligt detta avtal träffas som regel mot slutet av . År1978 enades länderna också om en informell, kartografisk bestämning av gränsenmellan fiskezonerna från en punkt öster om längs en havsslräckai nordostlig riktning. Den provisoriska gränslinjen i detta områdeöverensstämde räll väl med mittlinjen mellan baslinjerna på svenskt respektivepolskt fastland men den upphörde i en punkt från vilken parterna var oeniga omden fortsatta gränsdragningen i östlig riktning. Beträffande den fortsattagränsdragningen hävdade , i motsats till , att mittlinjen, ienlighet med kontinenlalsockelkonvention, måste dras med beaktande avGotlands baslinjer. Mellan de av och hävdade mittlinjernaåterstod därför ell omtvistat område med en yta av '. 1 likhetmed det tidigare mellan och omtvistade området öster omGotland, har detta område varit fritt hav där fisket fått en omfattning somgått utöver vad omsorgen om ålerväxt och det framtida fisket i medgett. Dennu ingångna överenkommelsen fastställer också slutligt avgränsningen av vårfiskezon gentemot . Sedan avgränsningsavialel trätt i kraft måsteändringar göras i förordningen (1977:642) om den svenska fiskezonens omfattning.Däremot behöver ingen ändring ske av bestäm- Prop. 1988/89:87 melserna i 1978års svensk-polska fiskeavtal. Den uppdelning av det med tidigareomtvistade området som genomförts motsvarar inte helt det svenskautgångskravet om full utdelning enligt mittlinjeprincipen med utgångspunkt frånGotland. Överenskommelsen innebär dock en lösning som vi på svensk sida haranledning att vara tillfredsställda med. Den havsrättsliga utvecklingen harunder medfört att mitl-linjeprincipens ställning i någon månförsvagats, vilket givetvis påverkat den svenska förhandlingspositionen.Överenskommelsen får anses vara väl förankrad i gällande folkrätt. Denuppdelning av det omtvistade området, som uppnåtts med , motsvarar denuppdelning för och för den andra parten somSverige uppnådde med beträffande deltidigare omtvistade området öster om . Genomavgränsningsöverenskommelsen har kommit ylleriigare ett steg mot delslutliga målet, som är att få yltergränserna för den svenska konlinentalsockelnoch den svenska fiskezonen fastställda i förhållande till alla våragrannländer. Efter avtalen med och återstår nu bortsettfrån teknisk komplettering av sådant slag som förutses i art 2, andra stycket endast förhandlingar med om avgränsningen i . Medhänvisning till vad jag nu anfört hemställer jag allregeringen föreslår att godkänna överenskommelsen den 10 februari1989 om avgränsning av konlinentalsockeln och fiskezonerna mellan ochPolen. Regeringenansluter sig till fördragandens överväganden och beslutar all genom propositionföreslå att anta det förslag som föredragan-denhar lagt fram. 1988/89:87 Bilaga1 Överenskommelse om avgränsning av kontinentalsockeln ochfiskezonerna mellan och KonungariketSveriges regering och , som har beslutat att enas om avgränsningav kontinentalsockeln och fiskezonerna mellan de båda staterna, som beaktar den internationellahavsrättens principer, har kommit överens omföljande: w sprawierozgraniczenia szelfu kontynentalnego i stref rybolöwczych midzy Krölestwem Szwecjia Polsk Rzeczpospolit Ludow RzqdKrölestwa Szwecji i Rzd Polskiej Rzeczypospolitej Ludowej, zdecydowane uzgodnic rozgraniczenieszelfu kontynentalnego i stref rybolöwczych mi?dzy obydwoma paristwami, biorc pod uwag? zasady midzynaro-dowegoprawa morza, na nastpujce postanowienia: Avgränsningslinjenmellan de områden av kontinentalsockeln över vilka respektive Polenutövar suveräna rättigheter i fråga om utforskning och utvinning av naturtillgångarsamt mellan och fiskezoner utgörs av räta linjer (geodetiska linjer),som förbinder de i artikel 2 angivna punkterna. Positionerna för dessapunkter har bestämls med avseende på geografisk längd och bredd i enlighet med"1972". Avgränsningslinjen återgespå den till denna överenskommelse fogade kartan. Liniarozgraniczajca midzy obszarami szelfu kontynentalnego, nad ktörymi odpo-wiednioSzwecja i Polska wykonuj prawa suwerenne w odniesieniu do badari i eksploa-lacjizasoböw naturalnych, a takze midzy strefami rybolöwczymi Szwecji i Polski, skla-dasi§ z linii prostych /linii geodetycznych/ lczqcych punkly wymienione w Artykule2. Polozenie tych punktöw zostalookreslone przez wspölrzdne geograficzne zgodnie z "World Geodelic System1972". Linia rozgraniczajca zaznaczonajest na mapie zalczonej do niniejszej Umowy. Avgränsningslinjen går genom följande punkter i angiven ordningsföljd: 55°21,640'N 16°32,000'E 55°30,000'N 17°00,000'E 55°35,235'N 17°22,680'E 55°46,985'N 55°55,293'N 18°2l,800'E 55°52,876'N 18°54,000'E 1 punkt A och öster med berörd tredje stal. Liniarozgraniczajca przebiega przez nas- tpujce punkly w ukazanym porzdku: punkt A 55°21,640'N 16°32,000'E punkt B 55°30,000'N 17°00,000'E punkte 55°35,235'N 17°22,680'E punktD 55°46,985'N 18°00,000'E punkt E 55°55,293'N 18°21,800'E punkt F 55°52,876'N 18°54,000'E Od punktu A w kiemnku zachodnimi od punktu F w kiemnku wschodnim linia roz-graniczajqca bdzie przebiegac do punktöwuzgodnionych z zainteresowanymi paristwami trzecimi. Prop.1988/89:87 Bilaga 1 Den träder i kraft den dag då ratifikationsinstrumentenutväxlas, vilket skall ske i Slockholm . Upprättad i den10 i två exemplar, vari och ett på svenska och polska språken,vilka båda texter äger lika giltighet. NiniejszaUmowa podlega ratyfikacji i wejdzie w zycie w dniu wymiany dokumen-töw ratyfikacyjnych,co nastpi w Sztokhol-mie, w mozliwie bliskim terminie. Sporzdzono w Warszawie, dnia10 lutego roku, w dwöch egzemplarzach, kazdy w jzykach szwedzkim ipolskim, przy czym obydwa teksly posiadaj jednakowq moc. Za Rzqd Krölestwa SzwecjiSten ZaRzqd Polskiej Rzeczypospolitej Ludowej T. 1988/89:87 Bilaga 1 .