prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — RRV är centralförvaltningsmyndighet för statlig revision och redovisning. framgår av förordningen (1988:80) med instmktion för verket. RRV tillämparprogrambudgetering och tilldelas anslag i programtermer. Följande programindelning gäller förverket: Engångsanvisning med anledning av Inkomster under program 1 Inkomster under program 2 Inkomster under program 3 anför i sin anslagsframställning bl.a. följande. Medelför verksamhetens genomförande bör anvisas genom ett raman slag under XIII huvuduteln B 3. RRVförser statsmakterna och myndigheterna med underiag för bl. a. omprövning och omprioritering samtförnyelse av den statliga och statligt finansierade verksamheten. Måletför förvaltningsrevisionen är att genom granskning av statlig och statligtfinansierad verksamhet bidra till att denna verksamhet blir effektivare.Revisionsinsatserna kommer främst att inriktas mot följande områden - statsbidragskonstmktioneroch transfereringssystem, - myndigheternasförmåga till förändring och förnyelse, - nyaverksamhets- och finansieringsformer, - reglersom myndigheterna beslutar, - kapacitetsutnyttjandeoch personalförsörjning hos de statliga myndigheterna. - administrationoch ledning av statliga tillsyns- och serviceuppgifter. Måletför redovisningsrevisionen är att åriigen bedöma om myndigheternas redovisning är rättvisande och omden utgör ett tillförlitligt underiag föratt styra verksamheten. Utökade och delvis nya krav på revisionen kommer som en följd av den utvecklingoch det förändringsarbete som skerinom statsförvaltningen. RRV föreslår att avgiftsfinansiering avredovisningsrevisionen av vissa uppdragsmyndigheter införs enligt samma principer som används vidredovisningsrevisionen av affärsverken.RRV föreslår vidare att redovisningsrevisionen av försäkringskassorna avgiftsfinansieras i likhet med vadsom föreslagits för uppdragsmyndigheterna. Målet för RRV:sarbete inom programmet Prognoser och redovisning är att skapa bättrefömtsättningar för att fatta beslut inom det ekonomiadministrativa området på alla nivåer i den statliga verksamheten. RRV föreslår i rapporten en förändring såväl i driften och finansieringen av system S som i organisationenmed redovisningscentraler. Förslaget innebär att iprincip upplöses per samtatt system S avgiftsfinansieras tiU stor del. De föreslagna förändringarnasamt det avtal RRV tecknat med syftar bl.a. till aU klargöra RRV:ssystemägaransvar och skapa en stabil grund för drift, förvaltning ochvidareutveckling av statens redovisningssystem. - attregeringsuppdrag inom förvaltningsrevisionen ersätts med särkostnader för uppdragensamt att inkomsterna får redovisas under budgetposten Inkomster, förvaltningsrevisionoch att de budgeterade utgifternafår överskridas i motsvarande utsträckning, - att ersättning förandra uppdrag får redovisas som inkomster under anslaget samt att RRV om inkomsterna blir högre än som beräknats i regleringsbrevet - får överskrida de budgeteradeutgifterna i motsvarande utsträckning. Prop.1988/89:100 BiL 15 Regeringengodtar i allt väsentligt RRV:s förslag vad avser målen för verksamheten 1989/90. Förvaltningsrevisionenbör bättre koordineras med verksamhetsplanering samt medden treåriga budgetprocessen. Redovisningsrevisionensroll och uppgifter behöver utvecklas. En översyn aviseras. Beträffande målen och inriktningen av RRV:s verksamhetför /90 kan jag efter samråd med övriga berörda statsråd i aUtväsentligt godta RRV:sförslag. Det politiskasystemets effektivitet hänger till stor del samman med effektiviteten och förändringsbarheten ide administrativa organen. Med en merkomplex och sammanväxande offentlig sektor är det väsentligt att den offentliga förvaltningens verksamhets- ochorganisationsformer bättre ochlöpande kan anpassas till nyafömtsättningar och problem. Som jag uttalattidigare i inledningen till bilaga kommer den fortsattautvecklingen av den offentliga sektorn att till stor del inriktasmot frågor om förvaltningens stmktur, t.ex. verksamhets- ochorganisationsformer, huvudmannaskapsfrågor, finansieringsformer, frågor om ansvars- och arbetsfördelningen mellanmyndigheterna, m. m. Enligt min mening bör RRV på lämpligt sätt deltautvecklingsarbetet. Det är därför viktigt att RRV också har kompetens ochberedskap inom dessa områden. Den offentliga sektoms effektivitet och produktivitetmåste fortlöpande förbättras för att med samma resursinsats producera flereller mer ändamålsenliga tjänster. måste fömtsättningar skapas föratt i olika sammanhang kunna omfördela resurser från redan existerande verksamheter som intelängre bedöms vara lika viktiga till andra mer prioriterade. Som ett led i detta arbete har regeringensedan något år beslutat att utvecklaformerna för sin politiska planering. Syftet är att förbättra möjligheternatill en politisk prioritering, att öka framförhållningen och att på det sättetöka handlingsberedskapen och handlingsutrymmet. Detta kan ske främst genom att existerande verksamheter mergmndläggande utvärderas och attresultaten av vad som uppnåtts analyseras. Enligt min meningär förvaltningsrevisionens granskningar och iakttagelser ett viktigt underlagi verksamhetsplanering och den treåriga budgetprocessen. Jagser det således som en naturlig utveckling att förvaltningsrevisionentidsmässigt koordineras med detta arbete. Redovisningsrevisionen har genom sinalöpande kontakter med myn- Bil. 15 digheterna en unik kunskap om derasverksamheter. Jag finner det naturligt att revisionens granskning, fömtomårsboksluten, också bör omfatta den information om verksamhetens resultat ochutveckling som skall redovisas i myndigheternas årliga resultatredovisningar. Inom ramen för denförändrade budgetprocessen kan också en viss prioritering behöva göras av revisionsinsatserna.Myndigheternas behov av rådgivning vadgäller redovisnings- och kontrollfrågor kan också komma att ökaväsentligt. Sammantaget innebär detta attredovisningsrevisionen i vissa avseenden behöver utvecklas och förändras. Jagavser att återkomma till regeringenmed ett förslag om hur detta utvecklingsarbete bör genomföras. Jag avser också att föreslå regeringen attgodta RRV:s förslag om en avgiftsfinansiering av redovisningsrevisionen vidvissa uppdragsmyndigheter. Iavvaktan på resultatet av utvecklingsarbetet av redovisningsrevisionen anserjag däremot inte att någon förändring av finansieringen av redovisningsrevisionen vid försäkringskassorna börgenomföras. Förändringarna i bl. a. budgetprocessen innebär attriksdagen och regeringen kommer att ställa ökade krav på information frånmyndigheterna . Likaså ökar kraven på myndigheternas interna redovisning när det gäller att åstadkomma en uppföljningav verksamhetens prestationer och effekter.Detta medför att behovet och utformningen av administrativainformationssystem bör ses över. Jag avser attåterkomma till regeringen med förslag om hur arbetet med utveckling av olika informationssystem för stymingoch uppföljning av verksamheter inom staten bör inriktas och genomföras.Detta arbete bör bygga på bl. a. detutvecklingsarbete som RRV bedriver inom programmet . Som framgår av Bilaga 2, Gemensammafrågor har RRV lämnat ett förslag till regeringen om en avveckling av RC-organisationenoch ny finansiering för system S. Jaghar där biträtt RRV:s förslag. För genomförandet av förändringen av m. m. föreslår jag att RRV erhålleren engångsanvisning på . ställas till regeringens dispositionunder RRV:s anslag för eventuella justeringar m. m. Ersättning för uppdrag får ske i enlighet med RRV:shemställan i anslagsframställningen. RRV kommer tillvåren att få särskilda direktiv för att ingå i den första grupp av myndighetersom genomgår fördjupad verksamhetsprövning. Jag har i mitt förslag beaktat atttjänstebrevsrätten föreslås slopad för RRV fr. o. m. den . Jag har även i mitt förslag beaktat deförändringar som följer av att Prop. 1988/89:100 upplösesfr.o.m. (Se vidare bil.2. 15 Gemensamma frågor,avsnitt 4). Jag hemställer att regeringen föreslår att tillRiksrevisionsverket för /90 anvisa ett ramanslag på . 1987/88 Utgift 14286000 1988/89 Anslag 14 568000 1989/90Förslag 15083000 Av anslaget för /89 har . inteställts till kammarkollegiets disposition till följd av tillämpandet av enutgiftsram. Kammarkollegiet ärenligt sin instruktion (1988:913) central förvaltningsmyndighet meduppgift att handlägga frågor rörande statlig och kyrklig egendom, riketsindelning och den prästerliga organisationen, handha medels- ochfondförvaltning samt i vissa ärenden bevaka statens rätt och allmänna intressen.Vidare har kollegiet till uppgift att för ett stort antal myndigheter svara för kassagöromål, bokföring ochredovisning samt rådgivning inom främst det ekonomiadministrativaområdet. Kollegiet fullgör kansligöromålen för kyrkofondens styrelse,fideikommissnämnden och statens fond för fukt- och mögelskador. Vid kammarkollegietfinns en styrelse. Generaldirektören är ordförande i styrelsen. Vidkammarkollegiet finns också ett expertråd för medelsplacering.Kammarkollegiets verksamhet finansieras med ordinarie förvaltningsmedel samt med olika avgifter förbl.a. fondförvaltning, bevakning av allmänna arvsfondens rätt och verksamhetenvid redovisningscentralen. Vid kollegiet finns ca 120 tjänstemän. Kammarkollegiet anför i sin anslagsframställning bl. /90 är . med tillägg för pris- och löneomräkning. Minskningen avutgifterna utgör 1,för bud /90 och uppgår till . Kollegietyrkar att plan fastställs för fondbyrån. Kollegietföreslår plan för redovisningscentralen som alternativ till stat. Kollegiethemställer att ett förslagsanslag införs för utredningar i indelningsärenden. Kammarkollegiet harpå regeringens uppdrag redovisat ett förslag till ändradfinansieringsform för kollegiets arvsfondssektion. KoUegiet fö reslåratt en särskild stat införs för rättsavdelningens arvsfondssektion. " Prop.1988/89:100 (därav lönekostnader) Ny telefonväxel, engångsanvisning Ersättning för bevakning av allmänna arvsfondens rätt m. m. Ersättning för fondbyråns tjänster ' Av angivet belopp har inte . ställts till kollegiets disposition till föjd av tillämpningen av en utgiftsram Som framgår av bilaga 2, Gemensamma frågor, punkt 4,skall den nuvarande organisationen med redovisningscentraler avvecklas. För kammarkollegietinnebär förslaget att kollegiet även fortsättningsvis och mot avtalad ersättning skalltillhandahålla service för de myndigheter som önskar detta. Anslagsmässigtföreslår ett ramanslag för kammarkollegiet eller dess RC.Jag är i nte nu beredd att föreslå ett sådant anslag. Skälen för detta är främst attställningstaganden till flera utredningar, som berör kammarkollegietsverksamhet ännu inte föreligger. a. fondöversyns-utredningens slutbetänkande (SOU 1985:60)Statens förvaltningsfond, arvs- ochgåvoskattekommitténs förslag (SOU 1967:62) till ny arvs- och gåvoskattelagsamt arbetet med en ny stiftelselag. I avvaktan på att större klarhet omkammarkollegiets verksamhet vinns anser jag att några mer omfattande ändringarbeträffande kollegiets anslagskonstmklion inte bör ske. Detta innebär att jag inte hellerär bereddatt föreslå att en särskild stat för arvsfondssektionenskall införas. Jag delar emellertid uppfattningen att det är svårt att bedöma i vilken omfattningefterfrågan på kollegiets tjänster kommerattändrasefterenavvecklingavRC-organisationen. Pågrund härav anser jagatt kollegiet för verksamheten vid denna enhet bör medges rätt att balanseraunder- resp. överskott mellan budgetår. Avvecklingen föranleder också enöversyn av kollegiets instruktion. belastar kostnaderna förutredningar i indelningsärenden anslaget A2 under denna huvudtitel. Anslaget utnyttjas när kammarkollegietanlitar en särskild utredare i ett sådant ärende. Det synes mig vara bättre attkollegiet får disponera medel direkt för detta ändamål. En särskild förslagsvis betecknad anslagspost bördärför nu ställas till kollegietsförfogande. bör i enlighet med kollegiets förslag be- Samma principer för anlitande av en särskild Prop. 1988/89:100utredare som tidigare (prop. 1978/79:157, s. 118, KU40, rskr.363) bör Bil.15 fortsättningsvis gälla. Efter samråd med berörda parter avser jaginte att vidta några åtgärder för att seöver kollegiets ansvar för förteckning över staten tillhörig lös egendomvid de kungliga slotten och . 1 fjolårets anmälan tillbudgetpropositionen diskuterades bl.a. frågan omett planerings- och styrsystem för kammarkollegiet. Jag har erfarit attkollegiet har påbörjat ett arbete för att utveckla ett sådant system. Någonsärskild åtgärd från regeringens sida är således inte nödvändig. Som jag ovan anmältråder fortfarande viss osäkerhet om kammarkollegiets verksamhetsinriktning. Kollegiet bör därför inteplaceras in i det treåriga budgetsystemetförrän under /94, dvs. i den tredje gruppen avmyndigheter. Jag godtarkammarkollegiets förslag om en planenlig real minskning av utgifterna för /90 enligtdet treåriga huvudförslag som lades fastinför /88. Kollegiet anmäler att tillämpningen av huvudförslaget medfört att kollegiet minskat sittagerande i vattenmål. Jag delar inte kollegiets uppfattning attbesparingskrav skall mötas på detta sätt. Genomomprioriteringar och ett fortsatt arbete med översyn av administrativa rutiner bör det enligt min meningvara möjligt för kollegiet attgenomföra huvudförslaget utan att i större grad inskränka sitt agerande ivattenmål. På grund av attRC-organisationen avvecklas fr. o. m. har jag räknat upp anslaget med kollegietskostnader. Kostnaderna förstyrelsen och vissa konsulttjänster bör enligt min mening inte föranleda någonresursförstärkning. Däremot har jag beräknat 320000kr.för att finansiera en personlig tjänst vid kollegiet samt . förkollegiets 450-års jubileum. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Kammarkollegiet för budgetåret1989/90 anvisa ett förslagsanslag på . 1987/88 Utgift 1000000 1988/89 Anslag I OOOOOO 1989/90 Förslag 1000000 Från anslaget betalas utgifter för utvecklingsinsatseroch rationaliserings projekt eller försöksverksamhet, som bedrivs i rationaliseringssyfte. Ansla gettas i anspråk efter beslut av regeringen i varje särskilt fall. Som ett led i den offentliga sektornsförnyelse och utveckling kan ytterligare medel 45 utöverde budgeterade behöva tas i anspråk. Jag bedömer det bl.a. som Prop. nödvändigtatt särskilda konsultinsatser m.m. i vissa fall kommer att Bil. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Vissrationaliserings- och utvecklingsverksamhet för /90 anvisaett förslagsanslag av . () är enligt sin instmktion(1988:137) central förvaltningsmyndighet för den statliga statistikproduktionenoch ansvarar för huvuddelenav denna. Medel tillSCB:s verksamhet anvisas under anslaget B6. Statistiska centralbyrån:Statistik, register och prognoser, B7. Statistiska centralbyrån:Uppdragsverksamhet samt under IXhuvudtiteln . Statistik påjordbmkets område. SCB ingår iförsöken med treåriga budgetramar och innevarande budgetår är år två. SCB har fått särskildadirektiv för att lämna en fördjupad anslagsframställningför budgetåren 1990/91 - 1992/93. SCB tillämpar dessutom programbudgetering ochtilldelas anslag i programtermer. Följande huvudprogramindelning gällerför SCB. I Statistik, register och prognoser Program I är indelat i 14 delprogram, ettför varje departement och ett för gemensammafrågor. Avvikelser mot den fastlagda treårsramen redovisas för programmetStatistik, register och prognoser under anslaget B6. : Statistik, register ochprognoser. : Statistik,register och prognoser 1987/88 Utgift 319 160000 Anslagssparande 15172000 1988/89Anslag 321640000 1989/90 Förslag 321513000 Av anslaget för /89 har . intestäUts till SCB:s disposition till följd avtillämpandet av en utgiftsram. Från anslaget betalas utgifter förhuvudprogrammet Statistik, register och prognoser, som avser statistikproduktion, samordning av den statliga statistiken, prognos- och utvecklingsarbete inom statistikens område m. m. Utvecklingen av detta huvudprogramoch tillhörande delprogram framgår av följande sammanställning. SCB föreslår i sin anslagsframställning bl. Att för genomförandetav verksamheten under program I Statistik, registeroch prognoser anvisas ett förslagsanslag under XIII huvudtiteln centralbyrån; Statistik, register och prognoser på 302443000 kr.och ett förslagsanslag under IXhuvudtiteln på . Attpris- och löneomräkning sker av medlen under dessa anslag. beräknas under anslaget B2. XIII huvudriteln för anskaffning av ADB-utmstning. Attregeringen prövar de förslag till utökningar utanför anslagsramen som SCB anmäler. Jag föreslår att SCB för nästa budgetår anvisas ettramanslag under anslaget B6. : Statistik, register och prognoser på . Detta motsvarar den i föregåendeårs budgetproposition lagda planen för tredje året i den treårigabudgetramen efter prisomräkning och med de tillägg som redovisas nedan. Under trettondehuvudtitelns anslag B 2. Anskaffning av ADB-utmstning har beräknats en ökningav ramen för SCB med . för budgetåret1989/90. I likhet bör SCB ges rätt art besluta om sådana investeringar efter samråd medstatskontoret. Jag redovisar nedan de förändringar iförhållande till den budgetram som presenterades föregående år. Delprogram 4 Prop. SCB har på departementets uppdrag gjort en översyn avsocialbidragsstatistiken. SCB har lämnat ett förslag till hur denna statistik kan förbättras.Jag har efter samråd med chefen för beräknat . Medlen överförs till SCB:s anslag genom neddragning avsocialdepartementets anslag. Medlen disponeras efter närmareanvisningar från . Den ekonomiska statistiken är i många avseenden välutbyggd. Trots detta finns det såsom framhölls i budgetpropositionen 1988 betydande luckor och brister i denna statistik, vilket är besvärande vidutformningen av den ekonomiska politiken. Mot denna bakgmnd beslöt regeringen i juli1988 att permanent tilldela SCB ytterligare 2 milj. kr. för förbättringar av den ekonomiskastatistiken. Förbättringarna avsåg följande: enrelativt långtgående utbyggnad av informationen om tjänstenäringarna, förbättringarav nationalräkenskaperna, bl.a. uppmstning och utbyggnad av de kvartalsvisa nationalräkenskaperna, beräkningar av kapitalstockaroch nationalförmögenhetsbalanser samt vissa särskilda insatser i samband med den kommande basårsomläggningen, förbättringar av prisstatistiken, bl. a. utbyggnad avkonsumentprisindex till attomfatta vissa tjänster och förbättringar av producentprisindex för tjänster ochkomplicerade produkter, visst utvecklingsarbete rörande industristatistiken överbyggproduktionen, ökad samordning av den ekonomiska statistiken genomutveckling av statistikregistret, utbyggnad av SCB:s databaser med internationellstatistik. SCB och statenspris- och konkurrensverk (SPK) har , mot bakgmnd av ettregeringsuppdrag, redovisat möjligheter till samordning mellan de bådamyndigheternas konsumentprisberäkningar. kommer således ett mått påkonsumentprisernas utveckling att redovisas . Jag anser detta varatillfredsställande. Arbetet med att ytterligare samordna de båda myndigheternasprismätningar bör bedrivas vidare ochmyndighetema bör redovisa för regeringen inom vilka ytterligare områden prismätningarnahar samordnats. De rationaliseringsvinstersom kan uppstå hos SCB med anledning av detta arbete bör användas förkvalitetsförbättringar av konsumentprisindex. I 1985 årsbudgetproposition (prop. 1984/85:100, bU. 15, s. 53, FiU 16, rskr. 218) uttalades att en del av medlen för /86 kunde förskjutas tiU ett senare budgetår. I budgetpropositionen 1987 (prop. 1986/87:100, bil. 15, s.43,FiU 15, rskr.2l4) angavs aU 2,4milj. av dessa medel skulle disponeras av regeringen för statistikbehov inom i första hand område. Efter samråd med chefen för föreslår jag att dessamedel används på följande sätt. SCB har i sin anslagsframställning anmältett ökat medelsbehov på Prop. 1988/89:100 gmnd av tidigareläggning av denköpkraftsparitetsundersökning, som en- Bil. 15 ligt tidigare planer skulleha genomförts . Jag föreslår att . av de tidsförskjutna medlenanvänds för köpkraftsparitetsundersök-ningen, varvid . kan få tas ianspråk redan innevarande budgetår. Vidare föreslårjag, i enlighet med vad jag har anfört under bilaga 2,Gemensamma frågor, punkt 11, att I milj. kr. används i samråd med förutvecklingsarbete avseende lönestatistiken, varviden viss del av medlen kan få tas i anspråk innevarande budgetår. Jag anser det varaav stor vikt att SCB:s undersökningar rörande hushållens ekonomiska situation samordnas istörre utsträckning. Jag föreslår därför att610000 kr. av de tidsförskjutna medlen används för utvecklingsarbetenrörande undersökningen om hushållens inkomster (HINK) samt till samordning av undersökningarna HINK, bostads- ochhyresundersök-ningen (BHU) samt undersökningen av hushållens utgifter(HUT). Jag avser att senare återkomma omanvisningar till SCB för medlens disposition. För regional statistik över användningen avhandelsgödsel och kalk i jordbmketkrävs fr.o.m. /90 ett medelstillskott motsvarande . Jag föreslår, efter samråd medchefen för jordbmksdepartementet,att medel under IX huvudtitelns anslag C7. Statistik på jordbmkets område används för detta ändamål. Omläggningen av arbetskraftsundersökningarna () år1986 motiverades bl. a. av behovet av ökad information om rörligheten på arbetsmarknaden.SCB har i sin anslagsframställning begärt en permanent höjning av anslaget för att möjliggöra kontinuerligtkvalitetsarbete av den nya . Jag kaninte biträda SCB:s begäran då kvalitetsarbete bör ses som en naturlig del avarbetet med statistiken och genomföras inom ramen för anslaget. Efter samråd medchefen för vill jag däremot biträdaförslaget om att genomföra ett projekt för att studera möjligheterna att utforma enbmttoströmsstatistik på gmndval av den nya AKU:n.Bmttoströmsstatistiken skulle kunna ge värdefull information om rörligheten mellan yrken, branscher och regioneroch också om rörligheten in och ut ur arbetskraften. Jag föreslår attytterligare . tillförs SCB fördetta projekt som ett engångsbelopp för nästa budgetår. Arbetsmiljöstatistiken består av enlöpande arbetsskadestatistik och ett utvecklingsarbete vars finansieringupphör i och med att nuvaran de medel ur arbetsmiljöfonden är förbmkade. Det är dock angeläget att SCB fortsätter utvecklingsarbetet och följer upp det med ny löpande statistik över den fysiska och psyko-socialaarbetsmiljön. Jag föreslår efter . 4 1988/89. 1saml Nr 100. samrådmed chefen för att medel för ar- Prop. betsmiljöstatistiken för /90 tillförs SCBgenom att 900 000 Bil. överförs från fonden förarbetsmiljöförbättringar tillstatsbudgetens huvudtitel. För finansieringen av vamstatistiken för budgetåret1989/90 föreslår jag, efter samråd med statsrådet och cheferna förförsvarsdepartementet och industridepartementet, att . överförs tillSCB genom omfördelning av anslagenför kommerskollegiet, , överstyrelsen för civil beredskap(anslag J 2), . samt statens industriverk (anslag B 10. Delprogram 13 Miljö- och SCB och har gjort en genomgång avbehoven av statistik för att utvärdera tillämpningen av miljöskyddslagen. Underbudgetåret1989/90 bör det vara möjligt att börja producera statistik på området. Efter samrådmed chefen för miljö- och föreslår jag att medel för enlöpande miljöstatistik, , ställs till SCB:s förfogande på anslag. I förra årets budgetproposition meddelades att enöverflyttning av SCB:s s.k.långtidsarkiv till skulle genomföras under /89. Överflyttningen skall vara avslutad den 1januari 1989, vilket medför att medel motsvarande den löpande kostnadenför administrationen av arkivet, 525000 kr.beräknat på årsbasis, överförs från SCB till . Med hänvisning till vad jag anfört hemställer jag att tillStatistiska centralbyrån: Statistik, register och prognoser för /90 anvisa ett ramanslag på . Statistiskacentralbyrån: Uppdragsverksamhet Prop.1988/89:100 1988/89 Anslag 1000 1989/90 Förslag 1000 Underanslaget redovisas inkomster och utgifter för huvudprogrammetuppdragsverksamhet. SCB föreslår att anslaget förs upp istatsbudgeten med ett oförändrat belopp om I . SCB föreslår att den rörliga krediten tas upp till oförändrat belopp om .