prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — Investeringarna inom destatliga myndigheterna beräknas öka kraffigl 1989. Den starka ökningenförklaras huvudsakligen av atl stora delar av statens järnvägars investeringargenom bildandel av statens banverk flyttas från atl ha registrerats päföretagssektorn lill atl redovisas under staten. väntas en ytterligare försämring avstatens finansiella sparande i alternativ 1 bl.a. fill följd av en kraffigökning av utbetalningarna av kommunalskatlemedel. Dessutom ökar ränteutgifternagenom att reduceringen lill följd av omläggningen av redovisningen av räntorpå statsskuldväxlar bortfaller helt 1990. Den statliga inkomstskatten harantagils bli justerad genom en uppräkning av inkomslgränserna i skatteskalanmed . Hänsyn har tagits lill den särskilda vinsiskatien , vilkenväntas ge upphov till ökade skatteintäkter 1990. I del första alternafivetberäknas del finansiella sparandet uppvisa ett överskott på ca 2 miljarder kr.En starkare ökning av skatteinkomsterna i alternativ 2 bidrar lill all delfinansiella sparandel väntas bli ca . 1990 i detta alternafiv. Prop.1988/89:100 Bil. Socialförsäkringssektorn omfattar allmäntilläggspensionering (inkl. löntagarfonderna), allmän sjukförsäkring (inkl.föräldraförsäkring) samt erkända arbetslöshetskassor. Reglerna för finansieringav arbetslöshetsersättningen ändrades . A-kassorna får ifortsättningen statsbidrag för hela ersättningen. Statsbidragen finansierashelt med arbetsgivaravgifter lill staten. skall de medlemsavgiftersom las ul täcka dels förvaltningskostnaderna, dels två nya avgifter;finansierings- och utjämningsavgift. Finansieringsavgiften är avsedd altkompensera staten för ökade kostnader när statsbidrag betalas ul för hela ersättningen.Utjämningsavgiften har införts för att minska skillnaderna i medlemsavgiftermellan olika kassor. A-kassornas fonder upplöses /89. Del finansiella sparandet inomsocialförsäkringssektorn består i stort sett av uppbyggnaden av allmännapensionsfonden. Sparandet i övriga delar är obetydligt. Det finansiellasparandet beräknas ha uppgått lill . 1988 och väntas varaoförändrat 1989, se tabell 9:6. Tabell 9:6Socialförsäkringssektorns inkomster och utgifter -1,5 Källor:Finansdepartementet, , ochstatistiska centralbyrån. Socialförsäkringssektorns inkomster består ihuvudsak av arbetsgivarav- Prop. 1988/89:100 gifteer. ATP-avgiften höjs med0,1989. Övriga avgifter är Bil. Statsbidragen väntas ökakraftigt . Till viss del beror ökningen av en bokföringsomläggning avegenavgifterna lill ATP. Omläggningen medför att AP-fonden erhåller två årsegenavgifter 1989. Statsbidragen ökar också något till följd av del ändradefinansieringssystemet för arbetslöshetskassorna. AP-fondens ränteinkomsterberäknas ha uppgått till . och aktieutdelningarna till ca1/. Kursvinster ingår inte i tabell 9:6. AP-fondens inkomster avvinstdelningsskatten ökade myckel kraffigt 1987 och 1988. Orsaken lill dessakraffiga ökningar torde vara atl företagens möjligheter alt genombokslutsdispositioner minska den redovisade vinsten började bli uttömda. För1989 väntas inkomsterna av vinsldelningsskalten bli i stort sett oförändrade. Socialförsäkringssektornsutgifter består huvudsakligen av transfereringar till hushåll. Dessa beräknasöka relativt kraftigt . Den extra höjningen av basbeloppet med . den1 medför ökade ATP-ulbetalning-ar med ca . 1989.Förbättringen av föräldraförsäkringen beräknas kosta . Bland övrigatransfereringar väntas en ökning av inkomstöverföringarna fill staten med ca1/1989. Denna ökning beror på de nya avgifterna i A-kassorna.Bidragen till den offentliga sjukvården beräknas öka något medan bidragen tillprivat vård väntas var i stort sett oförändrade 1989. beräknas detfinansiella sparandet minska fill 251/. i alternativ 1 och tiU 261/. i alternativ 2. Inkomsterna av koUektiva avgifter ökar med 3miljarder kr. mer i alternativ 2 än i alternativ 1. blir dockutbetalningarna i sjuk- och arbetslöshetsförsäkringen . högre idet andra alternativet. Kommunernas finanser var i balans under förstahälften av . uppstod ett underskott i del finansieUasparandet på ca . har kommunernas finansiella sparandevarit negativt. De ackumulerade underskotten i det finansiella sparandelmedförde att likviditeten inom kommunsektorn gick ned mellan 1984 och 1987.Rörelsekapitalets andel av de externa utgifterna minskade från 16 1/islutet av 1987. Skillnaden mellan kommunerna är dock stora. Kommunernas inkomsterförutses öka betydligt mer 1989 än , se tabell 9:7.Skatteinkomsterna beräknas öka med 9,1989. Hänsyn har tagits till atlutdebiteringen höjs med för primärkommunerna, för landslingen och1 öre för de kyrkliga kommunerna. Statsbidragen består avallmänna bidrag och specialdestinerade bidrag. De allmänna bidragen utgår dels som skatteutjämningsbidrag, dels som kom- 71 pensalionför slopandet av beskattningsrätt av juridiska personer. fårkommunerna även kompensation för inkomstbortfall till följd av den slopadegarantibeskattningen av fastigheter. Skatteuljämningsbidragen finansieras delvisgenom en avgift, som i tabellen har frånräknats statsbidragen.Skalteutjämningsavgiften utgår med för primärkommunerna och förlandslingen 1989. Den s.k. skolavgiften brutloförs här och har således inteavräknats från statsbidragen utan ingår bland kommunernas utgifter som entransferering till staien. De allmänna statsbidragen beräknas ha uppgått till11,. 1988 och öka till . De specialdestineradestatsbidragen är kopplade till de verksamheter kommunerna utövar. Av bidraget till primärkommunerna går hälften lillskolutbildningen, till barnomsorgen och till äldreomsorgen ochövrig social omsorg. De speciella statsbidragen utvecklas i stort sett i taktmed verksamheten i fråga. De beräknas ha uppgått till . 1988och öka till . Bidragen från socialförsäkringssektornutgår lill sjukvärden och beräknas ha uppgått till . 1988 ochberäknas öka med ca . Övriga inkomster består till stor del avkapitalförslitning och lillräknade pensionsavgifter. Dessa poster ingår i denkommunala konsumtionen men medför inte någon utgift för kommunerna. Därförläggs de fill på inkomstsidan vid beräkningen av det finansiella sparandet.Ökningen av vårdavgifter lill följd av avskaffandet är del avgiftsfria året förålderspensionärer förs här som en nominell avgift från hushåll till kommuner.Dessa vårdavgifier beräknas lill ca 1/. De kommunala utgifternaväntas öka i något lägre takt än inkomsterna . Den kommunala konsumtionenberäknas ha ökat med 1,i volym 1988. väntas en ökning med 2%.Antalet arbetade timmar beräknas öka något mindre än konsumtionen. 1988/89:100 Bil. Tabell 9:7 Kommunernasinkomster och utgifter Exkl.kommunala aktiebolag och stiftelser Bidrag från staten och 70,9 .W,l 5,4 -5,9 Transfereringar till hushåll Övriga transfereringar Konsumtion Investeringar m.m.' -5,4 7,5 8,5 -3.9 9,0 6,1 -5,3 -3,3 -8,0 -6,6 ' Iinvesteringar m.m. ingår förutom kommunala myndigheters investeringar ävenkommunala affärsverks investeringar, investeringar i personalbostäder samtnettot av köp och försäljning av fastigheter och mark. Ää/Zor.Finansdepartementet,, och . dock högre, eftersom omfattningen av beredskapsarbetenoch ungdomslag Prop. 1988/89:100 väntasfortsätta minska lill följd av del förbättrade arbetsmarknadsläget. De kommunalainvesteringarna beräknas ha ökat i volym 1988, efter atl ha minskal så gott somvarje år . Det uppdämda investeringsbehovet saml ökadebosladsinvesleringar, vilka ger följdinvesleringar inom den kommunala sektorn,väntas leda till en fortsatt ökning av investeringarna 1989. Den kommunala sektorn sålde 1987mark och fastigheter för nästan 2 miljarderkr. Nettoförsäljningen väntas fortsätta 1989. väntas enförbättring av den kommunala ekonomin som följd av attskatteinkomsterna ökar relativt starkt, med 11,i båda alternativen. Slutregleringen avkommunalskattemedel ökar särskilt starkt. Den kommunala konsumtionenberäknas öka i alternativ 1 och med 1,i alternativ 2. Delägre löneökningarna i alternativ 1 minskar den kommunala sektornslönekostnader med 4 1/. jämfört med alternativ 2, trots den förutseddahögre sysselsättnings- och konsumtionsökningen i del första alternativet.Det finansiella sparandet väntas visa ett överskott på knappt 1 miljardkr. i alternativ 1. De högre utgifterna i det andra alternativet medför alt detfinansiella sparandet blir ca . sämre i detta alternativ än i alternativ 1. Den inlernationella ränteutvecklingen och den fördapenningpolitiken har i stor utsträckning påverkats avvärldskonjunklurens starka utveckling. I takt med att den ekonomiska akfivitelenökat har förväntningar om en högre inflationstakt slagit igenom med högreräntor som följd. Vid inledningen av1988 var den internationella räntetrenden nedåtriktad, se diagram 10:1.Räntenedgången var speciellt markerad i där Federal Reserveförde en tämligen lätt penningpolitik i syfte atl stödja den ekonomiskatillväxten och skapa lugn pä de finansiella marknaderna efler kursfallen påvärldens aktiemarknader . Ett omslag tillstigande räntor skedde som en följd av den åtstramadepenningpoHtiken i . Ränteuppgången förstärktes under sommarenav samordnade penningpolitiska åtstramningar i , bl.a. höjdesdiskontot i . I Förenta staternahöjdes diskontot som en bekräftelse på Federal Reservesintention att hålla tillbaka inflationstrycket i den amerikanska ekonomin. En kort tidefter det atl höjt diskontot en andra gång, inleddes en fas medfallande räntor. Räntenedgången stöddes av fallande råvarupriser ochindikationer på en svagare ekonomisk utveckling i . Dennedåtgående trenden i de amerikanska räntorna bröts emellertid i början avnovember. Ränteuppgången förstärktes efler presidentvalet i Förentastaterna då oro utbröt på valutamarknaderna. Osäkerhet om den nyaadministrationens förmåga att Prop.1988/89:100 Bil. Diagram 10:1 Ränteutvecklingen i olika länder O I I I I I I rr I t p rr T ttt i i i r jtit i r r ttttt| i i i i m ii i TT|-r r t t i ini i-r\ O 1984 1985 1986 1987 1988 vidta tillräckHga åtgärder för atl reducera budget- ochbytesbalansunderskol-ten medförde en press nedåt på dollarkursen och höjdaräntor, trots centralbankernassamordnade interventioner. Den japanskacentralbanken har fortsatt att föra en tämligen lätt penningpolitiktrots hög aktivitet j den inhemska ekonomin. Den lättare penningpolitikenhar möjliggjorts av det mycket låga inflationstrycket i den japanska ekonomin. Den kraftigauppgången i de amerikanska och västtyska penningmarknadsräntorna har lett lillatt räntemarginalen mellan 6-månaders eurodollar-och euroyenräntorna ökat med knappt 2procentenheter och till alt penningmarknadsräntorna i vidslutet av året låg på en högre nivå än i . till augusti steg6-månaders D-marksräntan med och låg därmed på den högstanivån . Även uppgången i den korta eurodoHarräntan förde upp nivån i mitten av decembertill den högsta . Den under senhöstenökade oron på valutamarknaderna speglar de finansiella obalansernas inverkan påväxelkurser och ränteutveckling. Det faktum att obalanserna kvarstår ställerstora krav på en fortsatt samordnad valuta- och penningpolitik i , ochFörbundsrepubliken . Av slor betydelse för den kommande ränteutvecklingen blirockså den tillträdande administrationens förmåga att reducera underskotten i federala budget ochbytesbalans. Prop.1988/89:100 Bil. 10.2 Räntor ochvalutaflöden i l har räntan på femåriga obligationer under åretfluktuerat mellan och11,, medan räntan på 6-månaders slatsskuldväxlar haft en Diagram 10:2 Ränteutvecklingen i Procent M I I 1 1 I 1 1 I I I [I I I I I 1 I I 1 I r I I I I I I I I I I I I I I I I I r I I I I I 1 II I I I I I I I I 1984 1985 1986 1987 1988 Anm.: Effektiv årsränta Källa:Riksbanken stigande trend, se diagram 10:2. /88har den korta räntan stigitca och var räntan på 6-månaders statsskuldväxlar ca 10,8%.Statsobligationsränlan låg under nivånandra . De korta räntorna steg kraftigt i slutetav april som en följd av att riksbankenhöjde diskontot och aktivt intervenerade på penningmarknaden. Denpenningpoliliska åtstramningen vidlogs i syfte atl dämpa kredilexpan-sionen, och därmed tillväxten i den privatakonsumtionen. Åtstramningen fick emellertid ingen bestående effekt påobligationsräntorna, som hade fallit tillbaka lill sammanivå som före interventionen. 1 samband med att den internationellaränleuppgängen tog fart stegemellertid även de svenska obligations- och statsskuldväxel-räntorna. Uppgångenav de korta svenska räntorna blev dock inte lika kraftig som för motsvarande dollar- och D-marksräntor påeuromarknaden genom atl , via marknadsoperationer, stabiliserade densvenska ränteutvecklingen. Underhösten var ränteutvecklingen lugn med en svag nedgång av de långaräntorna. Räntemarginalenmellan 6-månaders statsskuldväxlar och motsvarande eurodollarränta ökadefrån till som högsl imaj. Därefter sjönk räntemarginalen successivt i takt med eurodollarränlansuppgång. Riksbankenspenningpolitiska åtstramning resulterade, till följd av den ökade räntemarginalengentemot utlandet, i ell kraftigt valutainflödeunder maj månad, se diagram 10:3. stärktes valulain-dexel och låg nära sitt starkaste värde idet fastställda intervallel. Prop.1988/89:100 Bil. Diagram10:3 Valutaflöde och kursindex 5I I I I I i I I r I I I I I I r I I I I I I I I I I I I r I I rr I I ) iTr I II r I I ( ( I 1 I I I I I i r rr I 134 1984 1985 1986 1987 1988 Diagram 10:4 Totaldagsomsättning av statspapper Månadsgenomsnitt,miljarder kr Prop.1988/89:100 Bil. F M A M J J A S O N D 1988 redovisades ett mindrenettoutflöde. registrerades ett sammanlagt valutainflöde på ca15 miljarder kr. Preliminära uppgifter visar alt valutainflödet utgjordes avett inflöde över kapilalbalan-sen med ca . och ett utflöde på ca10 miljarder kr. För att utjämnavalutaflöden och dämpa in- och utflöden med valulaoro utan atldella avspeglas i valutareserven, genomför terminsaffärer påvalutamarknaden. publiceras uppgifterna om riksbankensterminsaffärer med 3 månaders eftersläpning. För de finansiella marknadernainnebär denna öppenhet ökad information som får vissthandlingsutrymme i tider med oro på valuta- och penningmarknaderna. Den genomsnittligadagsomsättningen av statspapper på penningmarknaden har successivt minskatsedan sommaren 1987, se diagram 10:4. Framför allt har lerminshandeln ochhandeln med statsskuldväxlar krympt. Detta gäller särskilt den s.k. interbankhandeln.Bidragande orsaker tiU den sjunkande omsättningen är det stabila räntelägetunder 1988 och statens minskade upplåningsbehov. Statens andel av emissionernapå obligationsmarknaden har fortsatt att minska. införsen omsättningsskatt på penningmarknaden, vilket tillsammans med utvecklingen avnya instrument och arbetsmetoder på penning- och obligationsmarknaden kanpåverka omsättningen och den framtida strukturen på krediimarknaden. 10.3 Utlåning och sparande Prop.1988/89:100 Kredilexpansionen fortsatte ochnettoutlåningen från banker och bostadsinstilut ökade kraftigt. Bankernasnettoutlåning i svenska kronor ökade med . Ökningen t.o.m.november 1988 var . Under samma perioder ökadebostadsinstitutens nettoutlåning med 51 respektive 66 miljarder kr.Finansbolagen ökade sin utlåning i svenska kronor till aUmänheten med 22miljarder kr. Ökningen november 1987t.o.m. Tabell 10:1 Nettoutlåning isvenska kronor Anm.: Uppgifter förfinansbolag gäller t.o.m. oktober Källa: Bankernas mycket storautlåningsökning i svenska kronor möjliggjordes bl.a. av en fortsatt minskningav obligationsinnehavet. Även uflåningen i ufländsk valuta ökade kraftigt.Större delen av ökningen avsåg finansiering av utrikeshandel. Företagen lånadeockså upp i ufländsk valuta för att dra nytta av räntedifferensen mot utlandet.Den stora volymökningen och ett förbättrat räntenetto innebär att bankemasvinster blev höga även 1988. För bostadsinstituten hårdnande konkurrensen på kreditmarknaden bl.a. tagit sig uttryck i snabbare sänkt sina utlåningsräntor i lägen då marknadsräntorna fallit.Dessutom har räntemarginalerna minskat för lån utan statliga räntebidrag.Nästan hela ökningen av nettoutlåningen utgörs av lån utan statligaräntebidrag, främst höjningar av gamla lån på småhus. Den 1 december 1988fastställde nya regler avseende räntekonstruktioner och löpliderför bostadsinstitutens upplåning. De nya reglerna ger bostadsinslituten en merflexibel upplåning och därigenom bättre konkurrensförmåga. Finansbolagen har tappatmarknadsandelar till banker och bostadsinstilut. Detta är en synlig följd avkreditmarknadens avreglering. Även mellan finansbolagen har konkurrensen blivithårdare. En viss överetablering synes föreligga. Det bör dock noteras atlfinansbolagens utlåning varierar säsongs-mässigl. Hela utlåningsökningeninfaller vanligtvis . Även kreditinstitutensnettoutlåningen till hushåll ökade, relativt sett dock avsevärt mindre än utlåningen till företag. Hushållens sammanlagda skuld till kreditinstituten uppgick till . ,vilket var ca . Totalt beräknas hushällens nettoupplåning ha uppgått till ca . beräknas hushållens finansiella placeringar ha ökat med drygt 80 miljarder 78 placerades påallemansspar-och allemansfond- Prop. Ungefär Uka myckel motsvarades av ökatförsäkringssparande. Även ökningen av banksparandet kan uppskattastill ett belopp i samma Vad gäller aktier ökadehushållens innehav under första , vilket ska jämföras med de senareårens minskning av Tabell 10:2 Nettoutlåningtill hushåll i svenska kronor Anm.: Uppgifter förfinansbolag gäller t.o.m. oktober Källa: Hushållens sparkvot varnegativ även 1988. Den privata konsumtionen översteg inkomsterna med ca 3%.Således användes en del av upplåningen till konsumtion. Som framgått ovanmotsvaras dock ökningen av hushållens låneslock främst av en ökning i definansiella placeringarna. En viss ökning i de reala investeringarna kan ocksåkonstateras. De senaste årens ökadehushållsupplåning torde i stor utsträckning vara orsakad av den liberaliseringav kreditmarknaden som genomfördes . Hushållens anpassning mer lättillgänglig kreditmarknad har pågått ochportföljomplaceringarna tycks fortsätta. ärdock en avmattning av ökningen i hushållens upplåning att vänta. Flera faktorertalar för detta. Effekterna av de ökade möjligheterna atl få lån bör avklinga.Hushållen kommer alt ha anpassat sina skulder och tillgångar tilldet nya läget på krediimarknaden. De stigande realräntorna och begränsningarnaav ränteavdragens värde har lett till att den reala uppläningskostnaden efterskatt har ökat betydligt under 1980-lalet. Dessutom bör den skatteomläggningsom är planerad tiU 1991 få effekter pä hushållens villighet och möjlighet atlöka sin skuldsättning. Aktiekursernas huvudtendens har varit stigandepå världens börser . Återhämtningen efter de stora kursfallen har på de flesta börserna vida överträffat förväntningarna. Uiider.1988 har index på de flesta håU stigit fram till senare delen av december. Flertalet större börser har därmed återhämtat det mesta av kursfallen. På några börser, bl.a. Tokyobörsen, har index stigit tiUbaka tiU de nivåer som gällde . Bland de marknader som utvecklats svagast märks börserna i och . Där har aktieindex ökat med endast respektive fram . svaga utveckling och deprecieringen av den amerikan- jg Diagram 10:5Kursutvecklingen i och Prop.1988/89:100 Bil. i|iiiiiMii|liliiiiriiiiiiiiiil|iiiiliiii|ii|iiiiiiii i|iiinnii|iiniiijl[ilfMmiiiii II1ITIJI Anm.: T.o.m, vecka 50 1988.Källa: ska dollarn visar atl amerikanska tillgångar nuvärderas lägre än tidigare i relation lill tillgångar i övriga OECD-länder.Detta kan ses som ett uttryck för marknadernas oro för de amerikanska budget-och ulrikeshandelsun-derskotlen och för den framtida utvecklingen i denamerikanska ekonomin. Ett lägre budgetunderskott måste rimligtvis uppnås genomen viss åtstramning av den inhemska ekonomiska aktiviteten, med negativaeffekter på företagens vinster som följd. Vidare förutsätter en förbättradexternbalans en låg dollarkurs. Visseriigen borde della höja värdet avutlandskonkurre-rande förelag, men denna sektor är förhållandevis liten i USA.Båda dessa faktorer leder till atl andelar i amerikanska företag blir mindrevärda, särskilt mätta i utländsk valuta. Stockholmsbörsen är en avde aktiemarknader som utvecklats starkast . Fram lill senare delen avdecember hade kursindex stigit med och låg därmed över nivån förebörsfallet . Börsvärdet steg från . den 30december 1987 till . Trots denstarka långsiktiga kursuppgången har ulveckUngen över kortare perioder varitryckig och beroendet av utländska marknader, främst , har lid visvarit betydande. Den kortsiktigt ryckigakursutvecklingen har varit internationellt utbredd. En successiv slabiUseringhar emellertid skett. Aktiemarknaderna har fungerat somförväntningsmarknader utan tydliga förväntningar. A ena sidan har del funnitsett klart minne av "den svarta måndagen" Aktörerna har blivit mer riskmedvetna ochomsättningen har allmänt Prop. Å andra sidan har den reala ekonomin utvecklats betydligt Bil. bättreän de flesta väntal. Marknaderna har därför varit myckel känsliga för Varje nyhet har kunnat tolkas som inledningen till en ny Aktörernas allmänt utbreddaosäkerhet vad gäller den kortsiktiga utvecklingen torde således vara enhuvudförklaring till finansmarknadernas lägre aktivitet och de återkommandekortsiktiga fluktuationerna. Det finns dock skäl att anta att aktörernasagerande successivt blivit allt starkare påverkat av den fortlöpande godautvecklingen av den reala ekonomin. På den svenska aktiemarknaden har den lägreomsättningen och de stigande kurserna varit ett tecken på detta, dvs. ettutslag av alt del funnits fä säljare. Den upplevda osäkerheten torde därför haminskat . Den minskade osäkerhetenhar också haft en direkt inverkan på derivat-marknaderna, dvs. marknaderna föroptioner och terminer. Dessa instrument kan användas såväl som försäkring somtill spekulation. När den upplevda osäkerheten minskar och aktörernasförväntningar konvergerar minskar både behovet av försäkring och utrymmet förspekulation. har omsättningen av indexoptioner och indexterminerminskat medan omsättningen av aktieöptioner ökat. kan tolkas somatl den upplevda marknadsrisken minskat medan risken i enskilda aktierkvarstått. var ett rekordårför de svenska företagens vinster. Preliminära uppgifter pekar på attlönsamheten förbättrats ytterligare . Detta har lett till atlföretagen haft en påfallande hög Ukviditet, vilket inverkat på börsensutveckling. har del, liksom på flera utländska börser,förekommit osedvanligt många stora företagsköp på Stockholmsbörsen.Aktiekursernas betydligt lägre nivå efter och de osäkrakonjunkturförväntningarna har i mänga fall gjort del mer attraktivt atl köpamarknadsandelar än atl bygga ut den egna kapaciteten. Köpen har till stor delskett i mogna branscher där marknaderna inte längre expanderar. Innehåll Prop.1988/89:100 1 Sammanfattning............................................................................ .......... 2 2 Den internationella utvecklingen ...................................................... ......... 9 2.1 Allmän översikt................................................................................. 9 2.2 Länderöversikter ...................................................................... 12 3 Utrikeshandeln ................................................................................ 18 3.1 Exporten .................................................................................. 18 3.2 Importen ................................................................................. 21 3.3 Bytesbalansen............................................................................ 23 4 Industrin .......................................................................................... 26 4.1 Produktion................................................................................. 26 4.2 Lönsamhet ................................................................................ 28 5 Arbetsmarknaden............................................................................. 33 5.1 Sysselsättning............................................................................ 33