prop · GC03104 · 1988-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1988/89:104 om höjning av grundfonden för stadshypotekskassa Regeringenföreslår att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Ipropositionen föreslås att grundfonden för stadshypotekskassahöjs . Kassans upplåningsrätt ökas härigenom med35 miljarder kr. Ändringen avses träda i kraft den . 1 1988/89. Lag om ändring i lagen (1968:576) om Sverigesstadshypotekskassa och om stadshypoteksföreningar Härigenomföreskrivs att 13 § lagen (1968:576) om stadshypotekskassaoch om stadshypoteksföreningar' skall ha följande lydelse. Somgrundfond för kassan ställer Som grundfond för kassan ställer staten till förfogande en av riks- staten till förfogande en av riks gäldsfullmäktige utfärdad garanti- gäldsfullmäktige utfärdad garanti förbindelse på sjutton och en halv förbindelse på tjugoen miljarder miljarder kronor. Dennalag träder i kraft . ' Lagenomtryckt 1983:578. -Senaste lydelse 1987:611. , ordförande, och statsråden, , , , , , , , G. , , ,, , , , . Proposition om höjning av grundfonden för KonungariketSveriges stadshypotekskassa Bestämmelserför stadshypoteksinstitutionens verksamhet fmns i lagen (1968:576) omKonungariket stadshypotekskassa och om stadshypoteksföreningar (stadshypotekslagen).Stadshypotek består av ett centralt organ stadshypotekskassa och 20 regionalt verksamma stadshypoteksföreningar. Genom föreningarna lämnarStadshypotek lån i huvudsak mot säkerhet i form av panträtt i bostads- och aflarsfastigheter.Kassan har till uppgift att skaffa medel till föreningarnas kreditgivning genomupplåning mot obligationer och annan upplåning. Kassans upplåningsrätt bestämsdels av storleken av en grundfond som staten ställer till kassans förfogande,dels av kassans reserv- och kapital-täckningsfonder. Upplåningen får inteöverstiga tio gånger det sammanlagda beloppet av dessa tre fonder. och består av engarantiförbindelse som fullmäktige i har utfärdat. Densenaste höjningen av grundfonden skedde med . (prop.1986/87:145, NU 37, rskr. 359, SFS 1987:611). För garantiförbindelsen betalar stadshypotekskassanen årlig avgift till staten motsvarande 0,av grundfondsbeloppet (SFS1985:613). Stadshypotekskassanhar i en skrivelse till regeringen hemställt att kassansgrundfond skall höjas . Kassans skrivelse börfogas till protokollet i detta ärende som bilaga 1. Yttrandenöver sladshypolekskassans framställning har avgetts av bankinspektionen, plan-och bostadsverket, fullmäktige i riksbank, fullmäktige iriksgäldskontoret, allmänna pensionsfonden (första tredje fondstyrelserna),, föreningsbankers förbund, . och Sverigesallmänna hypoteksbank. Ensammanställning av remissyttrandena bör fogas till protokollet som bilaga 2. ti /89. 1 .saml Nr 104 stadshypotekskassan hari en ytterligare skrivelse bemött kritik som de tre bankorganisationemaframfört i sina remissyttranden. Skrivelsen bör fogas till protokollet sombilaga 3. 2 Höjning av stadshypotekskassans grundfond Mittförslag: Stadshypotekskassans grundfond höjs med . frånnuvarande 17,5 till . Stadshypotekskassansframställning: Överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna:De flesta remissinstanser har tillstyrkt kassans begäran om grundfondshöjningeller lämnat den utan erinran. Emot bifall till framställningen är , föreningsbankers förbund och . De har bl.a. invänt att en höjning av grundfonden skulleförstärka de konkurrensfördelar som de anser att kassan har gentemot andrabostadsinstitut vad gäller kapitalsituation och skatteregler. Fördelama skullebli särskilt påtagliga om inte den avgift kassan betalar till staten förgrundfonden höjs till en "marknadsmässig" nivå. De anser det ocksåolämpligt att grundfonden höjs i ett skede när hypoteksinstituten och reglernaför deras upplåning är föremål för genomgripande översyn. Härvid pekas på att hypoteksinstitutensupplåningsrättsregler kan komma att ersättas med kapitaltäckningsbestäm-melser,där grundfonden saknar betydelse. Skälenför mitt förslag: Av de drygt tio bostadsinstitut som är verksamma påmarknaden är det klart största om man ser till stocken uteståendelån. Den dominerande ställningen hänger bl. a. samman med att harbetydligt fler verksamhetsår bakom sig än flertalet övriga bostadsinstitut, somhuvudsakligen utgörs av bankägda kreditaktiebolag. har ,som i motsats till övriga institut drivs utan vinstsyfte, en marknadsandel påcirka . Vidsidan av begränsningen av kassans upplåning till tio gånger summan avgrundfonden samt reserv- och kapitaltäckningsfondema gäller även vissakapitalkrav för . Således skall kassans reservfond uppgå till lägst1 % av kassans skulder. Motsvarande krav gäller också för föreningama, fastfonderingen där sker i säkerhetsfonder. Om en förenings säkerhetsfondunderstiger av föreningens skulder, måste samtliga föreningarssäkerhetsfonder tillsammans med kassans reservfond uppgå till avkassans skulder. Vidare finns ett särskilt krav på kapitaltäckning som innebäratt kassan och föreningama måste avsätta belopp i kapitaltäckningsfonder somtillsammans motsvarar av utlåningen mot inteckningssäkerhet som ligger mellan75 och av egendomens uppskattningsvärde och av utlåningen motpantsäkerhet i bostadsrätt. Av de nämnda kraven är det upplåningsrättsregelnsom i praktiken sätter gränsen för Stadshypoleks utlåningsvolym. Beträffandede bankägda bostadsinstituten gäller de upplåningsrättsreg- ler som finns intagna iresp. 1 regel är upplåningsrät- Prop. 1988/89:104 tendär maximerad till 50 gånger det egna kapitalet och garantifonden. Närdet gäller kassans behov av en grundfondshöjning kan till en böijan konstaterasföljande. Avkassans framställning framgår att dess sammanlagda låneskuld vid utgången avaugusti uppgick till ca . och att maximigränsen förupplåningen låg vid ; detåterstående låneutrymmet var då alltså . Färskareuppgifter visar att den totala upplåningen /89 har stigittill ca . Det innebär att kassans upplåning under1988 ökade med . eller med i genomsnitt . Enligtvad kassan uppgett räknar man med att vid bokslut kunna tillförakassans egna fonder vinstmedel om ca , vilket dock inte vidgarramen för upplåningen med mer än . Fortsätter upplåningenatt växa i ungefär samma takt som kommer kassan således redan imitten av 1989 att nå gränsen för sin upplåningsrätt. En höjning av grundfondenär med andra ord nödvändig för att ge ökad utlåningskapacitet ochdärmed möjlighet att kunna konkurrera på lånemarknaden. Om grundfonden höjs meddet av kassan begärda beloppet (3,.) skulle - vid oförändradökning av upplåningen och med fortsatt vinstfondering i nämnd omfattning dentidpunkt vid vilken upplåningstaket nås skjutas ytterligare knappt två årframåt i tiden. Fråganom en höjning av stadshypotekskassans grundfond måste ses i belysning av attverksamhetsförutsättningarna för kreditinstituten kan komma att ändrasväsentligt inom en ganska snar framtid, bl. a. på grundval av de förslag som kreditmarknadskommitténlämnat i betänkandet (SOU 1988:29) Förnyelse av kreditmarknaden. Vad beträffar hypoteksinstitutenhar kommittén emellertid föreslagit enbart vissa begränsade moderniseringar avreglerna i avvaktan på att det sker en separat, genomgripande översyn av dessainstituts organisationsform. En sådan översyn görs av hypoteksutredningen(Fi 1988:08). I utredningens uppdrag ingår bl. a. att ta ställning till denstatliga grundfondsgarantin. Översynen beräknas vara slutförd till utgången avår 1989. Avsärskilt intresse i detta sammanhang är att bland kommitténs förslag ingår nyaoch i allt väsentligt enhetliga regler om kapitalkrav och kapitalbas förkreditmarknadens olika institut. För hypoteksinstitutens del innebär förslagetatt upplåningsrättsregeln ersätts med kapitaltäckningsregler som tar sikte påutlåningssidan. Vad gäller grundfonden föreslår kommittén att den i avvaktanpå resultatet av den organisatoriska översynen av hypoteksinstituten i vissbegränsad omfattning skall få räknas in i kapitalbasen. Ijuli 1988 presenterade the Committe on Banking Regulations and Supervisory Practices () gemensamma kapitaltäcknings regler för internationellt verksamma banker. I ingår representanter för centralbankerna resp. tillsynsmyndighetema i peiska länder, däribland , samt , och 5 Utarbetandet avreglerna har skett i nära samarbete med represen- Prop. 1988/89:104 tanter förEG för att uppnå överensstämmelse med motsvarande regler som är underutarbetande där. Flera av de länder som deltar i är ocksåanslutna till EG. Cooke-kommitténs regler förelåg i färdigt skick först efterdet att kreditmarknadskommittén hade slutfört sitt uppdrag och kunde därförinte i sin helhet beaktas vid den av kommittén gjorda översynen. Cooke-kommitténskapitaltäckningsregler avviker i några väsentliga hänseenden från dem som harföreslagits av kreditmarknadskommittén, bl. a. i fråga om principerna förkapitalbasens beräkning. regler har antagits avcentralbankscheferna i de länder som är representerade i kommittén. De hardärvid förbundit sig att verka för att reglerna genomförs i resp. hemland. Medanledning härav tillsattes inom en arbetsgrupp den s.k. kapitaltäckningsgruppen med uppgift att göra en överarbetning av de kapitaltäckningsregler som kreditmarknadskommitténföreslagit och föreslå de ändringar som föranleds av förslag.Kapitaltäckningsgruppen avslutade sitt arbete strax genom attavlämna promemorian (Ds 1988:70) Reformering och internationell anpassning avkapitalkravet i . Somnämnts avser förslag enbart internationellt verksamma banker. Kapitaltäckningsgruppensförslag innebär däremot att de av antagna reglerna i huvudsakskall tillämpas även för övriga institutgrupper. Förslaget bygger därmed på dengrundprincip som kreditmarknadskommittén följt i sitt betänkande, nämligen attreglerna för de olika instituten i princip skall vara enhetliga och därmedkonkurrensneutrala. Också de förslag på området som har lagts fram inom EG hardenna inriktning. Förhypoteksinstutens del innebär kapitaltäckningsgruppens förslag storaförändringar. Enligt får i kapitalbasen inte räknas in kapitalsom inte motsvaras av kontant inbetalade medel. Detta betyder att grundfonden,som ju utgörs av enbart ett garantiåtagande, inte kan ingå i kapitalbasen. Föratt bereda hypoteksinstituten möjlighet att successivt anpassa sig till de nyakraven föreslår kapitaltäckningsgruppen att de skall kunna få tillstånd attunder en övergångstid, dock längst t. o. m. utgången av , räkna ingrundfonden i kapitalbasen. betänkande och kapitaltäckningsgruppens promemoria ärför närvarande föremål för remissbehandling. Medtanke på de regler som kapitaltäckningsgmppen föreslagit och hypoteksutredningenspågående översynsarbete kan det mycket väl tänkas att den statliga grundfondsgarantinför hypoteksinstituten försvinner eller får minskad betydelse. Det är dockovisst om några genomgripande förändringar av grundfondssystemet kommer attkunna vara genomförda . Somtidigare framgått är grundfonden helt avgörande för Stadshypoleks utlåningsmöjligheter. En ökning av grundfonden är nu nödvändig för att skall kunna vidga sin utlåning och därmed fortsätta att konkurrera med de andra bostadsinstituten på marknaden. inte anstå till dess atten reformering av reglerna för hypoteksinstituten Prop. 1988/89:104genomförs. Jagser det som en avgjord fördel om grundfonden höjs med ett belopp som kan getillräckligt expansionsutrymme för fram till den tidpunkt då nyaregler kan tänkas träda i kraft. Med den höjning av grundfonden som kassanbegärt förefaller detta kunna bli möjligt. Jag anser därför att grundfonden börhöjas . Medanledning av vad bankorganisationerna anfört om konkurrensfördelar för Stadshypotekvill jag säga följande. Det är inte alldeles enkelt att göra direktajämförelser mellan konkurrensvillkoren för och för de bankägdakreditaktiebolagen, beroende på bl. a. väsentliga skillnader vad gällerorganisation och regelsystem. Med tanke på den grundläggande översyn avverksamhetsförutsättningarna för de olika instituten på kreditmarknaden som nupågår vore det enligt min mening olämpligt att i detta begränsade sammanhangingående överväga konkurrensförhållandena för bostadsinstituten. Mot dennabakgrund ärjag heller inte beredd att föreslå en höjning av den avgift somutgår för grundfonden. Denföreslagna höjningen av grundfonden förutsätter att 13 § stadshypotekslagenändras och att fullmäktige i utfärdar en ny garantiförbindelse.Med hänsyn till innehållet i den nämnda paragrafen behövs inget särskiltbemyndigande för riksgäldsfullmäktige att utfärda den nya förbindelsen. Lagändringenbör träda i kraft den . Ienlighet med vad jag nu anfört har inom upprättats förslag tilllag om ändring i lagen (1968:576) om stadshypotekskassaoch om stadshypoteksföreningar. Medhänsyn till förslagets beskaffenhet anser jag att lagrådets hörande skullesakna betydelse. Yttrande från lagrådet behöver därför inte inhämtas. Jaghemställer att regeringen föreslår att anta det upprättadelagförslaget. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta det förslag föredraganden lagt fram. t2 1988/89. 1 .saml Nr 104 Ang.ökning av stadshypotekskassans grundfond Tillföljd av bestämmelserna i lagen (1968:576) om stadshypotekskassaoch om stadshypoteksföreningar (stadshypotekslagen) är den statligagrundfondgarantin avgörande för stadshypotekskassans upplåningsrätt. Kassanslåneskuld får inte uppgå till mer än tio gånger summan av grundfonden ochKassans egna reserv- och kapitaltäckningsfonder. Lagen innehåller också ettrenodlat kapitalkrav på som helhet, nämligen att Kassansreservfond tillsammans med föreningarnas säkerhetsfonder skall uppgå minst tillett belopp som motsvarar av Kassans skulder. Det är emellertidgrundfondkravet som sätter den avgörande begränsningen, eftersom det i principmotsvarar ett 10-procentigt kapitalkrav på Kassan isolerad. För garantin eriäggerKassan en årlig avgift till staten, som uppgår till avgrundfondens belopp. Kreditmarknadskommitténhar i sitt avlämnade huvudbetänkande föreslagit en radikal omläggningav de regler i stadshypotekslagen som rör kapitalkrav och grundfondensställning. Såväl grundfondkravet för Kassan som 2-procentsregeln skulle slopas.1 stället ställs som helhet, dvs. Kassan och föreningarnatillsammans, inför ett kapitaltäckningskrav av samma utformning som i daggäller för bankerna. På motsvarande sätt föreslås också de nuvarandeupplåningsrättsreglerna för kreditaktiebolag och finansbolag ersättas av kapitaltäckningsregler. Kreditmarknadskommitténkonstaterar att dess förslag innebär att den statliga grundfonden i Kassan iväsentlig grad mister sin funktion. Visserligen skall grundfonden fortfarandekunna räknas in i Stadshypoleks kapitalbas, men den har förlorat sin absolutasärställning som begränsare för expansionen. I en sådan situation borde, somkommittén framhåller, den statliga garantins storlek principiellt vara en frågaom ett frivilligt avtal mellan Kassan och staten. Kommittén anser dock atthänsynen till innehavarna av utelöpande obligationer gör det omöjligt att utanvidare genomföra en sådan lösning. Kommittén förordar därför att en särskildutredning tillkallas, med uppdrag bl. a. att fullfölja denna fråga. Stadshypotekskassansstyrelse kommer senare att avge ett yttrande över kreditmarknadskommitténsbetänkande. Avsikten är inte att nu föregripa detta, men principiellt harKassan inget att invända mot att gemensamma kapitalkrav införs för allakonkurrerande kreditinstitut. Det får dock konstateras att det ännu bara ärfråga om ett förslag som inte ens formellt har hunnit sändas ut på remiss. 1nuvarande perspektiv torde man inte kunna räkna med att nya regler kan träda ikraft före . måste utgå från att nuvarande reglerkommer att förbli gällande fram till den tidpunkten. Kassastyrelsenhar diskuterat frågan i detta perspektiv. I och för sig skulle det kunna tyckasnaturligt att grundfonden borde frysas vid nuva- randenivå i avvaktan på beslut om dess framtida ställning. Detta är Prop.1988/89:104 emellertid inte möjligt. Som redovisats sätter grundfondens storieken Bilaga 1 bindande restriktion för Kassans upplåning och därmed för Stadshypoleksmöjligheter att öka sin utlåning. En ytterligare ökning är oundviklig för attinte skapa direkta hinder för Stadshypoleks utveckling på marknaden fram tilldess att nya regler kan träda i kraft. Stadshypotekskassansgrundfond ökades och uppgår f n. till . (prop.1986/87:145, SFS 1987:611). Tillsammans med Kassans egna fonder om ca 3,7miljarder kr. ger det en högsta upplåningsrätt om ca . Densammanlagda låneskulden i form av obligationer, kapitalmarknadsreverser, certifikatoch tillfällig upplåning uppgick vid utgången av augusti månad tillca . Det återstående upplåningsutrymmet uppgick alltså till ca19 miljarder kr. Det kommer att ökas när Kassan i kommande bokslut kan läggabehållna vinstmedel till de egna fonderna, men det rör sig där inte om mer änbelopp i storleksordningen /år (en årsvinst efter skatt på nivån500 mkr). Mot bakgrund av att Kassans upplåning och under1988 ökat i en takt som motsvarar nära /år är det uppenbartatt detta utrymme inte förslår. Kassastyrelsenanser att det är lämpligt att nu genomföra en ökning av grundfonden som kanbedömas vara tillräckligt stor för att ge ett expansionsutrymme som kan onödiggöraytterligare ändring fram till dess att nya regler kan tänkasträda i kraft. Det är givetvis vanskligt att bedöma vilket belopp detta kankräva, men styrelsen vill för sin del hemställa om att grundfonden ökas till21,, dvs. Eftersom Kassan betalar enavgift inte bara på den faktiskt erforderliga garantins storlek, utan på helagrundfondens belopp, är detta i och för sig kostsamt. Kassastyrelsenbedömer dock att en ram som ger Kassan handlingsfrihet är absolut nödvändig.Det går inte att förutsäga hur den totala efterfrågan på Stadshypoleks krediterkommer att utvecklas. Det är bl.a. starkt beroende av relationen mellan kortoch lång ränta, byggkonjunkturens utveckling etc. På grund av all osäkerhetmåste ett betydande reservutrymme finnas fram till dess att klarhet nåtts omeventuella ändringar. Inte minst mot bakgrund av den tunga beslutsgången isamband med en grundfondsökning, där ett nytt riksdagsbeslut krävs varje gång,ter sig detta önskvärt. Detär också viktigt att understryka att en stor grundfond inte i sig lättar Stadshypolekskapitalkrav i förhållande till konkurrerande bostadsinstitut. Fortfarandeskall ju Kassan och föreningarna uppfylla 2-procents-kravet med egna fondmedel,dvs. ett krav som gott och väl motsvarar upplåningsreglerna i kreditaktiebolagensbolagsordningar. Sammanfattningsvishemställer således kassastyrelsen om en ökning av stadshypotekskassansgrundfond från nuvarande . Ibehandlingen av detta ärende har deltagit styrelsens ordförande ,ledamöterna , tillika verkställandedirektör, , , , Prop. 1988/89:104 Bengt-ÅkeNilsson, . och . Den slut- Bilaga 1 ligautformningen av framställningen uppdrogs därvid åt verkställande direktören isamråd med ordföranden. Styrelsen förKonungariket Stadshypotekskassa N. Sammanställningav remissyttranden över Prop-1988/89:104 Stadshypotekskassans framställning om höjning av ' - grundfonden Bankinspektionen,plan- och bostadsverket, fullmäktige i riksbank, fullmäktige iriksgäldskontoret, allmänna pensionsfonden (första-tredje fondstyrelserna).Svenska försäkringsbolags riksförbund och allmänna hypoteksbank hartillstyrkt bifall till kassans framställning eller förklarat sig inte ha någotatt erinra mot den. Därvid har följande synpunkter lämnats. Såsomstadshypotekskassan anfört i sin framställning har kreditmarknadskommitténföreslagit ändrade regler för Kassans och föreningarnas kapitaltäckningskrav.Förslaget innebär en radikal ändring av de regler, som f n. gäller förkapitalkrav och grundfondens ställning. En anpassning till de kapitaltäckningsregler,som föreslagits bli tillämpade inom I O-gruppens länder, kommer att innebäraytterligare förändringar av nu gällande regler. Det torde emellertid dröjanågra år innan ställning tages till föreslagna ändringar, och det finns därför f.n. ingen anledning att nu beakta tänkbara ändringar. Motdenna bakgrund och med hänsyn till vad Kassan anfört i sin framställning om denberäknade ökningstakten i Kassans utlåning tillstyrks bifall tillframställningen. SomKassan framhåller i sin ansökan har kreditmarknadskommittén lagt fram förslagsom om de genomförs väsentligt kommer att reducera grundfondens betydelseför Kassans upplåningsrätt. Regeringen har likaså tillsatt en utredning meduppdrag att före utgången av göra en samlad översyn av hypoteksinstitutensverksamhet och organisation samt de författningar som berör hypoteksinstituten. Enligtfullmäktiges mening bör dock pågående utredningsverksamhet inte få utgöra enrestriktion på Kassans verksamhet utan denna bör få fortsätta i traditionellutformning till dess eventuella förändringar beslutats. Fullmäktigetillstyrker därför bifall till ansökan. AllmännaPensionsfonden (första tredje fondstyrelserna): Kreditmarknadskommitténhar i sitt avlämnade betänkande föreslagit en förändring av , som bl. a. innebär ett slopande av grundfondskravet för kassan. 1avvaktan på den förändring av kassans organisation som får förutsättas bli följden av kreditmarknadskommitténs förslag, kommer kassan för en fortskridande expansion av sin utlåning att vara beroende av en ökning av 11 Fondstyrelserna som hör till kassans största långivare, /89:104 tillstyrker den av kassan begärda grundfondsökningen och har ingenin- Bilaga 2 vändning mot det föreslagna beloppet . Fondstyrelsernahar därvid inte tagit ställning till om nu utgående garantiavgift är lämpligtavvägd. Fondstyrelsernavill dock ifrågasätta med hänsyn till osäkerheten om när en ny lagstiftningom kassan hinner träda i kraft om inte en större ökning av grundfonden än denkassan föreslagit hade varit påkallad. SomStadshypotekskassan påvisar i sin framställning sätter grundfondens storlek endefinitiv gräns för kassans upplåning och stadshypoteksföre-ningarnas utlåning. i sitt huvudbetänkande föreslagit att såvälgrundfondskravet som den s. k. 2-procentsregeln angående fondavsättningslopas, är det som kassan också påtalar troligen inte att räkna med attnågra nya regler inom detta område träder i kraft före den ,eftersom förslaget ännu inte gått ut på remiss. Iavvaktan på eventuella nya bestämmelser gäller de nuvarande reglema om attgrundfondens storlek konstituerar kassans upplåningsrätt. Stadshypotekskassannärmar sig nu taket för maximal upplåning med nuvarande grundfondsbelopp. Detär därför nödvändigt att höja grundfondens storlek för att man ej skall hindraen rimlig utveckling för Stadshypotekskassan på marknaden. Hypoteksbankentillstyrker därför Stadshypotekskassans framställning. Avslutningsvisvill Hypoteksbanken anföra följande angående gmnd-fonden . Liksom Stadshypotekskassankommer Hypoteksbanken att senare yttra sig över kreditmarknadskommitténsbetänkande i denna fråga. Redan nu vill Hypoteksbanken uttala att den för egendel önskar ha kvar grundfonden även med väsentligen samma betydelsesom . Grundfonden som är en integrerad del av Hypoteksbankens verksamhetoch har varit så sedan bankens tillkomst 1861 är fundamental för bankensupplåning och kan inte tas bort utan allvarlig skada för bankens fortsattaverksamhet. , föreningsbankers förbund och har motsatt sig bifall till kassans framställning och därvidyttrat följande. Stadshypotekskassansskrivelse till berör frågor som enligt bankföreningens uppfattning är av utomordentligt stor betydelse för konkurrenssituationen på den samhällsekonomiskt viktiga och volymmässigt omfattande del av kreditmarknaden, där 12 haren dominerande ställning. Stadshypotekskassans hemställan om en Prop.1988/89:104 ökning av gmndfonden bör därför inte bedömas isolerad utan måstesättas Bilaga 2 in i ett större sammanhang. Fråganom en ökning av grundfonden sammanhänger med kassans upplåningsrätt/kapitaltäckning.Bankföreningen vill framhålla att viktiga frågor som berör kassans grundfondoch Stadshypoleks kapitalsituation har utretts eller ärunder utredning i fyra olika sammanhang: - (KmK)