prop · GC0390 · 1988-12-31 00:00:00 — Umeåkommun anser att principbeslut inte kan fattas , då alltför mycketfortfarande är oklart i fråga om ekonomi, elevrekrytering och organisation;liknande synpunkter anförs av . UHÅ förordar att den nyautbildningen blir reguljär, genom att fyra nya allmänna utbildningslinjerinrättas i högskolan, /91, men att den successivautbyggnaden får fortsätta även därefter; liknande förslag lämnas av länsskolnämndernai Ålvsborgs och , KTH, högskolorna i /ochÖstersund samt och kommuner. Länsstyrelserna i Stockholmsoch samt länsskolnämnderna i och länförordar ett tidigt genomförande, medan länsskolnämnden i och menar att behövs. i Västerbottenslän anser att övergångsperioden måste utsträckas fram till /94 omriksdagens beslut dröjer, och högskolan i framför samma förslag. SFSframhåller sin tveksamhet till en planering för reguljär verksamhet i fullskala /92 om inte ett omfattande resurstillskott kommer tillstånd. TCO,SAF och avstyrker att den successiva uppbyggnadsperiodenskall betraktas som försöksverksamhet. LO menar att försöksverksamheten börvara tidsbegränsad och relativt kort. CFoch /SR framhåller att frågor om lärartjänster och resurser måste reglerasinnan beslut tas om reguljär organisation, och SÖ påpekar att det är viktigtatt så långt som möjligt tidsmässigt samordna stäflnings-tagandena tillingenjörsutbildningens respektive en reformerad T-linjes utformning. CTH finnerdet nödvändigt attett principbeslut om ny ingenjörsutbildning även innefattarbeslut om reguljär teknikemtbildning. Länsskolnämndernai och framhåller de svårigheter som årligabeslut om organisationen kommer att medföra för kommunerna. Beslut med längregiltighetstid är därför att föredra. Samma sak framhålls av , ,, , och kommuner samt av gymnasieingenjörsskolornasrektorskonvent. i framhåller särskilt vikten avinformation till eleverna i griindskolans årskurs 9 och igymnasieskolan. finner det angeläget att konsekvensema underförsöksperioden för skolhuvudmännen beaktas. 4 1988/89. I .saml Nr 90 6Samverkan mellan högskola och gymnasieskola; resurs- Prop. 1988/89:90 och lärarfrågor Bilaga 2 SIM-gmppensförslag att den nya ingenjörsutbildningen byggs upp i högskolan i samarbetemed gymnasieskolan och med utnyttjande av lärare, lokaler och utrustning fördagens T4-utbildning tillstyrks av en stor del av remissinstanserna, däriblandflertalet av de kommuner och de högskolor som yttrat sig i frågan. AMSframhåller att ett samutnyttjande av lokaler och utrustning även bör ske medandra utbildningsanordnare och företag. VF betonar vikten av industrinsmedverkan i det fortsatta utvecklingsarbetet. Statskontoretanser att formerna för ett samutnyttjande bör fastställas på förhand, så alt kostnademaför reformen kan beräknas, alternativt uppskattas för några olika modeller.SFS betonar vikten av att kvalitetsaspekterna tillgodoses. UHÅfinner förslaget vagt formulerat och svårt att ta ställning till. Ingenjörsutbildningenbör vara ett entydigt statligt ansvar, men det vore ett oacceptabeltresursslöseri alt inte utnyttja den kunskap och kompetens, som finns blandgymnasieskolans T4-lärare eller de stora resurser som byggts upp i kommunerna iform av lokaler och utmstning. UHÄ framhåller att flera problem återstår attlösa, t. ex. läramas forskningsanknytning och fortbildningsbehov. "Högskolan" är inte något enhetligt begrepp, och de tekniskahögskolorna måste ges en större rofl i reformen och anvisas resurser för attmöta kraven på medverkan i utveckling, fortbildning och forskningsanknytning. Ettstort antal remissinstanser framhåller att frågan om huvudmannaskapet för dennya utbildningen måste avgöras snabbt. Högskolorna anser genomgående att statenbör vara ensam huvudman och högskolan ensam ha ansvaret för utbildningarnasgenomförande. Att huvudmannaskapet och kostnadsansvaret bör vara statens, ochatt ett kommande riksdagsbeslut måste innefatta ell entydigt ställningstagandetill huvudmannaskapsfrågan, betonas också av och t. ex. länsskolnämndernai , och , länsstyrelserna i , Malmöhusoch samt , , , ,, , , , , och Skellefteåkommuner samt av SFS och VF. SIM-gruppens förslag alt kommunerna under försöksverksamheten skall svara för kostnaderna för lokaler och utmstning tillstyrks av en majoritet av de kommuner som yttrat sig i frågan. Förslaget avstyrks däremot av länsskolnämnderna i . , och saml av länsstyrelserna i , och . framhåller atl det inte är möjligt att särskilja frågan om försöksperioden och tiden efter ett reformbeslut. på pekar att en försöksperiod med kommunalt ansvar för lokaler, inredning och utrustning kan leda till en lokalanskaffning för de nya utbildningarna som överstiger vad som normalt beräknas för likartade statliga utbildning ar. Flera kommuner framhåller att investeringar kommer att bli nödvändi ga redan under den nya utbildningens uppbyggnadsperiod. kommunanser all staten måste ta det fulla kostnadsansvaret senast Prop. 1988/89:90 fr.o.m. /91. Länsskolnämndeni föreslår att ingenjörsutbildningen organisatoriskt förs till en särskild institution inom högskolan med kom munal insyn. i anser att utbildningen bör organiseras inom frislående ingenjörsskolor inom högskolesystemet; samma uppfattning framförs av CF. SAF, och gymnasie ingenjörsskolornas rektorskonvent. LO anser däremot att begreppet ingen jörsskola nu kan utmönstras. Länsskolnämndernai och betonar vikten . av att kommunerna gesinflytande i högskolans ledningorgan för den nya utbildningen. 50 och CFframhåller atl del kan vara nödvändigt all reglera formerna för samverkan genomavtal eller andra liknande former. Flera remissinstanser anser all kommunernasinflytande i högskolans organ bör fastslås genom föreskrifter ihögskoleförordningen: länsskolnämnden i , , ,, , , och , gymnasieskolornas rektorskonveni och iLinköping. Liknande synpunkter framförs av , , ochUmeå kommuner. CTH, i , IVA och menardäremot atl samverkan kan tillgodoses inom nuvarande regelsystem förhögskolans organisation. Mångaremissinstanser betonar lärarfrågornas vikt för den föreslagna reformen. Fleraav högskolorna KTH, CTH, i och hög.skolorna i ,, /och - framhåller att kravet påforskarutbildning för tjänst som högskolelektor måste upprätthållas, även om enbristsituation kan komma all gälla under den nya utbildningens uppbyggnad.Liknande synpunkter framförs av länsskolnämnden i , IVA,/SR och SULF. UHÅ föreslår alt en ny tjänst som tekniklektör inrättas ihögskolesystemet, med behörighetsregler analoga med vad som gällerhögskolelektors-tjänsterna, men där kraven på kontakt med och deltagande iforskning ersätts av motsvarande krav på industriellt ingenjörsarbete. Liknandeförslag framförs av i . SÖframhåller vikten att vidmakthålla en hög lärarkompetens för den treåriga gymnasieskolan. Om detta ska vara möjligt även i fortsättningen kan detenligt SÖ:s mening bli nödvändigt alt samma lärare i stor utsträckningundervisar både i gymnasieskolan och i ingenjörsutbildningen i högskolan, ochall detta beaktas vid utformningen av tjänste-konslmktionen. En kombination avtjänst inom gymnasieskolan resp. högskolan framhålls som önskvärd av länsskolnämndeni , och liknande synpunkter framförs även av , LR,och CF, medan IVA avstyrker förslag om fyllnadstjänstgöring i högskolan för gymnasielärare. AMS betonar viklen av att tillräckliga resurser avsätts för lärarnasfortbildning och vidareutbildning. Samma uppfattning framförs av länsskolnämndernai , , och Jätntlands länsamt av i , TCO, CF, LO, SFS, VF, Prop.1988/89:90 KTH, i , CTH och högskolan i . STU och IVA framhåller att en tillräcklig försörjning av den nyaingen-. jörsutbildningen med forskamtbildade lärare kräver en flerdubbling av antaletsådana lärare vid de regionala högskolorna och därmed även en utbyggnad avforskarutbildningen vid teknisk fakultet. Vikten av kraftfulla insatser förrekrytering och lärarutbildning betonas också av länsskolnämnderna iJönköpings, och . framhåller att den planerade samverkan mel- , lan högskola ochgymnasieskola kommer att ställa anspråk på skolledningsresurser inomgymnasieskolan, och att bestämmelser för beräkningen av sådana måste utarbetas.Behovet av skolledningsresurser framhålls också av länsskolnämnden iÖstergötlands län, och kommuner samt LR. UHÄoch samtliga högskolor som yttrat sig anser att SlM-gmppen beräknatdriftkostnaderna för ingenjörsutbildningen för lågt. Enligt UHÄ bör anslagetför utbildningen beräknas till per årsstudieplats, exklusive lokaleroch utrustning. Vikten av en tillräckig kostnadsram för den nya utbildningenbetonas också av länsskolnämnderna i , och , ,och , länsstyrelserna i och ,, , , och kommuner, IVA, TCO,/SR, CF, SAFoch gymnasieingenjörsskolornas rektorskonvent. UUHframhåller att det utifrån de verksamhetsbeskrivningar som lämnats avarbetsgruppen endast går att göra grova uppskattningar av utmst-ningskostnadernaför den nya ingenjörsutbildningen. Nämnden uppskattar utifrån vad som är käntom denna och andra utbildningar kostnaderna för drift, underhåll ochersättningsanskaffning av utrustning till den föreslagna utbildningen till caIO per årsstudieplats och år, varav ca hälften beräknas belastakostnadsramar till UHÄ:s förfogande. Statskontoretanser att SIM-gmppens kostnadsberäkningar bl. a. vad gäller lärartätheten är opreciserade och att den framtida kostnadsfördelningen mellan stal ochkommun därför är svår att bedöma. Totalt sett förefaller kostnadskonsekvensernaatt ha underskattats. Meningarnaär delade om vilken dimensionering som bör planeras för den föreslagnaingenjörsutbildningen, och många remissinstanser framhåller den osäkerhet somgäller för sådana bedömningar. Länsskolnämnderna i , , Ålvsborgsoch samt majoriteten av de kommuner som inkommit medremissvar tillstyrker SIM-gruppens förslag att dimensioneringen avingenjörsutbildningen skall vara sådan att den ersätter nuvarande T4.Även SÖ instämmer i denna uppfattning, men gör bedömningen att det blir svårtatt uppnå ett sådant resultat. SFS ifrågasätter det realistiska i SIM-gruppensförslag, och högskolan i /Härnösandavstyrker att det läggs till grund för planeringen. Länsskolnämndeni Stockholms.län anser att samhällets behov av uthil- Prop. 1988/89:90 dade pådenna nivå skall vara vägledande för ingenjörsutbildningens di- . Bilaga 2 mensionering,inte den nuvarande omfattning. i Blekingelän framhåller att dimensioneringen bör utredas närmare under försöksperioden.Universitetet i varnar för alltför snabb utbyggnad, och iUmeå oroas ay att en sådan kan hota rekryteringen tifl olika längrehögskoleutbildningar. kommun prioriterar kvaliteten i en avvägning motkvantiteten. IVAbedömer att dimensioneringen i ett första steg bör omfatta 5000 platser, medanSAF och beräknar 6000-8000 platser för slutet av 1990-talet.UHÄ förordar i en första fas en planering för ca 4000 platser, vartill börkomma ca 1 800 platser svarande mot nuvarande korta ingerijörslinjer ihögskolan. Ettstort antal remissinstanser instämmer i SIM-gmppens förslag, att en så bredlokalisering bör eftersträvas att utbildningen kan erbjudas på ' allaorter som har T4-utbildning och där högskolan kan ansvara för en godkvalitet i utbildningen. I många fafl är dock tillstyrkandet kombinerat medförbehåll framför allt vad gäller antalet utbildningsplatser i ingenjörsutbildningenpå respektive ort. SÖframhåller att utbildningen måste ha en sådan omfattning på varje ort vadgäller inriktningar och paralleller att utbildningens kvalitet och utvecklinggenom lärarsamverkan och lärarspecialiseringar kan garanteras. Liknandesynpunkter anförs av länsskolnämnderna i och samt avlänsstyrelsen i .. UHÄ hänyisar, förutom till sådana skäl, äventill önskvärdheten av ett tillräckligt underlag för en rimlig studiesocialmiljö, för kårverksamhet för de studerande och för en god utrustningsstandard.UHÄ menar därför att att utbildningen bör erbjudas på samtliga högskoleortermed större T4-utbildning, på några ytterligare orter med stora T4-skolor(, , , /och )samt av kommunikationsskäl i Kimna och . UHÄ räknar med en dimensioneringom minst 180 nybörjarplatser och minst två linjer på varje ort. Sammagrundläggande bedömningar som uttryckts av UHÄ och SÖ framförs även av KTH, CTH,universiteten i och samt högskolorna i , ,, , och / , IVA, SAF, /SR, CF och gymnasieingenjörsskolornasre/c/ortewve/ir. 5/5 uttrycker stor tveksamhet tifl lokalisering av ingenjörsutbildningutanför de nuvarande högskoleorterna. AMSframhåller atl det ur ett regionalpolitiskt perspektiv är viktigt att utbildningen har en bred spridning, men att utbildningens kvalitet måste vara vägledande för lokaliseringen. /?/? K betonar vikten av att noggrannl, avväga lokaliseringen mot såväl utbildningens kostnader och kvalitet som mot elevernas intresse. i betonar vikten . aven bred lokalisering av utbildningen som ett regionalpolitiskt instm ment. finner det viktigt att ta vara på de positiva - , 3 effekterna pårekryteringen till teknisk utbildning av den utbyggnad som Prop. 1988/89:90huvudmännen gjort av T4, och LO betonar att det är av stor vikt att Bilaga 2utbildningen får en så god geografisk spridning som möjligt. Högskolan iÖstersund framhåller att respektive orts specifika möjligheter väd gäller verksamheterutanför själva högskoleorganisationen också måste beaktas. och i län betonar vikten ur regionalpolitisksynpunkt av att högskoleutbildning även fortsättningsvis skall kunnadecentraliseras utanför själva högskoleorterna. Liknande synpunkter framförsav länsskolnämnden i län. Länsskolnämndenoch i samt KTH avstyrker SIM-gruppens förslag attingenjörsutbildning skall anordnas på samtliga de orter i länet som förnärvarande har T4-utbildning, och förordar i stället en betydande koncentrationinom länet. Avde kommuner som yttrat sig om utbildningens lokalisering tillstyrker enmajoritet SIM-gruppens förslag. En vidare lokalisering förordas av ,, , , , och kommuner,medan , , , , , , Västeråsoch kommuner förespråkar en mera begränsad lokalisering. Deflesta remissinstanserna tillstyrker förslaget att SÖ och UHÄ skall få i uppdragatt utreda och komma med förslag om en teknikemtbildning som bygger på dettredje året av den tekniska linjen. Både UHÄ och SÖ hänvisar till egna tidigareförslag i denna riktning. SÖframhåller att sådan teknikemtbildning huvudsakligen bör förläggas till gymnasieskolanoch komvux, för att minska de negativa konsekvenser överföringen avingenjörsutbildningen till högskolan kan få för gymnasieskolan. Liknandesynpunkter framförs av länsskolnämnderna i , , ochVästernorrlands län. Det föreslagna uppdraget bör enligt SÖ även ge möjlighetatt genomföra försöksverksamhet med teknikerutbildning i gymnasieskolan. Länsskolnämndeni anser att en utredning om tekniker utbildning inte bör begränsas enbart till att avse en påbyggnad på den tekniska linjens tredje år, eftersom även andra yrkesutbildningar inom gymnasieskolan kan behöva byggas på till teknikerkompetens. Liknande synpunkter framförs även av länsskolnämnderna i , Öster götlands och samt av i och kommunförbundet. i och gymnasiein genjörsskolornas rektorskonvent anser att en ettårig teknikemtbildning bör ingå i en fast studiegång för alt garantera alla elever ur T-linjen en avslutad yrkesutbildning, och i och kommun föreslår att T4 behålls i gymnasieorganisationen i modifierad utformning och med ett minskat antal platser. /och kommun avstyrker inrättandet av en teknikerutbildning med hänvisning till risken att den får karaktären av ett negativt val, och CF menar att även ändra möjligheter än de av SlM-gmppen föreslagna bör utredas. ' 10övriga frågor Prop. Bilaga2 CSN och länsskolnämnden i instämmer i SIM-gruppens bedömning att denförändring i det studiesociala stödet som sker för eleverna, om T4 ersätts avden nya ingenjörsutbildningen, inte är av sådan art att man därför börtveka inför ett reformbeslut. SIM-gruppensförslag om utvärdering av försöksverksamheten tillstyrks av övervägande delenav de remissinstanser som yttrat sig därom. i länanser att ul värderingsaspekten blivit för svagt betonad av arbetsgruppen, och gymnasieingenjörsskolornasrektors-konvent anser att inget definitivt beslut om nedläggning av T4 börfattas innan utvärderingen genomförts. CTHframhåller att det är nödvändigt att avsätta särskilda resurser för informationom den omfattande omläggning av teknikutbildningen som förestår. 1988/89:90 Bilaga 3 Dimensionering och lokalisering av den fjärde årskursen avgymnasieskolans fyraåriga tekniska linje /89 Prop.1988/89:90 Bilaga 3 Sammanställning av pågående försöksverksamhet medSamordnad ingenjörsutbildning i högskolan /89 Prop.1988/89:90 Bilaga 4 Maskinteknik - CAD/ Elteknik - elektronik/data Maskinteknik (15 platser) Maskinteknik (15 platser) = tekniska högskolan i , HE/V = = högskolan i /, HF/B = = högskolan i /, = högskolan i , = högskolan i , = högskolan i , = högskolan i , HS/H = = högskolan i /, = högskolan i . Sammanställningav arbetsgruppens förslag till utökad försöksverksamhet under /90 Försöksverksamhet med 80-poängs ingenjörsutbildning (30nybörjarplatser per utbildning) Prop.1988/89:90Bilaga 5 El-teleteknik (flyginriktn.) HKr(UL) Kemiteknik (miljö) HKr(UL) HKr(UL) Maskinteknik (konstr.) Byte av T4 och 40-poängskurs mot 80-poängsutbildning. Försöksverksamhet rhed 40-poängs ingenjörsutbildning, byggandepå T4 (30nybörjarplatser per utbildning) Prop.1988/89:90 Bilaga 5 Maskinteknik (värmeprod.) Kemiteknik (textil) HKr(UL)' . HE/V . Propositionenshuvudsakliga innehåll........................ .... 1 Utdrag ur protokoll vidregeringssammanträde 2 1 Inledning.......................................................... 2 2 Allmänna utgångspunkter.................................... 2 2.1 Ökade krav på kunskaper................................ 2 2.2 Den hittillsvarandeutvecklingen....................... 3 2.3 Utgångspunkter för en reform.......................... 7 3 En ny ingenjörsutbildning..................................... .. 10 3.1 En ny utbildning............................................ .. 10 3.2 Utbildningens organisation ochallmänna uppläggning ..... 12 3.3 Behörighet och urval .................................... .. 14 3.4 Reformens genomförande................................ .. 16 3.5 Samverkan mellan gymnasieskolaoch högskola .. 18 3.6 Lärarfrågor ............................................... .. 19 3.7 Dimensionering av utbildningen........................ .. 21 3.8 Utbildningens lokalisering................................ .. 23 3.9 Övergångsfrågor oehkostnadsansvar ............. .. 26 4 Utbyggd försöksverksamhet1989/90 .................. .. 27 5 Fortbildning ochvidareutbildning av lärare m. m....... .. 29 6 Hemställan .................................................... .. 29 7 Beslut............................................................. .. 30 Bilaga1 Sammanfattning av rapporten ingenjörsut bildning på mellannivå (Ds 1988:20) ........ 31 Bilaga 2 Remissammanställning.......................... 42 Bilaga3 Dimensionering och lokalisering av den fjärde årskursen avgymnasieskolans fyraåriga tekniska linje läsåret 1988/89 ............................................ .. 56 Bilaga4 Sammanställning av pågående försöksverksamhet med samordnad ingenjörsutbildning i högskolan läsåret 1988/89 ............................................ .. 58 Bilaga 5 Sammanställning av arbetsgruppens förslag till utökad försöksverksamhetunder /90 . Tryckeri, 1989 62