prop · GC03125 · 1988-12-31 00:00:00 — Redani arbetsgruppens förslag hade konstaterats, att de jokaler som stod till buds isockenstugan hade en alltför begränsad yta för att medge större ufställningsarrangemang.I samband med sockenstugans ombyggnad för ulslällningsändamål gjordes därföräven en förprojeklering för en ny utställningslokal, kombinerad med en lokalför föreläsningar och studier. Vid invigningen av utställningarna år 1987startades en insamling av medel för att möjliggöra förverkligandet av den nyaErlandergården. Uppropet för insamlingen undertecknades av partiordförandenaför socialdemokraterna, moderata samlingspartiet, , ochvänsterpartiet kommunisterna samt av ledande företrädare för den fackligarörelsen. , , , samt landshövdingen i och biskopeni . Insamlingen har inbringat O, 5 milj. kr. Trotsde mycket begränsade utställningarna och en ringa marknadsföring harpublikintresset för Erlandergården varit mycket stort. Under sommarsäsongerna1987 och 1988 har sammanlagt 32000 besökare räknats in. Denursprungliga tanken att utveckla Erlandergården till en mötesplats förorganisationslivet är alltjämt bärande i planeringsarbetet. anordnadestiftelsen ett idéseminarium i syfte att få fram förslag till utvecklingslinjerpå kort och . Genomgående för de olika förslag som kom fram viddetta möte är att funktionen som minnesgård bör förenas med uppgiften somcentrum för seminarieverksamhet, aktuella utställningar och föreningssammankomster.Olika organisationer,-bl. a. studieförbunden, har uttryckt sitt intresse förett samarbete med stiftelsen. Stiftelsenshuvudmän har svarat för verksamhetens finansiering. Förutom gjorda investeringar m. m. i samband med den första ombyggna den har huvudmännen anvisat medel till driften . Medel till driften har av huvudmännen budgeterats med samman lagt . ' Närdet gäller den planerade nybyggnaden har medelsbehovet beräknats till ca 6milj. Detta belopp innefattar även vissa förändringsarbeten på andravåningen i födelsehemmet, där det har visat sig möjligt att återställa en näranog autentisk miljö från Erianderfamiljens tid i sockenstugan. Som jagnämnde i det föregående har ca O, 5 milj. kr. infliitit genom insamling.Del återstående medelsbehovet är således 5j 5 milj. kr. Jagfinner det naturligt all staten bidrar till fullbordandet av Erlander- 18 gården.Ett ekonomiskt stöd till denna innebär inte bara att en angelägen Prop.1988/89:125 verksamhet möjliggörs. Det är också ett sätt att uttrycka landetsuppskatt- Bilaga 7 ning av insatser. Jagförordar således atl sliftelsen Erlandergården tilldelas erforderliga medel förden planerade ny- och ombyggnaden på Erlandergården och beräknar för dettaändamål en engångsanvisning av 5, 5 milj. kr. under 'förevarande anslag. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Bidrag till utvecklingsverksamhet inom kulturområdet m. m. pätilläggsbudget II till statsbudgeten för /89 anvisa ellreservationsanslag på . Istatsbudgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsrubrik anvisatsett reservationsanslag på . Svenska har anhållit omytterligare medel för /89 med hänsyn till ökade hyreskostnader ide nya lokalerna i och till ökade lönekostnader till följd av 1988års löneavtal. Jag har i budgetpropositionen 1989 (prop. 1988/89:100 bil. 10 s.354) meddelat min avsikt att återkomma till regeringen i tilläggsbudget II medförslag om ytterligare bidrag på 5 milj. kr. till Svenska /89. Med hänvisning härtill förordar jag att anslaget Bidrag tillSvenska höjs med 5 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Bidrag till på tilläggsbudget II till statsbudgetenför /89 anvisa ett reservationsanslag på . Istatsbudgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsmbrik anvisatsett reservationsanslag på . Operanhar aktualiserat behovet av att installera ett nytt scenmaskineri, vilketskulle kunna göras är stängt för olikabyggnadsåtgärder . och högskolorhar beräknat kostnaden för scenmaskineriet samt viss ytterligare utrustning till30 milj. kr. Operan har anhållit om atl dessa medel skall tillföras Operan somett statligt lån att återbetalas under . Medhänvisning härtill förordar jag att anslaget Bidrag till Operan höjs med 30 milj. kr. Beloppet bör betraktas som ett räntefritt bidrag i förskott och regleras genom årliga avräkningar på ansla get med början /91. Jaghemställer att regeringen föreslår Bilaga/ atttill Bidrag UU Operan på tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /89 anvisa ett reservationsanslag på 30000000kr. 1statsbudgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsrubrik anvisatsett reservationsanslag på . Dramatiska teatern har anhållit omytterligare bidrag med hänsyn till löneavtal. Jag har i budgetpropositionen1989 (prop. 1988/89:100 bil. 10 s. 358) meddelat min avsikt att återkomma tillregeringen i tilläggsbudget 11 med förslag om ytteriigare bidrag på 6 milj. kr.till Dramatiska teatem /89. Med hänvisning härtill förordar jagatt anslaget Bidrag till höjs med 6 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Bidrag till pä tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /89 anvisa ett reservationsanslag på 6000000kr. Massmedier m. m. Talboks- och : Produktionskostnader Vidriksdagens behandling av budgetproposition tillstyrkte kulturutskottetregeringens förslag till medelsanvisning för talboks- och (TPB) produktionskostnader (prop. 1987/88:100 bil. 10, KrU 16). Utskottetunderströk därvid vikten av att den dåvarande nivån på TPB:s produktion av tal-och punktskriftsböcker upprätthålls. Utskottet ansåg därför att, om de ipropositionen föreslagna medlen visar sig vara otillräckliga, regeringen bordeåterkomma med förslag om tilläggsanslag. gav regeringen till kännavad utskottet anfört (rskr. 1987/88:322). 1skrivelse har TPB uppgett att de för produktionskostnaderanvisade medlen inte är tillräckliga om produktionsnivån skall kunna bibehållasoch begär därför elt tilläggsanslag för /89 om . TPBhar senare justerat beloppet till . Medhänvisning till nämnda beslut föreslår jag att ytterligare 2636000kr. tillförs den under TPB:s produktionskostnadsanslag uppförda anslagsposten1. Produktionskostnader för talböcker, punktskriftsböcker, informationsmaterialm. Bilaga7 Jag hemställer att regeringen föreslår atttill Talboks- och : Produktionskostnader pätilläggsbudget II till statsbudgeten för /89 anvisa ettreservationsanslag på . Bilaga8 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Anmälan till tilläggsbudget II till statsbudgeten för /89 Nuvaranderegler om regionala skyddsombud återfinns i 6 kap. 2§ tredje stycketarbetsmiljölagen (1977:1160). Däri stadgas att yrkesinspektionen, omförhållandena påkallar det, kan medge att lokal avdelning av facklig organisationutser skyddsombud utanför kretsen av arbetstagarna på arbetsstället, dvs.regionalt skyddsombud. En förutsättning för att regionalt skyddsombud skallutses är att det inte finns skyddskommitté på arbetsstället. Bestämmelsenom regionala skyddsombud fick sin grundläggande utformning vid 1973 årsändringar av arbetarskyddslagen (prop. I anslutning till dessaändringar infördes också gällande regler för finansiering av verksamheten medregionala skyddsombud. Vissa justeringar av bidragssystemet aktualiseradesgenom prop. 1976/77:149. Bidragsreglerna innebär att medel från denarbetarskyddsavgift som tillfördes arbetsmiljöfonden även disponerasför verksamheten med regionala skyddsombud. Medlenfördelas i enlighet med de villkor som anges i förordningen (AFS 1981:10) ombidrag lill kostnader för regionala skyddsombud. Bidraget utbetalas tillLandsorganisationen i , ochCentralorganisationen /SR samt de arbetstagarorganisationer, som inte äranslutna till någon av nämnda organisationer, av arbetsmiljöfonden fråninflutna medel av arbetarskyddsavgiften. Regeringen fastställer det totalabeloppet som regel före den . Bidraget för uppgårtill 61 milj. kr. Bådeformerna för yrkesinspektionens tillståndsgivning och ersättnings reglerna för den regionala skyddsombudsverksamheten har under en läng re tid ifrågasatts. Hanteringen av medgivanden har av yrkesinspektionen ansetts vara mycket tids- och resurskrävande. I praktiken prövar yrkesin spektionen i regel endast om de formella förutsättningarna för medgivande föreligger. Den formella prövningen omfattar frågan om skyddskommitté finns på angivet arbetsställe. Däremot har yrkesinspektionen inte möjlig- 22 heter att granskaarbetsmiljöförhållanden vid varje arbetsställe för vilka Prop. 1988/89:125 medgivande beviljas. Kritikenmot det nuvarande bidragssystemet har främst gällt dess konstruktion. Bidragetfördelas procentuellt på grundval av de bidragsansökningar som inlämnats tillarbetsmiljöfonden. Ingen hänsyn tas till tidigare verksamhet vid dennafördelning. Eftersom medelsramen begränsas medför en volymökning av en fackligorganisations verksamhet en motsvarande sänkning av övriga fackligaorganisationers ersättningsnivåer. Jaghar i budgetpropositionen anmält att en arbetsgmpp inom arbetsmarknadsdepartementetnyligen presenterat vissa förslag avseende verksamheten med regionalaskyddsombud. (Ds 1988:61, Regionala skyddsombud). Arbetsgruppen,som tillkallades , fick i uppdrag att dels se över formerna föryrkesinspektionens tillståndsprövning av regionala skyddsombud, dels företa enöversyn av ersättningsreglerna för verksamheten. Arbetsgruppensbetänkande har rernissbehandlats. En sammanställning över inkomnaremissyttranden har upprättats inom och förvaras iärendet (dnr AL 6008/88). Arbetsgmppenlägger fram två förslag, vilka båda innebär betydande administrativaförenklingar. Det ena förslaget innebär en ny ordning för tillsättande avregionala skyddsombud. En facklig organisation skall få utse regionalaskyddsombud utan föregående medgivande från yrkesinspektionen. Organisationenskall till yrkesinspektionen endast behöva anmäla regionalt skyddsombud förett avgränsat område. Arbetsgruppenföreslår dessutom alt bidragssystemet för verksamheten ändras. Bidraget förregionala skyddsombud skall bestämmas i proportion till arbetsmiljöfondensintäkter av arbetarskyddsavgiften. Det nya bidragssystemet föreslås träda ikraft med 1989 som basår. Deflesta remissinstanser tillstyrker eller har ingen principiell erinran motförslagen. Enligtmin mening har arbetsgruppens förslag till ny ordning för tillsättande avregionala skyddsombud klara förtjänster. Som arbetsgmppen framhåller har dennuvarande myndighetsprövningen kommit att bli av rent formell karaktär. Jagansluter mig alltså till gruppens uppfattning att prövningen utan olägenhet kanavskaffas. Beträffande den rent lagtekniska lösningen avser jag att senare återkommatill regeringen med förslag till författningsändringar. Arbetsgruppensförslag till ny beräkningsgmnd för bidraget tillgodoser enligt min uppfattning tillviss del den kritik som riktats mot gällande bidragssystem. Systemet skullesåledes läggas upp efter samma principer som arbetsmiljöfondens bidrag tillarbetsmarknadens parter för information och utbildning med anledning av lagenom medbestämmande i arbetslivet. Arbetsgruppenföreslår vidare att följande procentsatser bör gälla vid 23 fördelningen av dentotala bidragsramen mellan de fackliga organisatio- Prop. nerna:LO - 90,, TCO - 8,och /SR - 1,. Den procentu- Bilaga 8 ella fördelningen börgälla under högst en femårsperiod. frågan tas upp tillförnyad prövning av regeringen i samråd med berörda Jaghar inga principiella invändningar mot arbetsgruppens förslag till nyttbidragssystem. Det ankommer dock på regeringen att bestämma hur stor andel avarbetsmiljöfondens intäkter av arbetarskyddsavgiften som bör reserveras förverksamheten med regionala skyddsombud. Ävenandra arbetstagarorganisationer än de som tillhör LO, TCO och /SR kan rentformellt omfattas av bidragssystemet. De belopp, som har avdelats tillorganisationer utanför de centrala arbetstagarorganisationerna har varit avringa storlek. Möjlighet för de organisationer, som står utanför LO, TCO ochSACO/SR, att utnyttja viss andel av det totala bidragsbeloppet, skall dockkvarstå. Arbetsgruppen föreslår att arbetsmiljöfonden i särskild ordning skallavgöra i vilka fall de reserverade medlen skall utnyttjas för detta ändamål.Jag instämmer i detta förslag. Jagavser även att senare återkomma till regeringen med förslag till de författningsändringar,som föranleds av ett sådant bidragssystem, som jag här har redogjort för. Jagkommer då också att föreslå hur stor andel av intäkterna frånarbetarskyddsavgiften, som skall ligga till grund för beräkningen av bidraget tillverksamheten med regionala skyddsombud. Medhänvisning lill vad jag ovan anfört hemställer jag attregeringen lämnar tillfälle att ta del av vad jag anfört omverksamheten med regionala skyddsombud. Underdenna rubrik har i statsbudgeten för /89 anvisats ett reservationsanslagpå 362 milj. kr. Över delta anslag anvisas medel till följande ändamål: lokaliseringsbidrag beviljadeav statens industriverk eller av regeringen efter den Ijuli 1984, offertstöd beviljade efter den1 , lån till privata regionalainvestmentbolag, kapitaltillskott m.m. tillStiftelsen , viss administration av regionalpolitisktstöd, eventuella medel för ombyggnadav outnyttjade bostadslägenheter i . I proposition 1984/85: 115om regional utveckling och utjämning an mälde chefen för industridepartementet beträffande den regionalpolitiska 24 stödverksamheten att hanräknade med att den skulle bedrivas med sam- Prop. 1988/89: 125 ma inriktningoch i samma omfattning /86 Bilaga 8 1988/89. För deändamål vartill medel anvisas över anslaget C 2. Lokaliseringsbidrag m. m.räknade han med ett årligt medelsbehov av 362 milj. kr. har sedermeramed anledning av regeringens förslag i budgetpropositionen för resp. budgetårbeslutat anslå detta belopp för vart och ett av dessa budgetår. Efterfråganpå lokaliseringsbidrag har bl.a. på grund av det goda konjunkturläget varitstor . har därför på förslag av regeringen isärskilda propositioner beslutat om ytterligare medel för nämnda ändamål. Såledesbeslöt att till Lokaliseringsbidrag m. m. på tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /86 anvisa ytterligare 100 milj. kr. Dessamedel har dock, efter godkännande, använts till vissa andraregionalpolitiska åtgärder i och läns inland som normaltinte kan stödjas med medel från detta anslag. Härutöverhar på anslaget anvisat dels ytteriigare 20 milj. kr. i samband medatt förelag i kommun t. o. m. utgången av skall kunna erhålla regionalpolitisktstöd (prop. 1987/88:64 bil. 5, AU 14, rskr. 147), dels ytterligare 440 milj.kr., varav högst 125 milj. kr. för aktuella projekt i , isamband med förslag till särskilda regionalpolitiska insatser i länm. 1987/88:86 bil. 8, AU 19, rskr. 347) dels ock ytterligare 35 milj.kr. för fortsatt medverkan i finansieringen av vissa stora investeringsprojekti AB:s gruvverksamhet (prop. 1988/89:25, bil. 7, AU 8, rskr.76). Denstora efterfrågan på regionalpolitiskt företagsstöd består fortfarande. /88 beviljades sålunda 780 projekt stöd med sammanlagt I 309,0milj. kr., varav 1 032,9 milj. kr. i lokaliseringsbidrag, offertstöd,investeringsbidrag och ' regionalpolitiskt utvecklingskapital samt 276,1 milj.kr. Den beräknade sysselsättningseffekten uppgår till 3900 personer. Av nämnda belopp belastades detta anslag med 741,9 milj. kr.,anslaget C4. Regionala utvecklingsinsatser m.m., det s.k. länsanslaget, med251,9 milj. kr., anslaget för /86 C II. Särskildautvecklingsinsatser i Bergslagen med 31,5 milj. kr. och anslaget C 3.Lokaliseringslån med 276,1 milj. kr. Underinnevarande budgetår har regeringen och statens industriverk beslutatom lokaliseringsbidrag och offertstöd för ca 350 milj. kr. Denregionala balansen har, som jag framhållit i olika sammanhang, förbättrats iSverige. Företagens investeringsvilja och stora efterfrågan på arbetskraft gerdem goda motiv att, även utan statligt stöd, söka sig lill de områden i landetdär det finns arbetskraft. Mot den bakgrunden bör det nu vara möjligt för démyndigheter som beviljar stöd atl, genom en prioritering av de mest angelägnaprojekten, uppnå minst samma goda effekt med det regionalpolitiskaföretagsstödet som med de resurser som redan står tillförfogande. Jagföreslog dock i årets budgetproposition (prop. 1988/89:100 bil. 12) att regeringen uppmärksamt skulle följa utvecklingen av medelsbehovet på anslaget under innevarande budgetår och pröva behovet av ytterligare 25 medel på tilläggsbudget. har iskrivdse till regeringen anhållit om ökade Prop. 1988/89: 125 beslutsramarför lokaliseringsbidrag och offertstöd under innevarande Bilaga 8. budgetår.Bl. a. flertalet länsstyrelser i skogslänen har också i skrivelser till regeringenpåpekat behovet av ökade rriedel för beslut som fattas på central nivå. Enöversiktlig genomgång av kända stödprojekt för vilka beslut skall fattas påcentral nivå har gett till resultat att det sammanlagda beloppet för ansökningarom lokaliseringsbidrag och offertstöd uppgår till över 1 miljardkr. Även med hänsyn tagen till företagens motiv att utan stöd genomföra mångaav dessa projekt och till möjlighetema att genom en noggrann prioritering avstödinsatserna kunna förverkliga de mest angelägna projekten anser jag detangeläget att ta till vara den nuvarande investeringsviljan för att förverkligaytterligare projekt i regionalpolitiskt utsatta regioner. För beslut omlokaliseringsbidrag och offertstöd, som beviljas av statens industriverk ochregeringen, beräknar jag, mot bakgrund härav ett sammanlagt behov avmedelstillskott på 150 milj. kr., varav högst 20 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Lokaliseringsbidrag m. m. pä tilläggsbudget till statsbudgeten för budgetåret1988/89 anvisa ett reservationsanslag på . Underdenna rubrik har i statsbudgeten för /89 anvisats ett reservationsanslagpå 690 milj. kr. Frånanslaget anvisas medel i första hand för av länsstyrelserna beslutadelokaliserings- och investeringsbidrag, för företagsutveckling, för glesbygdsstödsamt för regional projektverksamhet. Isamband med riksdagsbehandlingen av tilläggsbudget I till statsbudge ten för /89 (prop. 1988/89:25 bil. 7, AU 8, rskr. 76) konstaterade arbetsmarknadsutskottet att framställningar om ytterligare medel på detta anslag avseende /89 förelåg från vissa länsstyrelser. Utskottet förutsatte att regeringen företar en samlad pröv ning av redan gjorda och senare inkommande framställningar från länssty relserna om medelstillskott och därefter hos aktualiserar den anslagsförstärkning som kan visa sig behövlig för att tillgodose projekt som framstår som angelägna och inte lämpligen kan finansieras i annan ord ning. Vidmin anmälan till årets budgetproposition (prop. 1988/89:100 bil. 12) föreslogjag därför att regeringen med uppmärksamhet skulle följa utvecklingen avmedelsbehovet på detta anslag under innevarande budgetår och därvid även prövabehovet av tillskott på anslaget på tilläggsbudget. Framställningarom ytterligare medel har inkommit från länsstyrelsema i , , , , , Västemorrlands,. Länsstyrelsemas yrkanden uppgår Prop. 1988/89:125sammanlagt till 150 milj. kr. Det är främst den förväntade efterfrågan på Bilaga 8 lokaliseringsbidrag och glesbygdsstöd som bedöms bli större äntillgången på medel för dessa ändamål. Medhänvisning till vad jag tidigare anfört om företagens investeringsvilja, ävenutan statligt stöd, och om möjligheterna till en noggrann prioritering avstödinsatserna bedömer jag att de mest angelägna projekten kommer att kunnagenomföras om ytterligare 50 milj. kr. tillförs anslaget under budgetåret1988/89. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Regionala utvecklingsinsatser m. m. pä tilläggsbudget till statsbudgetenför /89 anvisa ett reservationsanslag på . mT'"''''' Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Föredragande: statsrådetJohansson Anmälan till tilläggsbudget II till statsbudgeten för /89 Utrustning m. m. för polisväsendet Underdenna mbrik har i statsbudgeten för innevarande budgetår anvisats ettreservationsanslag på . Ibudgetpropositionen 1989 (prop. 1988/89:100 bil. 15) redovisades personalsituationeninom polisväsendet. Utvecklingen har inneburit att antaletavgångar från polisyrket har ökat på ett oväntat sätt. a. på grund häravhar det nu uppstått en obalans mellan antalet poliser och antalet polistjänstersom innebär att samtliga tjänster inte kan besättas med polisutbildad personal.Prognosen pekar på att obalansen kommer att bestå och kanske förstärkas underkommande år. För att möta situationen krävs nu aktiva åtgärder på både kort ochlång sikt. Vad det framför allt gäller är att begränsa avgångarna från yrketoch att främja den nyrekrytering av polisaspiranter som kommer att behövas dekommande åren. 1budgetpropositionen har vidare påtalats att skyndsamma förbättringar på utmstningssidanbör ske redan för innevarande budgetår. a. bör ett nytt radiosystem för narkotikarotlaranskaffas och takten för utbyte av tjänstevapen ökas ytterligare. Vidare börmedel anslås för vissa arbetsmiljöåtgärder. I budgetpropositionen har ocksåberäknats 17 milj.kr. för byte av en larm- oehbevakningsdator i kvarteret . Utbytet skall ske med början redan underinnevarande budgetår. Rikspolisstyrelsenhar i en skrivelse hemställt om tilläggsanslag förinnevarande budgetår för anskaffning av utmstning för TV-övérvakning i och vidStockholm . Personalsituationenär besvärlig på flera håll inom polisväsendet. Aktiva åtgärder behöver vidtasför att begränsa avgångarna från polisyrkel och för att främja dennyrekrytering av polisaspiranter som kommer att behövas Jagberäknar därför att 5 milj. kr. behövs för detta Prop. 1988/89:125 ändamåloch för andra arbetsmiljöfrämjande åtgärder inom polisväsendet. Detär utomordentligt viktigt både från säkerhets- och effektivitetssynpunkt attpolisen har ett väl fungerande radiosystem. Del finns möjlighet attersätta den gamla radioutrustningen för narkotikarotlarna. Jag föreslår därföratt 10 milj. kr. anvisas för anskaffning av ny radioutrustning för narkotikarotlarna. Detpågår ett successivt byte till nya tjänstevapen inom polisväsendet. Elt modernttjänstevapen är säkrare för alla inblandade. Av dessa och andra skäl anser jagdet angeläget att takten i utbytet av tjänstevapen bör öka ytterligare. Jagföreslår att 15 milj. kr. anvisas för byte av tjänstevapen. Arbetsmiljönär en mycket viktig del av trivseln för personalen inom polisväsendet. Fleraäldre polishus har inventarier och utrustning som är i behov av byte. För attfrämja arbetsmiljön i dessa äldre polishus föreslår jag att 5 milj. kr. anvisasför byte av inventarier och utmstning. Jagföreslår vidare att 5 milj. kr. anvisas för att påbörja byte av larm-och bevakningsdatori kvarteret . Föranskaffning av utrustning för TV-övervakning av vägar, tunnelbanor m.m. ianslutning till bör . Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Utrustning m. m. Jör polisväsendet pä tilläggsbudget II tillstatsbudgeten 1988/89 anvisa ett reservationsanslag på . Statlig rationalisering, revision, statistik m.m. Viss information och utbildning, m.m. Regeringenhar i årets budgetproposition föreslagit att en ram på 30 milj. kr. anvisas förinledande informations-, utbildnings- och utvecklingsinsatser i anslutning tillomläggningen av budgetproccessen. Enligt regeringens förslag bör 5 milj. kr.härav anvisas på tilläggsbudget II för innevarande budgetårunder ett nytt reservationsanslag för att täcka utgifter . Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Viss information och utbildning, m. m. på tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret1988/89 anvisa ett reservationsan slag på . Bilaga10 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Anmälan till tilläggsbudget II till statsbudgeten för /89 /89 fastställer bl.a. omfattningen och inriktningen avstatens vattenfallsverks () investeringar samt beslutar omfinansiering av investeringarna (prop. 1987/88:87, NU 41, rskr. Riksdagenbeslutar vidare i frågor som rör förvärv av aktier, om bl.a. det bundna egnakapitalet överstiger 5 milj. kr., samt om tecknande av statens borgen för låntill bolag i vilka förvaltar statens aktier. I åretsbudgetproposition (prop. 1988/89:100 bil.