prop · GC03142 · 1988-12-31 00:00:00 — LO utgår från att regeringen villundvika att kostnadsanpassning till omvärldens tendenser måste framtvingasgenom ett överskottsutbud på arbetsmarknaden, arbetslöshet och även i övrigtlågt kapacitetsutnyttjande. 1samband med övervägandena och planeringen för medverkan i deneuropeiska integrationen ställs möjligheter till starkare konkurrens och höjd rationaliseringstakti utsikt. Detta gäller både och övriga deltagande länder. Avgörande förresonemanget här är att möjligheterna att bedriva en framgångsrik ekonomiskpolitik med speciell målprioritering kan öka. Eninte oväsentlig faktor som påverkar utrymmet för optimal stabilisering ärgraden av full sysselsättning i omvärlden, framför allt i . En utvecklingmot fuU sysselsättning inom EG kommer i bästa fafl all kräva ytterligare någraår. Riksbanksfullmäktigehar i skrivelsen inte analyserat hur möjligheterna att bedriva en makro-ekonomiskpolitik av ovan nämnt slag påverkas av en nära nog fullständig frigörelse forkapitalrörelserna. Man har nöjt sig med att diskutera hur valutaflödena på kortsikt, dvs. under en övergångslid då transaktionsmönstret och aktörernasportföljer ändras, kommer atl utvecklas. Vidare analyserar man möjligheterna, molbakgmnd av gjorda erfarenheter, att försvara växelkursen ochvalutareserven vid ökad flukluationsbenägenhet för valutaflödena vid en avreglering. LOefteriyser en analys av faktorer som på lång sikt kan påverka ekonominsinflationsbenägenhet och dess förmåga att reagera på tillväxtstimulanser. Kanbetingelser skapas för en effektivare stabilisering och måluppfyllelse iövrigt? När kan sådana förhållanden realiseras? När sådana faktorer tillkommitkan riskerna med en fullständig kapitalrörelsefrihet bli små. Den tillhörandeväxelkurs- och räntestabiliteten ger fördelar. LOdrar slutsatsen alt tidtabellen för valutaliberaliseringen måste utsträckasytterligare något eller i avvaktan på ytterligare stmktur-förbätlringar,bla ökning av konkurrenselementet i svenskt näringsliv m.m. Detbör påpekas att vår sannolika EG-anpassning inte kräveravskaffande av valutaregleringens hårda kärna, i varje fall inte fullständigtsamtidigt med EG. Den avreglering som fordras avser de transaktioner som knyteran till den gemensamma marknadens funktion, dvs. friheterna för varors ochtjänsters rörlighet samt etablering av företag och därtill hörande kapitalröriighet.Transaktionsfrihet för banker och andra finansföretag tillhör också dessa krav.Tidsramen är slutet av 1992. LO utgår f. ö. från att avregleringen skeruniversellt i OECD-kodens anda och inte begränsas lill . Hänsyntill skattekontroll, staiistikbehov m. m. Prop. LOdelar riksbanksfullmäktiges uppfattning att valulabestämmdser inte Bilaga 3 skaha en stöd- eller kontrollfunktion för annan lagstiftning, t.ex. skatteregleroch rörande ekonomiska brott. Det har varit fallet . Belal-ningsbalansstatistikenhar vidare grundats på tillståndskrav o dyl. Då det gäller att upphäva denna sammanvävnadförutsätter fullmäktige all skattekontrollproblemen så långt möjligt ska lösasgenom kompletteringar av skattelagstiftningen eller på annat sätt. För atl geerforderlig tid anser man att valutalagens och valutaförordningens existensunder är tillräcklig. LOdelar visserligen uppfattningen all skattesystemets effektivitet fordrarbestämda kompletteringar, då en avreglering står för dörren. Det är emellertidoacceptabelt att detta lagstiftningsarbete skall utföras under tidspress. Detär inte givet att en riksdagsmajorilet kan samlas för önskvärda lösningar. LOkonstaterar att det också på denna punkt saknas garantier för att den avreglering,som förespeglas av riksbanksfullmäktige, kan ske under de förutsättningar somkrävs. Närdet gäller atl ersätta belalningsbalansslatistiken i dess nuvarande skick medrutiner för statistik och genomlysning som kan krävas i den tänkta framtidasituationen med betydligt starkare internationalisering anser LO att den faslatidsbegränsningen inte är lika allvarlig. Det är dock väsentligt att snartstarta detta arbete även om, som LO förordar, valutaliberaliseringen sträcks uli liden . Fullmäktigehar i sin framställning utförligt redogjort för hur valutaregleringenseffektivitet successivt avtagit. drar samma slutsats somfullmäktige vad avser effekterna på valutaflödet till följd av ett slopande avförbudet mot räntegottgördse på valutautlänningars kronkonton. Här är det dockangeläget att framhålla att tillämpningsreglerna för kassakraven måste sesöver så att inga snedvridande prisbildningseffekter uppstår på den svenskaräntemarknaden. Neutralitet mellan svenska och utländska banker bör i dettaavseende eftersträvas. I annat fall uppstår två olika marknader. Bankföreningeninstämmer i vad fullmäktige har anfört om skälen för att valutaregleringen nu bör avvecklas. Särskilt vill föreningen understryka fullmäktiges uttalande att bibehållen valulareglering slår i konflikt med strävanden att närma sig EG. Här är det angeläget att framhålla att den del av EG:s inre marknad, som avser fria kapitalrörelser, enligt redan fattade beslut träder i tillämpning . I EG:s direktiv (88/361 EEC) om fria kapitalrörelser sägs i artikel 7 att vid behandling av kapitalrörelser till och från tredje länder skall eftersträva samma grad av liberalisering som råder inom EG. från svensk synpunkt är del därför som fullmäktige också påpekar viktigt atl det nya regelverk, som erfordras, verkligen föreligger färdigt den . har ingenerinran mot förslaget att valutaförfattningar- Prop. 1988/89; 142 nasgiltighetstid förlängs till nämnda lidpunkt, under förutsättning alt Bilaga3 avregleringen fortsätter så som fuUmäktige förutskickat. Bankföreningenvill erinra om att den, i och för sig självfallet önskvärda avvecklingen avvalutaregleringen ökar möjligheten alt flytta handeln på värdepappers- ochpenningmarknaderna från till andra länder. Den nya omsättningsskattenbör därför avskaffas för att sådan utflyttning skall motverkas innan det blirför sent: om handeln väl har lämnat , blir del mycket svårt att återföraden. Deerforderliga utredningarna av skatte- och statistikfrågorna torde komma allberöra bankerna och därvid aktualisera frågan om valutatransaklioner ävenframdeles bör ske via banker (valutabankssystemet). vill i dellasammanhang erinra om det nyssnämnda kapitallibe-raliseringsdirektivet, där deti artikel 4 sägs att direktivet inte hindrar att vidta allaerforderliga åtgärder för att hindra lagöverträdelser, bl. a. på skatteområdetoch i fråga om tillsyn över finansiella institutioner, och inte heller attbestämma procedurer för uppgiftslämnande rörande kapitalrörelser föradministrativ eller statistisk information. Det vill därför synas som om valutabankssystemetinte är oförenligt med liberaliseringen av kapitalrörelserna inom EG. Dennafråga bör närmare undersökas i det kommande utredningsarbetet. Bankföreningenbiträder uppfattningen att underlag för betalningsbalansstatistiken behövsäven när valutareglering inte tillämpas. Ifråga om såväl skattekontrollen som statistiken hemställer bankföreningen attfinansdepartementet föranstaltar om samarbete med bankerna på tidigast möjligastadium av utredningsarbetet. Erfarenheterna från reformen med "förenkladsjälvdeklaration" visar nödvändigheten härav, inte minst med hänsyn tillde tidskrävande ändringar i datasystem som torde bli ofrånkomliga. Somframhålls i fullmäktiges framställning har de nu gällande begränsningarna ivalutabankernas valutainnehav och valutahandel två syften: att garantera attbankernas risktagande står i rimlig proportion till kapitalbasen och alltillhandahålla ett valutapoliliskl instrument ägnat all stödja andrapenningpolitiska åtgärder. Reglerom särskild kapitalläckning för valutarisk finns f. n. inte i bankrörelselagen.Inte heller i kreditmarknadskommitténs (SOU 1988:29) eller kapitaltäckningsgruppens(Ds 1988:70) förslag behandlas denna fråga. Som anförts i gruppens betänkande(sid 64) arbetar emellertid den s. k. inom lO-gruppen på attkomma fram till metoder för att mäta även kursrisker för valutor ochvärdepapper. förordar att denna fråga för svenskt vidkommandelöses i anslutning till väntade förslag. Ensituation, där har behov av atl i penning- eller valuta-politisktsyfte ingripa på valutamarknaden, är förutsedd i det förut nämnda EG-direktivetom kapitalliberalisering (artikel 3): vid allvariiga ekonomiska störningar kanEG-kommissionen medge ett visst alt införa regleringar påvalutaområdet. Svenskanpassning till EG innebär i della hänseende att införande av 44 valulalimiter förbehållsextraordinära situationer. 1 vart fall saknas anled- Prop. 1988/89:142 ning atti svenskt valutapoliliskl syfte behålla limiter för positioner, där Bilaga 3 svenskakronor inte berörs. Valutaregleringens slopande bör enligt bankföreningenmedföra att inga valutalimiter tillämpas under normala förhållanden. En sådanordning stämmer väl överens med fullmäktiges uttalande - i anslutning tillfinansplanen - att valutalagstiftning skulle behållas endast i beredskapssyfte. RiksbankenJiar på elt förtjänstfullt och målmedvetet sätt avregleratstora delar av den inhemska kreditmarknaden. Även valutaregleringen har iflera väsentliga avseenden avreglerats. Kvarvarande delar, framföralltvalutautlänningarnas möjlighet att köpa svenska räntebärande papper och vice versa,framstår därför som allt svårare att motivera med de bakomliggande motiven tillvalutaförordningen och valutalagen. Sparbanksföreningendelar därför mål om alt avskaffa resterande delar av valutaregleringen.Föreningen delar även synpunkt atl avregleringen bör skesuccessivt för att inte ge störningar av den ekonomiska utvecklingen ellerutsätta den ekonomiska politiken för onödiga påfrestningar. Riksbankenssynpunkt att valutaregleringen bör vara kvar för attstödja skattepolitiska mål, för statistikändamål och för att reglera bankernasverksamhet är lätt att förstå mot bakgrund av den långa regleringstiden, menkan inte accepteras som skäl annat än under en mycket kort Övergångsperiod. Andrametoder för statistikinsamlingen bör kunna tas fram relativt enkelt genomförbättrade stickprovsmetoder av samma typ som tidigare använts. Sparbanksföreningenvill även framhålla att bankerna inte kan åläggas alltför omfattanderapporteringsskyldighet till skattemyndigheterna. I vart fall behöver en sådanrapportering klart preciseras till sin omfattning och delaljeringsgrad. Rapporteringenkräver omfattande resurser både personellt och datamässigt. Innanbankerna åläggs ytterligare rapporteringsskyldig-hel förutsätterSparbanksföreningen att nödvändiga kontakter tas så att riktlinjernakan klarläggas. Därefter måste tillräcklig tid ges för eventuell utveckling avnya dataprogram. Vissaskattekontrollfrågor uppkommer försåvitt valutaregleringen avskaf fas utan all de skattekontrollfunktioner som valutaregleringen omfattar ersätts genom erforderliga kompletteringar av skattelagstiftningen eller på annat sätt. SFF utgår från all bankerna kan komma all åläggas vissa uppgifter inom 45 ramen för sådanakompletteringar av skattelagstiftningen. SFF måste Prop. 1988/89:142 starktbetona vikten av att bereder bankorganisatio- Bilaga 3 nernatillfälle allt från tidigaste möjliga tillfälle delta i det utredningsarbete somsnarast måste komma till stånd. SFF erinrar om att bankemas uppgiftsskyldigheti förhållande till skatteförvaltningen för ett visst beskattningsår innebäratt bankema måst;e påbörja en informationslagring från och med ingången av den skatlskyldigesinkomstår. 1 god tid måste bankerna ha genomfört erforderligtutvecklingsarbete och personalutbildning. Sammankoppladmed valutaregleringen är också metoden för framställning av den svenska belalningsbalansslatistiken. SFFhar inget att erinra mot att frågan om hur statistiken skall tas fram gesytterligare tid för fortsatta överväganden. SFFsom tagit del av yttrande från ansluter sig i övrigadelar av fullmäktiges skrivelse till yttrande. Detär med stor tillfredstäUdse som förbundet konstaterar att det nu ser ut attfinnas en politisk vilja all fullständigt avveckla valularegleringen och därmedslutgiltigt undanröja den intemationella konkurrensnackdel och allmänt hämmandeinverkan som regleringen innebar för svenskt näringsliv. Denmålmedvetna avreglering som redan i allt väsentligt ägt mm inom EG bl. a. närdet gäller kapitalrörelser över gränserna har ytterligare förstärkt behovet aven avveckling av den svenska valutaregleringen. För svensk industri är detgivetvis angeläget att inte ha en sämre tillgång till den inlernationellakapitalmarknaden än vad våra främsta konkurrenter i har. Så längenågon del av valutaregleringen kvarstår är della dock ell faktum. Avregleringenmåste därför drivas med största skyndsam-hel nu när ändå en gmndläggande politiskenighet nåtts och helst enligt förbundets uppfattning vara genomförd före detav fullmäktige föreslagna datumet. Förbundetdelar fullmäktiges uppfattning all den skattekontroll för vilkenvalutaregleringen utnyttjats därför bör utformas på annat sätt. När detgäller inhämtande av uppgifter för statistiska ändamål, vill förbundet erinraom den kritik vi framförde i samband med presentationen och genomförandel av . Kostnadernaför industrin på grund av BOK-redovisningen torde vara betydande även om någon exakt kostnadsredovisning ej gjorts. En ut gångspunkt vid den översyn av statisliskfångslen som avvecklingen av valutaregleringen aktualiserar bör därför vara alt sänka kostnaderna för uppgiftslämnarna. En väg är att höja beloppet för anmälningsskyldighet, ett annat att gå över till en annan insamlingsmetod. Förbundet vill erinra 46 om att en sådan enkätmetodpresenterades av SCB i samband med BOK- Prop. 1988/89:142 projektet och förordades av förbundet. Förbundetvill påpeka att valulaförordningens krav om alt betalningar skall gå genomsvenska banksystemet innebär en konkurrensbegränsning på det finansiellatjänsteområdet som det åtminstone inte finns något kundintresse att behålla.Även om valutaregleringens transaktionsförbud sålunda helt skulle försvinnaskulle bibehållna begränsningar vid val av transaktionsväg innebära en fortsattintemationell konkurrensnackdel för svensk industri. Ett sådant krav lederockså på gmnd av sin konkurrensbegränsande effekt till för höga kostnader förkonsumenterna. Propositionen....................................................... .... 1 Propositionenshuvudsakliga innehåll ........................ .... I Propositionens förfatlningsförslag............................ .... 2 Utdrag ur protokoll vidregeringssammanträde ... 13 1 Inledning.......................................................... .. 13 2 Förlängning av valularegleringen........................... .. 14 2.1 skrivelse..................................... .. 14 2.2 Remissyttranden .......................................... .. 15 2.3 Valularegleringen........................................... .. 15 3 Skattekontroll ................................................ .. 17 3.1 Allmänt........................................................ .. 17 3.2 Kvarvarande valutarestriktionersom grund för skattekontrollen 19 3.3 överväganden ............................................. .. 22 3.4 Närmare om kontrolluppgifter .......................... 24 3.4.1 Nuvarande regler .................................. .. 24 3.4.2 överväganden och förslag........................ 25 4 Upprättade författningsförslag ............................. .. 28 5 Författningskommentarer .................................... .. 28 6 Hemställan....................................................... .. 30 7 Beslut ........................................................................... 30 Bilaga1 Utdrag ur lagrådets protokoll 31 Bilaga2 framställning om förlängning av valutaregle ringen ................................................... .. 32 Bilaga3 Sammanställning av remissyttranden över framställningom förlängning av valularegleringen 40 Tryckeri, Stocktiolm 1989 48