prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — Försöken har vanligtvis lokaliserats tillkommuner/skolor som har likartad utbildning. I årskurs 1kan därför statsbidrag normall förekommaendast i form av kompletteringsbidrag. 1 årskurs 2 kan även startbidrag bli aktuella till nya grenar med startförst i denna årskurs. SÖ utarbetar förteckningaröver kompletterande utrustning vid övergångfrån redan etablerad studieväg till studieväg i försöksverksamheten. Inom ramen för tillgängligamedel beslutar sedan SÖ om schabloniserade kompletteringsbidrag. Då delar avutbildningen arbetsplatsförläggs kan hela den ordinära utrustningslistan som SÖutarbetat, inte utgöra gmnden för bidragsunderlaget lill startbidrag. Sådanutmstning, som med hänsyn till nyttjandegrad, höga anskaffningskostnader o.d. rimligen endast bör finnas påarbetsplatserna, tas ej med i bidragsunderlaget. Behovet av startbidrag till utrustningför gmndskoleanknutna studievägar vid sidan av försöksverksamheten kommersannolikt att minska medan det till påbyggnadsulbildningar kan beräknas varaoförändrat under de första försöksåreneller lill och med öka något. Kommuner som inte deltar i försöksverksamhetenhar nämligen visat stort intresse för att starta påbyggnadsutbildningarför att på det sättet ge ungdomarna en treårig utbildning. Komplelleringsbidragtill utbildningar utanför försöksverksamheten beräknas inte komma i fråga i samma omfattningunder försöksperioden. Genom alt befintlig reservation påanslagsposten las i anspråk kan beräknatmedelsbehov för start- och kompletteringsbidrag rymmas inom i huvudsakoförändrad medelsram. Bidrag till datorutrustning och programvara Efterförslag budgetproposition beslutade om ett särskilt stimulansbidrag till kommunerna för anskaflfning av datomtmstningoch programvara för dataundervisning i gymnasieskolan (prop. 1984/85:100, bil. 10, UbU 19, rskr. 273).Statsbidrag kan utgå till kostnaderför uppbyggnad av en till fyra dalasalar per skolenhet beroende på skolansstorlek. Statsrådet redogjorde i 1988års budgetproposition (prop. 1987/88:100, bil. 10) för situationen iskolan angående såväl dataundervis ningen som datorutrustningen. 1 sambandmed detta aviserades också min avsikt att återkomma lill med förslag om ell särskilt stimu lansbidrag för anskaflfning av datorutrustning och programvara för teknis ka, yrkestekniska och ekonomiskaämnen. Dentreåriga ekonomiska linjen är den största linjen i gymnasiesko- Prop.1988/89:100 lan. Kursplanerna i de ekonomiska ämnena har reviderats och dataun-Bil. 10 dervisning har införts i takt medalt utrustning anskaflfals. Inom den ekonomiska sektorn behövsemellertid ell mycket stort antal datorer för att bedriva en modernundervisning. På alla medelstora och stora företag är de ekonomiska ochadministrativa rutinerna helt datoriserade. Elever som skall arbeta inom dessasektorer bör därför redan i sin utbildning göras förtrogna med den typ avprogramvara som används. Detta kräver alleleverna tillbringar mycket tid viddatorn. Det har visat sig att det stimulansbidrag lill datasalar som utgått inte har räckt lill föratt ge skolor med slor volym påekonomiska studievägar tillräckligt många datorarbetsplatser. SÖ anger att delfinns ca 150 skolor som skulle behöva ha ytterligare 12 datasalar för att tillgodose denekonomisk-merkantila sektorns behov. Den utvärdering somSÖ gjorde visade att man ofta inte kommit så långt vad gällerdataundervisning på de yrkesinriktade linjerna. Skolor med mest tvåårigalinjer har det också sämre ställt med utrustning. Många av de projekt som dens. k. dalaprogramgruppen inom arbetade med syftade lill alt utveckladatoranvändningen på de tvåårigalinjerna. Såväl den tekniskasom de yrkesinriktade linjerna behöver datorutrustning och programvaraanpassad till speciella tekniskatillämpningar. Det kan röra sig om exempelvis simuleringar, konstruktion ikisel, steget från CAD (computer aided design) till (computer aidedmanufacturing) m.m. SÖ har beräknat behovet avdatorutrustning för tekniska tillämpningar till ca 200 utrustningar om var och en 8 arbetsplatser. Kommunerna bör enligtmin mening kunna få stimulansbidrag lillden typ av datomtmstning och programvarasom jag nu har beskrivit. Jag beräknar atl ett stimulansbidrag med150000 kr.per datasal för ekonomisk-merkantil utbildning samt 150000 kr.perutrustning för teknisk och yrkesinriktad utbildningär rimligt. Jag beräknar en sammanlagd bidragskoslnad på 64 milj. kr.för detta. Kostnaderna bör fördelas på fyra budgetår. Jag beräknar således en kostnad för bidrag lillsärskild utrustning och programvara för ekonomisk-merkantila resp. tekniska ochyrkestekniska studievägar på 16 milj. kr. för /90. Det börankomma på regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer att utforma denärmare bestämmelser som erfordras för bidrag till datorutrustning och programvara. Bidrag till tekniska centra beslutade att för vart och ett avbudgetåren 1986/87 1988/89 ställa 10 milj. kr. tillförfogande för stöd till verksamheten vid sådana tekniska centrasom förläggs lill gymnasieskolan eller som har sådan organisation att skolan garanterastillgång till dem (prop. 1985/86:100,bil. 10, UbU 17, rskr. För att ett verksamhetsstöd skall varaeffektivt i ett uppbyggnadsskede krävs ofta att bidrag kan utgå . Så har också skett. kommunerhar kunnat få stöd till ett tekniskt centrum . Del Prop.1988/89:100 har emellertid visat sig all många små kommuner kommit igångmed Bil. 10 verksamheten senare än de större kommunerna. Detta innebär allflera mindre kommuner endast kunnat få bidrag en eller två gånger under dentreårsperiod som avslutas. Genom att samverka iett tekniskt centrum kan skolan och förelagen få tillgång tillutrustning som annars ingendera parten ensam skulle kunna köpa. Elever från gymnasieskolans tekniska ochyrkestekniska studievägar kan icentret få utbildning på moderna maskiner, lärare kan få fortbildning och inteså sällan kan små företag få såväl utbildning som konsulthjälp från i centret anställd personal. Del har också påflera håll visat sig vara lättare att både rekrytera och behålla kvalificeradelärare, om de kan engageras i den stimulerande miljö som ett tekniskt centrumofta är. Regeringen haruppdragit åt statens industriverk (SIND), styrelsen för teknisk utveckling(STU) och SÖ att följa och utvärdera verksamheten vid ca 20 tekniskacentra. Verken skall bl. a. undersöka vilken omfattning man har på utbildning,forskning och utveckling, service m. m. Vidare skall de lämna förslag omtekniska centras roll i arbetet med regional kompelens-utveckling. Verken skallredovisa sitt arbete till regeringen . Med tanke på delsvad jag nu redogjort för angående små kommuner och dels regeringsuppdraget tillSIND, STU och SÖ anser jag del angeläget alt bereda främst mindre kommuner möjlighet all få bidrag tillverksamheten vid tekniska centra under ytterligare . Jag beräknar enkostnad för stöd till tekniska centra med anknytning lillgymnasieskolan på 7,0 milj. kr. Planeringsramar för start- och kompletteringsbidrag förbudgetåren 1990/91och 1991/92 Jag föreslår alt . får gälla somplaneringsramar för budgetåren 1990/91 och 1991/92 dvs. samma belopp som jagföreslagit för /90. Jag hemställer all regeringen föreslår att 1. godkänna vad jagförordat om statsbidrag till start- och kompletteringsbidrag för utmstning lill gymnasieskolan, 2. godkänna vad jaganfört om stimulansbidrag till datorutrustning och programvara till ekonomiska,tekniska och yrkestekniska utbildningar, 3. godkänna vad jaganfört om verksamhetsstöd lill tekniska centra med anknytning lill gymnasieskolan, 4. godkänna mittförslag till planeringsramar föranslaget, 5. till Bidragtill utrustning för gymnasieskolan m. m. för /90 anvisa ett reservationsanslag på . VUXENUTBILDNING Prop.1988/89:100 Bil.10 C 1.Bidrag till utbildning för vuxna 1987/88 Utgift 1068 135 733 1988/89 Anslag 1 115807 000' 1989/90 Förslag 1211593 000 ' Av anslaget för /89 har9569000 kr. inte ställts till disposition till följd avtillämpningen av en utgiftsram. 1 kommunalutbildning för vuxna ingår grundutbildning för vuxna (grundvux), vuxenutbildning(komvux) och vuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstörda (särvux). De grundläggandebestämmelserna om dessa utbildningsformer finns i vuxenulbildningslagen (1984:1118). Från anslaget utgårstatsbidrag till driften enligt bestämmelserna i vuxenutbildningsförordningen (1985:288)och förordningen (1988:816) om vuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstörda.Statsbidrag lämnas i form av 1. skolledningsbidrag, 2. undervisningsbidrag, 3. särskildalönekostnadsbidrag, 5. schablontillägg. Statsbidraget utbetalas i form av förskott ochslutreglering. Ur anslaget ersätts även kostnader för bl. bidrag tilllokal skolutveckling enligt förordningen (1982:608) om statsbidrag tilllokal skolutveckling m. m., bidrag tillsärskilda behov inom grundvux och komvux enligt förordningen (1986:349) omstatsbidrag för särskilda behov inom utbildning för vuxna, bidrag till stödåtgärder för vissa handikappade studerandesaml bidrag lill särskilda kostnader i anslutning lillgenomförandel av särvux. Enligt förordningen(1981:449) om minskning avvissa statsbidrag till utbildning skall flertalet statsbidrag tillkomvux minskas av del belopp som annars skulle ha utgått. I fråga omlandstingskommunal vårdutbildning görs en minskningmed . beslutar vilket antalundervisningstimmar som får disponeras iriket för utbildning för vuxna. Timmarna fördelas enligt förordningen (1987:736) om timramar för kommunalutbildning för vuxna. Enligt lagen(1985:903) om uppdragsutbildning i anslutning lill del kommunala skolväsendel m.m. får enkommun eller landstingskommun som är huvudman för komvux i anslutning därtill bedriva uppdragsutbild ning som i fråga om art och nivåanknyter till den verksamhet som får förekomma i huvudmannens komvux.Vissa närmare föreskrifter finns i förordningen (1986:65) omuppdragsutbildning i anslutning till kommu nal vuxenutbildning.Uppdragsutbildningen skall inte medföra några kost nader för staten. När en lärare medstatligt reglerad anställning undervisar ji deltagarei uppdragsutbildning skall huvudmannen till staten betala bl.a. viss ersättning som tillförs inkomsttitelnStatliga pensionsavgifter, netto. utbildning för vuxna har /88 anordnats i 282 kommuner och 23 landstingskommuner. Antaletvuxenutbildningsenheter uppgick den Ijuli 1988 lill 162. Antalet deltagare inomgrundvux och särvux framgår av följande sammanställning. Prop.1988/89:100Bil. 1988/89 (beräkn.) 1989/90 (beräkn.) Grundvux 20103 Särvux - 1988 (beräkn.) 1989 (beräkn.) (etapp 1) etapperna 2 4) framgår av följande sammanställning. 1986/87 Utnyttjade 1987/88- : Utnyttjade 1988/89 Riksramar (etapp 1) 1268000 1267 200 ol". 54 450 of. 1064000' 1059 300 of. 811000 831600 of. ' Förändring av antalet beror på överflyttning av etapp 2i svenska, engelska, matematikoch samhällskunskap mellan delramarna. kommunernas eventuella omfördelningar mellan kommunramar. ()föreslår följande i sin anslagsframställning för /90: Pris- och löneomräkning69 . SÖ redovisar dekriterier som legal lill grund för SÖ:s fördelning av undervisningslimmar mellan länen /89. Vid fördelningen av timramarna för grundvux och för etapp 1 inom komvux har särskild hänsyn tagits lill andelen personer med mindre än utbildning liksom till andelen utländska medborgare, eftersom andelen invandrare är hög inom dessadelar av vuxenutbildningen. Vid fördelningen av ramarna Prop. 1988/89:100för etapp 2 4 och för yrkesutbildning har särskild hänsyn tagits till Bil. 10 arbetsmarknadssituationen och behovet av utveckling av näringslivet ilänen. SÖ:s fördelningsbeslut har i likhet med föregående år inneburit enrelativt begränsad omfördelning från i första hand storstadslän till glesbygdslän. Nuvarande regler för omfördelningmellan kommunramarna ger främst små kommuner alltför begränsade möjligheter till omfördelning. SÖ föreslår att länsskolnämnderna ges rättatt besluta om smärre omför delningar mellan limramarna utöver de kommunerna själva kan besluta om. Behovet av bidrag tillstödåtgärder för vissa handikappade studerande har ökat kraftigt desenaste åren. SÖ föreslår att beloppet ökas med 1,5 milj. kr. Ökningen föreslås bli finansierad i huvudsak genom enminskning av riksramen förgrundskolekurser ( ). För atl finansiera en utbyggnad av denyrkesinriktade utbildningen vid statensskolor för vuxna föreslår SÖ all riksramen för gmndskolekurser minskas(- ). SÖ föreslår atlpersoner som har formell grundskolekompetens men saknar reella kunskaper ochfärdigheter motsvarande årskurs 9 skall vara resursgrundande för kurser på grundskolenivå. Redovisadeerfarenheter av språkfärdigheten i svenska hos de invandrare som söker sig tillsvenska etapp 2 föranleder SÖ att föreslå en förstärkning av språkutbildningen inom etapp 1. SÖföreslår all kursen i svenska som andraspråk etapp 1 får omfatta 500undervisningslimmar. Vidare förslår SÖ att ämnetsvenska som andraspråk införs också på etapp 2 saml atl betyg i detta ämneskall ge allmän behörighet till högskolestudier på samma sätt som betygi ämnet svenska. I skrivelse den 7juli 1988 har SÖ redovisat en utvärdering av systemet med särskild delraminom vuxenutbildning. har föreslagit att bestämmelser om lokala skolplaner skall tas in i skollagen(1985:1100). Enligt förslaget skall deli varje kommun finnas en av kommunfullmäktige anlagen skolplan för de skolformer som kommunen är huvudman för. Ensådan skolplan bör omfatta också kommunens vuxenutbildning. Eftersom skollageninte reglerar kommunensvuxenutbildning föreslår jag att det i vuxenutbildningslagen (1984:1118) skall tas in en bestämmelse om att en sådanskolplan, som avses i skollagen,skall omfatta även grundvux, komvux och särvux som kommunen är huvudmanför. 9 1988/89.1.saml Nr 100. Den totala omfattningen av grundvux, komvux och särvuxbudgetåret Prop.1988/89:100 1989/90 Bil. () har föreslagit en viss minskningav riksramen för grundskolekurser(etapp I) i komvux med sammanlagt 7 300 limmar föratt delfinansiera ökade stödåtgärder för vissa handikappade studerande och för att möjliggöra en ökning av limvolymen föryrkesutbildning vid statens skolor för vuxna (SSV). Jag har erfarit all efterfrågan påkomvuxutbildning på grundskolenivå har ökatunder innevarande läsår jämfört med tidigare. Mot den bakgrunden ärjag inteberedd atl förorda någon minskning av denna riksram. Jag återkommerstrax beträffande handikappåtgärder. Till följd av tillämpningen av enutgiftsram uppgår totalramen för grundvux,komvux och särvux lill 3 979 800undervisningstimmar för /89. Jag har beräknat medel för en oförändradtotalram för grundvux, komvux och särvux under /90. Kommunernas och landstingskommunernas efterfrågan påundervisningstimmar för utbildning för vuxna har ökat och överstigerväsentligt den tillgängliga resursramen. En efterfrågan på undervisningstimmar somvida överstiger tillgången leder med självklarhet lill alt vissa län ochkommuner anser sig ha fått färre limmar än de menar är skäligt. En kritiskinställning till fördelningen är därmed naturlig. SÖ har bl. a. mot denna bakgrund i sina två senasteanslagsframställningar redovisat deprinciper som har tillämpats vid fördelningen av undervisningstimmarmellan länen. 1 tider avresursknapphel är det enligt min mening viktigt att beakta att ett givet antalundervisningstimmar faktiskt kan fylla utbildningsbehoven hos en större gruppvuxenstuderande, om gruppstorleken kan ökas. Det är angeläget atttimramarna utnyttjas effektivt och att så många vuxna som möjligt får del avde tillgängliga utbildningsmöjligheterna. Därför bör även det genomsnittliga antalet deltagare ikurserna få påverka timfördelning-en. Jagavser alt senare återkomma lill regeringen med förslag om närmare föreskrifteri della hänseende. Det finns ca 10000döva i , varav omkring hälften är barndoms- döva. De flesta bor i (ca 1 500) och åtskilliga i (ca 700), där den riksrekryterande utbildningen för döva och hörselskada de barnoch ungdomar finns. Försöksverksamhet med komvuxkurser för barndomsdövahar startat i och i , som rekryterar deltaga re från hela . Jag har erfarit att även har planer på att starta komvuxutbildning för döva. Jag kommer strax att lägga fram vissa förslag som gör detmöjligt all erbjuda komvuxkurser för dövas speciella behov. När det gäller olikahandikappgmpper är målgruppen ofta liten. Med hjälp av den särskildadelramen kan utbildning starta i grupper om lägst fem deltagare, men jag utgår från att deltagare troligen ändå 130 måsterekryteras från flera kommuner, för atl man skafi få till stånd Prop.1988/89:100 tillräckligt stora grupper för kursstart. Jag räknar med alt SÖ ochlänsskol- Bil. 10 nämnderna vid sin fördelning av undervisningstimmarkommer alt kunna tillgodose behoven avtimmar för särskilda kurser för handikappade deltagare som vissakommuner åtar sig atl erbjuda inom en region. Komtnunernas rätt att omfördela timmar mellan olikakommunramar En kommun får vid behov under redovisningsårel omfördelaundervisningslimmar mellan sina av länsskolnämnden fastställda kommunramar. Ingen kommunram fårdock genom sådan omfördelning ökas eller minskas med . Bakgrunden lill regelnär att kommunerna själva bör ha en viss frihet till omplanering ulanmedgivande från länsskolnämnden. Dennaregel ger emellertid enligt SÖ alltför begränsade möjligheter till omfördelning för i första hand små kommuner. Ca 90av landets kommuner har exempelvis en kommunram för yrkesutbildning somunderstiger ochfår därmed omfördela högst 100 limmar till den ramen. SÖ föreslår att länsskolnämnderna ges rätt att eftersärskild prövning besluta om smärreomfördelningar mellan kommunramarna utöver de som kommunerna självakan besluta om. Jag är inte beredd atl förorda attytterligare en beslutsnivå införs för beslutom mindre omfördelningar mellan kommunramar. För all åstadkomma en bättre anpassning till de små kommunernas omfördelningsbehov bör i stället varje kommun ges räll altårligen omfördela ,även om därmed överskrids. Del bör fortsättningsvis ankomma på regeringen att bestämma om och i vilkenomfattning kommunerna får göra omfördelningar mellan sina ramar. Utvärdering av systemet med särskild delram i kommunalvuxenutbildning gäller ett system med s.k. särskild delraminom komvux (prop. 1983/84:169, UbU 1984/85:1, rskr. Systemet innebär att en viss andel aven kommuns komvuxtimmar får användas på ell friare sätt än övriga timmar. Dettainfördes för att möjliggöra atl vissa komvuxkurser kan startas med lägredeltagarantal än normalt och ersatte en rad detaljföreskrifter med samma syfte. Länsskolnämndernahar rätt att i samråd med berörda kommuner beslu ta om omfördelning mellan olika kommuners särskilda delramar. Del får ske för att anordna speciella kurser för elever med handikapp, som kom mer även från andra kommuner, samt för att anordna smala tekniska utbildningarav regionalt intresse eller riksintresse. Bakgrunden lillsist nämnda regel är atl tekniska ämnen utgör en förhållandevis liten del av den totala komvux, men består av ettförhållandevis stort antal specialise rade kurser och kursetapper. Genom sådana omfördelningar i ett län skulle den särskilda delramen i en ellerflera kommuner kunna överstiga 1 000 undervisningstimmar.Utbildningsutskottet utgick från att formerna för anordnande av kurser av nämnt slag skulle utvärderas efler (UbU 1984/85:1). Mot den bakgrunden vill jag informera om att SÖ på uppdrag Prop. 1988/89:100 av regeringen har gjort en utvärdering av systemet medden särskilda Bil. 10 delramen under budgetåren 1985/86 - 1987/88. Sammanfattningsviskonstaterar att den övervägande delen av såväl kommuner som länsskolnämnder är nöjda meddel nuvarande systemet med särskild delram. Med hänvisning lill resultatet av utvärderingen finner SÖ inte anledning att föreslå någonändring i det nuvarande systemet medsärskild delram. Jag ansluter mig till denna uppfattning. Yrkesinriktade komvuxkurser på invandrarspråk Försöksverksamhet med invandrarspråk somundervisningsspråk i vissa komvuxkurser påbörjades vid mitten av 1970-talel.Sedan den 1 juli 1985 har kommunerna rätt att vid behov anordnagrundskolekurser på invandrarspråkom lämpliga läromedel och lärare finns atl tillgå (prop. 1983/84:169, UbU 1984/85:1, rskr. 11).Yrkesinriktad utbildning på invandrarspråk kan sedan den anordnassom försöksverksamhet eftermedgivande av SÖ. Enligt min mening är liden nu mogen atl överlåta på kommunerna att besluta även beträffandeyrkesinriktade kurser, där undervisningsspråket är ett invandrarspråk.En förutsättning bör givetvis även här varaatt lämpliga läromedel och lärare finns att tillgå. I likhet med vad som gäller för grundskolekurser påinvandrarspråk bör även de yrkesinriktade kurserna kombineras medstödundervisning i svenska eller kurs i svenska som andraspråk. Syftet skall vara att de studerande skall kunnafortsätta sina studier i svenskspråkig utbildning. Jag avser alt senare återkomma tillregeringen med förslag om närmare föreskrifter i detta hänseende.Fortsättningsvis bör det också ankomma på regeringen alt även i övrigt bestämmaom anordnande av kurser på invandrarspråk. För tydlighetensskull vill jag framhålla all gymnasieskolekurser i allmänna ämnen även i fortsättningen skall hasvenska som undervisningsspråk i enlighet med vad min företrädareuttalade i budgetpropositionen 1985 (prop. 1984/85:100bil. SÖ har beträffande svenska som andraspråk i komvuxhemställt dels att ämnet påetapp 1 får omfatta högst 500 undervisningslimmar, dels att ämnet införs på gymnasial nivå samt att betyg idella ämne skall ge allmän behörighetför högskolestudier på samma sätt som ämnet svenska. Jag är inte bereddatt biträda SÖ:s förslag om förändring av grundskolekursen. Vuxna invandrarehar i regel svårare än barn och ungdomaratt tillgodo göra sig en svenskspråkigundervisning. SÖ redovisar att invandrare kan ha betydande svårigheter atl genom att delta i svenska som andraspråk etapp 1 uppnå en språkfärdighet som gör delmöjligt för dem att tillgodo göra sig studier på gymnasial nivåoch i högskolan. Mot denna bakgrund förordar jag att gymnasieskolekurseri svenska som andraspråk får anord nas i komvux. De bör ingå ietappsystemet som etapp 2. Det ankommer på 132 SÖatt fastställa kursplan och timplan enligt riktlinjer från regeringen. 1988/89: lOC Betyg från komvuxkurser i svenska som andraspråk etapp 2 börinte ge Bil. 10 allmän behörighet till högskolestudier. Barndomsdöva vuxnahar teckenspråk som sitt modersmål. Svenska är för dem ett främmande språk. Dövavuxna behöver få möjlighet tillkompetensinriktad vuxenutbildning både iteckenspråk och i svenska som andraspråk på motsvarande sätt som gällerför invandrare. Jag förordar därför attämnena svenska sotn andraspråk för döva och teckenspråk för döva införs i komvux. I övriga ämnen räknar jagmed all döva skall kunna studeraenligt samma kursplaner som hörande, fast det av naturliga skäl oftast behöver ske i särskilda grupper medleckenspråkig lärare eller med tolkhjälp om det inte finns tillgång tilllärare med tillräckliga kunskaper i teckenspråk.En något utökad timplan är enligt min bedömning nödvändig i kurser som genomförs med tolkhjälp. Detankommer på regeringen att ge riktlinjer i detta avseende. Bidrag vissa handikappåtgärder m. m. Statsbidrag kan lämnas till skolskjutsar,personell assistans och andra stödåtgärder - dock inte till tekniska hjälpmedel- för hörselskadade, synskadade och rörelsehindrade studerande i grundvux,komvux och särvux. SÖ fastställer bidragsbelopp i varje särskilt fall efleransökan från kommunen. SÖ redovisar ianslagsframställningen alt antalet stödberättigade studerande ökade med ca30% mellan budgetåren 1985/86 och 1986/87. Ökningen har fortsatt under budgetåret1987/88. Regeringen har medgivit överskridanden av anslagsposten förstödåtgärder till handikappade studerande med . på villkorall undervisningstimmar höllsinne för all finansiera överskridandet. Med hänvisning till de mål somuppställts om handikappades lika rätt tillutbildning och lill den relativtblygsamma omfattningen bedömer SÖ att antalet handikappade i komvux och grundvux kommer all ökaytterligare.