prop · GC0316 · 1988-12-31 00:00:00 — Stiftelsens ändamål är att vårdaoch vidmakthålla domkyrkobyggnaden för dess bruk såsomförsamlings - och stiftskyrka och även rikshelgedom. noterar med tillfredsställelse att instruktionsförslaget i sin inledningsparagraf framhäver denna uppgift som den centrala. Det voreemellertid önskvärt att ändamålet, uttryckligen anges äveni instruktionen, exempelvis på nu angivetsatt. Beträffande domkyrkorådets sammansättningföreslås ingen annan and-ring än att de två ledamötersom utsetts av stiftsnämnden i stället skall utses av stiftsfullmäktige. Inom domkyrkorådet har i och för sig starka sympatier yppats för ett tillsättningsförfarande som tydligare markerar domkyrkans stiftelsekaraktar.Den nya kyrkliga lagstiftning, som föranlettde nya reglerna, innebar emellertid principiellt ett minskat engagemang för statliga myndigheter i den inomkyrkliga förvaltningen, och inom rådet har anförtsatt denna utveckling inte bör motverkas.Domkyrkorådet har stannat för att inte framföranågot förslag om annan tillsättningsformmen däremot understryka rådets enhälligauppfattning att ledamöterna även börutses med sådan hänsyn till saklig kompetens, att rådetpå ett effektivt sätt kan fylla sina instruktionsenliga uppgifter. En svaghet i förslaget,som i och för sig föreligger ävenenligt gällande bestämmelser, äratt någon suppleant för domprosten inte finns. Enligt rådets mening vore det lämpligt att vid vakans på tjänsten och sådantjänstledighet som överstiger sex månadervikarie får inlrido som crsLittnrc för domprosten säsomledamot. Beträffande 9 § vill domkyrkorådetendast påpeka, att första stycket rimligen måste tolkas såatt vice ordföranden kan inträda som ordförandemed bibehållen' beslutf örhet. Detta yttrande har beslutats av biskopen samt ledamöternaOhlsson, och . Domprosten , som ej närvarit vid justeringen, har meddelat att han delarden mening som anges i yttrandet. och har anmältskiljaktig mening enligt Prop.1988/89:16 Bilaga 3 Till deras mening har domkyrkokamreraren anmält att han ansluter sig. ,ET\l'omkyrkorädets vägnar: L./ - 9 1988/89. Prop.1988/89:16 Bilaga 3 har alltid intagit en särställning. Delsgenom den historiska bakgrunden och sina rikliga tillgångar i fast egendom, dels att genom sekler habetraktats som nationalhelgedom, eller i vart fall en helgedom av riksintresse.Detta utan att tillhöra stat, stift eller församling. ären siälvständig stiftelse under tillsyn av olika statliga myndigheter säsom regeringen, kammarkollegiet, stiftsnämnden och . I nu föreliggande förslag föreslås stiftsfullmäktigeutse de två ledamöter i domkyrkorådet som utses av stiftsnämnden. Detta kan pä sikt komma att innebära enradikal förändring för och dess självständiga ställning. Enligt våruppfattning råder en tillfredsställande balans mellan olika intressegrupper i domkyrkorädet. Stiftet kan anses representerat av biskop ochdomprost, församlingen genom domprost och av församlingskyrkorådetutsedd ledamot . De två ledamöter som stiftsnämndenutsett innehar bl a specialkompetens inom områden som juridik och lantbruk. Kammarkollegiet som numer fastställer stat fördomkyrkan, bör enligt vår uppfattning, vara den myndighet som är bäst lämpad att utse de två ledamöter som utses av stiftsnämnden. Kollegiet kan därvid ta vederbörlig hänsyn till kompetenskrav, lokal förankring och intressebalans . I andra hand kan tillsättningenbeslutas av stiftsstyrelsen efter domkyrkorädetshörande. 1988/89:16 Bilaga 3 Bilaga till domkyrkoförsamlingens prot § 36p 1988 Yttrande över PM ang kungörelse ang landgille ochsiädia samt bestämmelser om domkyrkorådet i mm. 1 en ny Lag om ändring av tagen( 1988:000) om förvaltningav kyrklig jord föreslås bestämmelser ingå om Domkyrkorädet i . Sammansättningenföresläs vara: biskop och domprost, vidare en ledamot vald av kyrkorådet iLunds och två ledamöter valda av stiftsfullmäktige i Lundsstift. I ett antal ärenden om upplåtelse av vissa rättigheter,där, enl nuvarande lagstiftning kyrklig jord med undantag av kyrkofondsfastigheterskall företrädas av de nybildade egendomsnämnderna, föreslås domkyrkorådetsjälvt företräda fastigheter. Förslagen i dessa och övriga avseenden tillstyrkes. Däremot vill kyrkorädet fästa uppmärksamheten på detolämpliga i att lagstiftning om kyrklig egendom finns samlad i en lag medbeteckningen Lag om förvaltning av kyrklig jord. Denna benämning tenderar attleda till en konservativ och orationell förvaltning av kyrklig egendom genomatt kyrkligt beslutsansvariga kan komma att förutsätta, att den egendom som engäng har varit placerad i form av kyrklig jord bör så förbli oberoende avförvaltningsförutsättningarnas förändringar. Förordning med instruktion fördomkyrkorådet i , mm. Möjligen kunde den synpunkt, som ovananförts angående benämningen av Lagen om förvaltning av kyrklig jord, motivera,att ordet "fastigheter" i förordningens 1 § ersätts med"egendom" och då får följande lydelse: "1 § Domkyrkorädet i har till uppgift att vårdaoch bevara domkyrkobyggnaden i samt förvalta egendom." 1988/89:16 Bilaga 3 Dnr 184/88 Remissyttrandeöverpromemorian angående kungörelse angående landgille och städja samt bestämmelser omdomkyrkorådet i m.m., avgiven av en arbetsgrupp inomcivildepartementet (C 1987:C Ertdnr KY 453/88 harberetts tillfälle att avge remissyttrande överrubricerat förslag till kungörelse. Förbundsstyrelsenfår avge följande remissyttrande. Avgifternaför de landgillesjordar som avses med det remitterade lagförslagetbestäms f n på lokal nivå, d v s av församlingarna. Med den nya kompetensfördelningeninom de obligatoriska pastoratssarafälligheterna som träder i kraft från och med1989 (prop. 1987/88:31) kan i och för sig hävdas att uppgiften att fastställa de här avseddaavgifterna borde överflyttas till pastoratsnivån. Emellertidframgår av utredningspromemorian att kammarkollegiet avser att utreda frågan om enavveckling av bl a rättsinstitutet landgille. När en sådanavveckling kommer till stånd får det anses som rimligt att de landgillesjordarvarom det här är fråga, istället blir underkastade samma regler som gäller för kyrkligjord i allmänhet. Detta skulle i så fallkomma att innebära att egendomsnämnderna konuner att bestämmavillkoren vid upplåtelse av jordbruksarrende för denuvarande landgilles jordarna. Förbundsstyrelsenvill, i dessa sammanhang, understryka vikten av att den avviserade utredningenom avveckling av landgilles-institutet kommer till stånd. Motdenna bakgrund vill förbundsstyrelsen inte motsätta sigdet remitterade förslaget till lag om landgille och städja för vissa församlingskyrkorsfastigheter i Lunds och . 1988/89:16 Bilaga 3 Förbundsstyrelsen tillstyrker deremitterade förslagen såväl- om ändring i lagen om förvaltning av kyrklig jord (1988:000) som om förordning med instruktion för domkyrkorådeti , m.m. Prop.1988/89:16 Bilaga 3 Lag om ändring ilagen (1988:183) om förvaltningen av kyrklig jord En dispositionsändring,som inte avser en sådan upplåtelse eller sådant godkännande som anges i 16 eller 17 §, skallifråga om löneboställe prövas av egendomsnämnden och för annankyrklig jord av den som förvaltar egendomen. Föranleds ändringenav att ett självständigt jordbruk är bärkraftigteller kan ändringen leda till att ett sådantjordbruk inte kan bestå, skall frågan alltid prövas av egendomsnämnden. En dispositionsändring,som inte avser en sådan upplåtelse eller sådant godkännande som anges i 16 eller 17 §, skallifråga om lönebostälie prövas av egendomsnämnden och för annankyrklig jord av den som förvaltar egendomen. Föranleds ändringenav att ett självständigt jordbruk är bärkraftigteller kan ändringen leda till att ett sådantjordbruk inte kan bestå, skall i fråga om annan kyrklig jord änkyrkofondsfastigheter och fastigheter dispositionsändringenalltid prövas av egendomsnämnden. 1988/89:16Bilaga 4 betänkande 1988:11 om ändring i lagen (1988:183) om förvaltningen av kyrklig jord Med överlämnande av nämnda betänkande fär jag anmäla att kyrkomötet bifallitvad utskottet hemställt. p-p i988/89:i6 om ändring i lagen (1988:183) om förvaltningen av kyrkligjord utskottet har under hand tagit del av ett delyttrande, somkyrkofondens styrelse under remissomgången har avgivit över betänkandet (DsC 1987:11) Nya kyrkligaförordningar. Yttrandet bifogas betänkandet (bil 1). I yttrandet behandlas, såvitt nu är i fråga, vissa konsekvenser beträffande biskopsgårdar. Utformningen av 10 S lagen(1988:183) om förvaltningen av kyrklig jord samt dessanknytning tiij. begreppet "löpande underhåll"medför enligt kyrkofondens styrelse attantalet ärenden som skall prövas av regeringen kan komma att öka. Detta är inkonsekvent med hänsyn till alla decentraliseringssträvanden i övrigt inom detta område. Utskottet gör följande bedömning. Under förutsättning att kyrkomötet delar de synpunkter som har förts fram av kyrkofondens styrelsefinns åtskillig tid att vinna, om kyrkomötet redan nu anmäler detta hos regeringen. En ändring i lagen om förvaltningen av kyrklig jord skulledärmed nämligen kunna genomföras med avseende på den nya lagstiftningens första ikraftträdande. Utskottet, som delar de synpunkter kyrkofondens styrelsehar fört fram, har därför med begagnande av sin initiativrätt, utformat ett förslag till ändring i lagen om förvaltningen av kyrklig jord (bil.2). Under åberopande av vad sålunda anförts hemställer utskottet med stöd av 6 6 lagen (1982:942) omsvenska kyrkan och 3 kap 5 S kyrkliga kungörelsen (SKFS 1983:4) med arbetsordning för kyrkomötet att kyrkomötet hos regeringen hemställer att regeringen förelägger i bilaga 2 intagetförslag till Ändring i lagen (1988:183) om förvaltningen av kyrklig jord. , ordf, , , ,, , , , , , , , , , 1988/89:16Bilaga 5 Betänkandet(Ds C 1987:11) Nya kyrkliga Remiss1988-02-25 KY 165/88 har beretts tillfälle att yttra sig över betänkandet (Ds C 1987:11) Nya kyrkligaförordningar m m. Styrelsen vill medanledning härav anföra följande. I fråga omförvaltningen av kyrklig jord villkyrkofondens styrelse inte bara föreslå förändringar i fråga om den föreslagna förordningen utan också i fråga om den utfärdade lagen (1988:183) om förvaltningen av kyrklig jord. För att kyrkomötet skall kunna ta del av vårt förslag till ändring av lagen avger vi ett särskilt yttrande över betänkandet i vad det avser förvaltningen av kyrklig jord. Viavser att senare yttra oss över betänkandet i övrigt. Enligt 36 S avtalet för kyrkliga tjänster (AKT) ingår fribostad i biskops avlöningsförmåner. I 8 $ kyrkofondslagen föreskrivs att ur kyrkofonden skallbetalas kostnader för avlöningsförmåner till biskop. Enligt 10 $ lagen (1988:183) om förvaltningen av kyrklig jord skallegendomsnämnderna svara för löpande underhåll, skötsel och uppvärmning av biskopsgårdar om inte detta enligt avtalskall ankomma på någon annan. Behöverhusen på biskopsgård byggas om eller en ny biskopsgård byggas skall egendomsnämnden föreslå det hos regeringen. För i gäller dock de bestämmelser som regeringen meddelar. Regeringen eller,, efter regeringens medgivande, kammarkollegietfår meddela föreskrifter om hur egendomsnämndernas åligganden i fråga om biskopsgårdarnas förvaltning skall fullgöras. Kostnaderna för biskopsgårdarna betalas, med undantag för i , ur kyrkofonden. Kostnaderför i betalas av tunds domkyrka.1 prop. 1987/86:31 (s. 216) uttalas att de nya bestämmelserna om biskopsgårds förvaltning inte innebär någon förändring beträffande kyrkofondens ekonomiskaansvar för biskopsgårdarna. Egendomsnämndernas skyldighet att svara för underhåll m m innebäralltså inte någon skyldighet att t>etalakostnader för underhållet. Stiftsnämnderna har enligt cirkuläret (nr 219) angående biskopsgårds förvaltning, m m rätt att ur kyrkofonden betalakostnader för löpande underhåll på biskopsgård upp till en kostnad på . överstiger kostnaderna detta beloppprövas ärendet av kammarkollegiet om kostnadernauppgår till högst . överstiger kostnaderna prövas ärendet av regeringen. Enligt förslag i kyrkoförordningsgruppensbetänkande Nya kyrkliga förordningar m m skall cirkuläret (1937:219) angående biskopsgårds förvaltning ifl m upphävas genom den nya Förordningen om förvaltningen av kyrklig jord.Eftersom det har avsetts att kostnader för anskaffande och underhåll m m av biskopsgård även i fortsättningen skall betalas urkyrkofonden bör detta anges i den nya förordningen. Föreskrifternai 10 $ lagen om förvaltningen av kyrklig jord innebär att regeringen skall besluta omalla reparations- eller byggnadsarbeten som inte är att hänföra till löpande underhåll av biskopsgård. Antalet ärenden som skall prövas av regeringen kan härigenom komma att öka, vilket Strider mot nuvarandesträvanden att delegera ärenden från regeringen. Enligt vår uppfattning behöver ärenden av denna karaktär inte nödvändigtvis prövas av regeringen. Vi föreslår i stället ett system där egendomsnämnden får besluta om arbeten upp till enviss.kostnad, förslagsvis , även om arbetena inte är att hänföra till löpande underhåll. överstiger kostnaderna bör kammarkollegiet kunna besluta om åtgärder. Överstiger kostnaderna bör dock kammarkollegiet ge kyrkofondensstyrelse tillfälle att yttra sig, eftersomkyrkofondens styrelse har ett ansvar för kyrkofondens ekonomi. Xven då fråga uppkommer om inköp, försäljning eller byte av en biskopsgård bör kyrkofondens styrelse få yttra sig i ärendet. Prop.1988/89:16 Bilaga 5 kan till skillnad mot stiftsnämnden inte ha någon dragningsrätt.på kyrkofonden. I stället bör kammarkollegiet på rekvisition i mån av behov ur kyrkofonden betala uterforderliga belopp till egendomsnämnderna. vårt förslag kräver vissa mindre justeringar i lagen(1988:183) om förvaltningen av kyrklig jord. Vi föreslår följande ändringar. 10 S skall svara för löpande underhåll, skötsel och uppvärmning av , om detta inte enligt avtalskall ankomma på någon annan. Behöver husen på byggas om eller en ny biskopsgård byggas, skall egendomsnämnden föreslå det hos regeringen. För i gäller dock de bestämmelser som regeringen meddelar. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande,kammarkollegiet får meddela ytterligare föreskrifter om hur egendomsnämndens åligganden enligt första stycket skall utföras. Vårt förslag till ny lydelse 10 S skall svara för underhåll, skötsel och uppvärmning av , om detta inte enligt avtalskall ankomma på någon annan. Behöver husen på byggas om eller en ny biskopsgård byggas skall egendomsnämnden föreslå det hos regeringen eller den myndighetregeringen bestämmer. För i gäller dock de bestämmelser som regeringen meddelar. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om hur egendomsnämndens åligganden enligt första stycket skall utföras. I fråga omförordningen om förvaltningen av kyrklig jord föreslår vi följande förändringar. Under de särskilda bestämmelsernaom prästgårdar och biskopsgårdar bör efter 9 S införas en ny paragraf med ungefär följande lydelse. vårt förslag till ny paragraf får besluta om arbeten på en biskopsgård till en kostnad av högst . Kammarkollegiet prövar frågor om arbeten på en biskopsgård an kostnaderna överstiger 25 000 1988/89:16 Bilaga 5 1988/89:16 Bilaga 5 kr.Om kostnaderna för föreslagna arbeten påen biskopsgård överstiger per åreller fråga uppkommer om inköp,försäljning eller byte av biskopsgårdskall kammarkollegiet ge kyrkofondens styrelse tillfälleatt yttra sig över förslaget innan kollegiet beslutar i ärendet. Kostnaderför biskopsgård betalas avkammarkollegiet ur kyrkofonden. Beslut i detta ärendehar fattats av undertecknad ordförande, ledamöterna , föredragande och tjänstgörandesuppleanten . Närvarande har vidare varit styrelsens seltreterare RuÉgvist. Prop.1988/89:16 Bilaga 5 Lag om ändring ilagen (1988:183) om förvaltningen av kyrklig jord skallsvara för löpande underhåll, skötsel och uppvärmningav , om detta inte enligt avtal skallankomma på någon annan. Behöver husen på biskopsgårdenbyggas om eller en ny biskopsgård byggas,skall egendomsnämnden föreslå det hos regeringen.För i gäller dock de bestämmelser som regeringen meddelar. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, kammarkollegietfår meddela ytterligare föreskrifter om hur egendomsnämndens åliggandenenligt första stycket skall utföras. skallsvara för underhåll, skötseloch uppvärmning av , om detta inte enligt avtal skall ankomma på någon annan.Behöver husen på biskopsgårdenbyggas om eller en ny biskopsgård byggas,skall egendomsnämnden föreslå det hos regeringeneller den myndighet regeringen bestämmer-För biskopsgårdeni gäller dock de bestämmelser som regeringen meddelar. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer fårmeddela ytterligare föreskrifter om hur egendomsnämndens åliggandenenligt första stycket skall utföras. Propositionenshuvudsakliga innehåll............................. 1 1. lag om ändringi lagen (1963:633) om biskopsval.... 3 2. lag om ändringi lagen (1988:186) om ändring i lagen (1982:943) om kyrkomötet ......................................................... 6 3. lagomändringikyrkofondslagen(1988:182)............... 7 4. lag om ändringi lagen (1988:183) om förvaltningen av kyrklig 5. lag om ändringi prästanställningslagen (1988:184). 6. lag omlandgille och städja för vissa församlingskyrkors fastigheter i Lunds ochGöteborgs stift 13 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 13oktober 1988 .. 14 1 Inledning................................................................... 14 2 Allmänmotivering...................................................... ..... 16 2.1 Lagen(1963:633) om biskopsval....................... ..... 16 2.2 Kyrkofondslagen(1988:182).............................. ..... 18 2.3 Lagen(1988:183) om förvaltningen av kyrklig jord 20 2.3.1 iLund.............................. ..... 20 2.3.2 Försäljningeller byte av fastigheter 23 2.3.3 Upplåtelse avrättigheter på fastigheter 24 2.3.4 Dispositionsändringav kyrkofondsfastigheter och Lunds domkykasfastigheeter ........................................................ ..... .... 25 2.3.5 Överklagande avdomkyrkorådets i beslut ... 25 2.3.6 Underhåll m.m.av biskopsgårdar............. .... 26 2.4 Prästanställningslagen (1988:184)..................... .... 27 2.4.1................................................................... Disciplinansvarm.m. för präster i icke-territoriella pastorat............................................................. .... 27 2.4.2 Vissa övergångsfrågor............................. .... 28 2.5 Kungörelsen(1867:9 s. 7) angående landgille och städja för vissa kyrkolägenheter i ,och ............................... .... 30 2.6 Vissabehörighetsvillkor...................................... 32 3 Upprättadelagförslag................................................ 35 4 Specialmotivering....................................................... 36 4.1 Förslaget tilllag om ändring i lagen (1963:633) om biskopsval 36 4.2 Förslaget tilllag om ändring i lagen (1988:186) om ändring i lagen (1982:943) om kyrkomötet......................................................... 37 4.3 Förslaget tilllag om ändring i kyrkofondslagen (1988:182).. 37 4.4 Förslaget tilllag om ändring i lagen (1988:183) om förvaltningen av kyrklig jord ........................................................................... 38 4.5 Förslaget till lag om ändring i prästanställningslagen (1988:184) 40 4.6 Förslaget tilllag om landgille och städja för vissa församlingskyrkors fastigheter i Lunds ochGöteborgs stift ............................................ 41 5 Hemställan................................................... 41 Prop.1988/89:16 6 Beslut ........................................................ 41 Bilaga I Promemoria den 15april 1988 av arbetsgruppen (C 1987:C) för utarbetande av förslagtill föreskrifter för de icke-territoriella församlingarna m.m............................................ .... 42 fi/Vflga 2 Kyrkomötetsskrivelse 1988:2.................. .... 85 öiVagfl iKyrkolagsutskottets betänkande 1988:4...... 86 SiVaga 4 Kyrkomötetsskrivelse 1988:16................. 123 5/7aga5 betänkande 1988:11... 124 '°""'988,5859