prop · GC0395 · 1988-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1988/89:95 om ändringar i m. m. Regeringenföreslår att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Ipropositionen föreslås nägra ändringar i regler förrättegången i hovrätterna. Syftet är framför allt att förenkla och effektiviseraså atl hovrättsarbetet kan koncentreras till de viktiga frågorna. Klargöranderegler föreslås för hur pass ingående hovrätten behöver pröva självaskuldfrågan i brottmål, när endast påföljdsfrägan överklagats. Vidare föreslåsvissa justeringar när det gäller omhörande av vittnen och andra som hörts redani tingsrätten oeh när det gäller möjligheterna att åberopa nytt material ihovrätten. Vikten av alt hovrätten tar ansvar för förberedandet av målenbetonas genom nya regler. Nyaregler föreslås om högre rätts möjligheter att undanröja ett avgörande från enlägre domstol och återförvisa målet till den domstolen. Syftet med de nyareglerna är att minska antalet undanröjanden och återförvisningar. Smärreändringar föreslås i reglema om tingsrätts och hovrätts sammansättning. Syftetär att förbättra möjligheterna alt anpassa rätlens sammansättning till vad detenskilda målet kräver. När det gäller antalet nämndemän vid huvudförhandling itingsrätt föreslås att nuvarande särregler, som föreskriver att fem nämndemänskall delta i mål om mycket grova brott, upphävs. Slutligenföreslås vissa ändringar i sammansättningsreglerna för bo-stadsdomslolen ochhyresnämnderna. Lagändringarnaföreslås träda i kraft . 1 1988/89. Huvuddelenav lagförslagen i denna proposition har granskats av lagrådet. Propositioneninnehåller därför tre huvuddelar: Lagråds-remissen (s. 29), lagrådets yttrande(s. 90) och föredragande statsrådets ställningstagande lill lagrådelssynpunkter (s. 98). Den som vill ta del av samtliga skäl för lagförslagen måstedärför läsa alla tre delarna. Lag om ändring i Härigenomföreskrivs i fråga om delsatt 1 kap. 3, 3 a och 8 §§, 2 kap. 4 §, 10 kap. 8 a §, 12 kap. 9 §, 18 kap. 8 a§, 35 kap. 13 §, 47 kap. 3 och 4 §§, 49 kap. 9 och 12 §§, 50 kap. 10, 12, 25,26 och 28 §§, 51 kap. 10, 12, 26 och 28 §§, 55 kap. 15 § samt 59 kap. I och 2§§ skall ha följande lydelse, dels att det i balkenskall införas fyra nya paragrafer, 1 kap. 3 b, 3 c och 3 d §§ samt 51 kap. 23 a§, av följande lydelse. Tingsrätten skall, om annat inte är föreskrivet, bestå av en lagfaren domare. En tingsrätt är i tvistemål domför med tre lagfarna domare. Flera änfyra lagfarna domare inte sitta i rätten. 1brottmål skall tingsrätten bestå av en lagfaren domare och tre nämndemän. 1tnål om åtal för brott, för vilket inte är stadgat lindrigare straff änfängelse . skall rätten dock bestå av en lagfaren domare och femnämndemän. Om det behövs med hänsyn till målets omfattning eller någon annansärskild omständighet, får ytterligare en nämndeman utöver vad som följer avförsta eller andra meningen sitta i rätlen. Kanhuvudförhandlingen i ett brottmål beräknas kräva minst , får tvålagfarna domare sitta i rätten förutom nämndemännen. Otndet inträflar förjäll bland nämndemännen sedan huvudförhandlingen harpåbörjats, är rätten domför med en lagfaren domare och två nämndemän eUer, imål som av.ses i andra stycket andra meningen, med en lagfaren domare och fyranämndemän. Tingsrättär domför med en lagfaren domare närmål avgörs utan huvudJÖr-handllng, vid annan handläggning som inte sker vid huvudförhandling eller vidsyn på stället, vid sådan huvudförhandling i Senaste lydelse 1986:120. tvistemålsom hålls i förenklad form och vid annan huvudförhandling i tvistemål, när detär tillräckligt med hänsyn till målets beskaffenhet att målet avgörs av en endadomare och parterna samtycker till det, vid huvudförhandling och syn på stället i mål om brott för vilket inteär stadgat svårare straffan böter ef ler fängelse , underförutsättning att del inte finns anledning alt döma till annan påföljd änböter och det i målet inte är fråga om företagsbol. /tvistemål där förlikning om saken är tillåten gäller i ställetför bestämmelsernai 3 § att tingsrätten alltid skall bestå av en lagfaren domare, om värdet avvad som yrkas uppenbart inte överstiger hälften av basbeloppet enligt lagen(1962:381) om allmän försäkring. Förstastycket gäller inte, otn en part första gången han skall föra talan i måletyrkar att allmänna regler skall tillämpas och därvid gör sannolikt alt denbakomliggande tvisten rör ett högre värde eller att utgången annars är avsynnerlig betydelse för bedömningen av andra JÖreliggande rättsförhållanden.Har talan väckts genom ansökan om betalningsföreläggande, skall den part sombegär att målet hänskjuts till rättegång senast I samband därmed framställayrkande som ny.ss sagts. Medvärde enhgt första stycket avses det värde som kan antas gälla vid tiden förtalans väckande. Har talan väckts genom ansökan om lagsökn ing, beialn Ingsföreläggandeeller handräckning eller som enskilt anspråk i brottmål, avses värdet vid Vid huvudförhandling itvistemål skall tingsrätten bestå av tre lagfarna domare, om annat inte ärföreskrivet. Rättenskall bestå av en lagfaren domare när huvudförhandlingen hålls i förenkladform. Rättenär vid huvudförhandlingen domför med en lagfaren domare om i annat fall än somavses i andra stycket rätten anser det tillräckligt att en domare sitter irätten och parterna samtycker tiU det eller målet är av enkel beskaffenhet. Bestårrätten av tre lagfarna domare och inträffar JÖrfall för någon av dessa sedanhuvudförhandlingen har påbörjats, är rätten domför med tvä lagfarna domare. - Senaste Ivdelse 1987:747. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. rättensbeslut att tvisten skall handläggas som tvistemål. Vid bedömningen skallhänsyn inte tas lill rät-tegångskosuwderna. Tingsrätten skaU vid huvudförhandUng i brottmål bestå av en lagfarendomare och tre nämndemän. Inträffar förfall för någon av nämndemännen sedanhuvudJÖrhandling-en har påbörjats, är rätlen dock domför med en lagfaren domareoch två nämndemän. Vid huvudförhandling i mål om brott för vilket inte är föreskrivetsvårare straffan böter eller fängelse är tingsrätten domJÖrutan nämndemän, om det inte finns anledning att döma till annan påföljd änböter och del i målet inte är Jråga om företagsbot. Om det föreligger särskilda skäl med hänsyn tiU målets omfattningeller svårighetsgrad, får antalet lagfarna domare utökas med en utöver vad somföljer av första stycket första meningen. Detsamma gäller i fråga om antaletnämndemän. Vid avgörande av mål utan huvudförhandling och vid prövning av frågorsom hör till rättegången får tingsrätten ha den sammansättning som ärföreskriven för huvudförhandling, om det föreligger särskif da skäl med hänsyntiU målets eller frågans beskaffenhet. I tvistemål där förlikning om saken är tillåten skall tingsrättenaU-tid bestå av en lagfaren domare, om värdet av vad som yrkas uppenbart inteöverstiger hälften av basbeloppet enligt lagen (1962:381) om aU-mänförsäkring. Första stycket gäller inte, om en part första gången han skall föra talani målet yrkar att allmänna reg- ler skall tillämpas och därvid gör sannolikt att den bakomliggandetvisten rör ett högre värde eller att utgången annars är av synnerlig betydelseför bedömningen av andra föreliggande rättsförhållanden. Har talan väckts genomansökan om betalningsföreläggande, skall den part som begär att målethänskjuts till rättegång senast i samband därmed framställa yrkande som nysssagts. Med värdeenligt första stycket avses det värde som kan antas gälla vid tiden för talansväckande. Har talan väckts genom ansökan om lagsökning, betalningsföreläggandeeller handräckning eller som enskilt anspråk i brottmål, avses värdet vidrättens beslut atl tvisten skall handläggas som tvistemål. Vid bedömningenskall hänsyn inte tas lill rättegångskostnaderna. Utövervad som följer av i får i en tingsrätt, som avses i 7 §, vid prövning av däravsedda mål såsom särskilda ledamöter ingå, var för sig eller tillsammans, 1. enperson som förordnats som ekonomisk expert enligt 4 kap. 10 a §, om det finns behov av särskild fackkunskap inom rätten i fräga om ekonomiska förhållanden, 2. enperson som är eller har varit lagfaren domare i allmän förvalt ningsdomstol, om det finns behov av särskild fackkunskap inom rät ten i fråga om skatterältsliga förhål landen. Deltarsärskild ledamot vid huvudförhandlingen, gäller ifråga om antalet nämndemän 3§ andra stycket andra och tredje meningarna. Om särskildsammansättning av tingsrätt vid behandling av vissa mål gäller i övrigt vaddärom är stadgat. Utöver vad som följer av 3b§ får i en tingsrätt, som avses i 7 §, vid prövning av där avsedda mål såsomsärskilda ledamöter ingå, var för sig eller tillsammans, 1. en person somförordnats som ekonomisk expert enligt 4 kap. 10 a §, om det finns behov av särskild fackkunskap inom rätten i fräga om ekonomiska förhållanden, 2. en person som är ellerhar varit lagfaren domare i allmän förvalt ningsdomstol, om det finns behov av särskild fackkunskap inom rät ten i fråga om skatterättsliga förhål landen. ' Senaste lydelse 1985:415. Hovrätt är domför med trelagfarna domare. 1 mål som överklagats från tingsrätt skall dock minst fyralagfarna domare delta ;' hovrätten, om tingsrätten bestått av tre eller fleralagfarna domare. Flera än fem lagfarna domare får inte delta i hovrätten. Hovrätten är domför medtre lagfarna domare. I mål som överklagats från tingsrätt skall dock minstfyra lagfarna domare delta när hovrätten avgör målet, om tingsrätten bestättav tre lagfarna domare. Flera än fem lagfarna domare får inte delta ihovrätten. 1brottmål gäller, i stället för bestämmelserna i första stycket, att hovrättenär domför med tre lagfarna domare och två nämndemän. Flera än fyra lagfarnadomare och tre nämndemän fär inte delta. Förekommer ej anledning att döma tillsvårare straff än böter och är det i målet inte fråga om förelagsbot, ärhovrätten dock domför även med den sammansättning som anges i första stycket.Detsamma gäller vid handläggning som ej sker vid huvudförhandling. Vidbehandling av frågor om prövningstillstånd skall hovrätten bestå av tvålagfarna domare. Vidbeslut om avskrivning av mål efter återkallelse är hovrätten domför med enlagfaren domare. Regeringenbestämmer i vilken omfattning åtgärd, som avser endast beredandet av ett mål,fär vidtas av en lagfaren domare i hovrätten eller av en annan tjänsteman viddenna. I tvist mellan konsument och näringsidkare rörande vara, tjänst eller annan nyttighet som tillhandahållits för huvudsakligen enskiU bruk får näringsidkaren sökas där konsumenten har sitt hemvist. Delta gäller dock endast om målet i tingsrätten kan antas bli prövat av en lagfaren domare enligt 1 kap. 3 a 1tvist mellan konsument och näringsidkare rörande vara, tjänst eller annannyttighet som tillhandahållits för huvudsakligen enskilt bmk får talan motnäringsidkaren. väckas vid rätten i den ort där konsumenten har sitt hemvist.Della gäller dock endast om målet i tingsrätten kan antas bli prövat av en lagfarendomare enligt 1 kap. 3 fi? Skriftlig fullmaktskall företes i huvudskrift, när ombudet första gängen vid rätten för talan imålet. Är, då fullmakt skaUföretes, sådan icke tillgänglig, skall rätten giva ombudet tid att förete den;vad nu sagts gälle ej i fråga om vade- eller missnöjesanmälan. Finnes uppskovolägligt, må rätten fortsätta med handläggningen av Är, dä fullmakt skallföretes, sådan icke tiUgänglig, skaU rätten giva ombudet tid alt förete den;vad nu sagts gälle ej i fräga om missnöjesanmälan. Finnes uppskov olägligt, mårätten fortsätta med handläggningen av målet, dock "Senaste lydelse 1987:747. - Senaste lydelse 1987:747. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop.1988/89:95 målet,dock utan att däri meddela utan all däri meddela dom eller dom eller slutligt beslut.Utfärdas slutligt beslut. fullmakt,skall behörigheten anses skall behörigheten anses innefatta innefatta vad ombudettidigare åt- vad ombudet tidigare åtgjort i räl- gjort i rättegången. Finnerrätten ovisst, huruvida parts underskrift å fullmakt är riktig, må rättenmedgiva anstånd för ovisshetens undanröjande. Skriftlig fullmakt skall ihuvudskrifl eller styrkt avskrift bifogas akten. 8af 1 mål där 1 kap. 3 a § förstaslyc- 1 mål där 1 kap. 3 § första styc ket tillämpas gäller följande i stället ket tillämpas gäller följande istället för bestämmelserna i 8 §. för bestämmelserna i 8 §. Ersättningför rättegångskostnad får inte avse annat än kostnad för 1. rådgivning enligträttshjälpslagen (1972:429) för varje instans, 2. ansökningsavgift, 3. resaoch uppehälle för part eller ställföreträdare i samband med sammanträde eller, om personlig inställelse ej föreskrivits, resa och uppe hälle för ombud, 4. vittnesbevisning, 5. översättning av handling. Ersättningutgår endast i den mån kostnaden varit skäligen påkallad för tillvaralagande avpartens rätt. Ersättningsom anges i andra stycket 3 utgår enligt bestämmelser som regeringen meddelar. Medkostnad som sägs i andra stycket 1 jämställs kostnad för annan rådgivning somlämnas av advokat eller biträdande jurist på advokatbyrå, i den mån den ejöverstiger högsta avgift för rådgivning enligt rältshjälpslagen. Harmålet till en början handlagts i annan ordning än som gäller för mål som avsesi denna paragraf utgår ersättning för kostnad som avser den tidigarehandläggningen enligt de kostnadsregler som gäller för denna. Harett mål om lagsökning eller betalningsföreläggande hänskjutits lill rättegångeller upptagits efter återvinning fär, om målet därefter avgörs genomtredskodom mot svaranden, ersättning även avse skälig kostnad för enrättegångsskrift eller för inställelse vid ett sammanträde inför rätten. Sådanytterligare ersättning utgår, om inte särskilda skäl föranleder annanbedömning, enligt bestämmelser som regeringen meddelar. Detsamma skall gälla,om ett mål om handräckning upptagits efter återvinning. 13 §' Vid huvudförhandlingen skall de bevis som upptagits utom huvudförhandlingentas upp på nytt, om rätten finner detta vara av betydelse i målet oeh del inteföreligger hinder mot att ta upp beviset. Hartingsrätten i ett mål som full- Har tingsrätten i ett mål som fuU-följts tillhovrätten tagit upp munt- följts lill hovrätten tagit upp munt- * Senaste lydelse 1987:747. ' Senaste lydelse 1987:747. ligbevisning eller hållit syn pä stället, behöver beviset las upp pä nytt endastom hovrätten finner detta vara av betydelse för utredningen eUer om någon partyrkar det och hovrätten inte finner att del skulle sakna betydelse. 1 högstadomstolen får de bevis som tagils upp av lägre rätt tas upp på nytt endast omdet föreligger synnerliga skäl. Omett bevis inte tas upp på nytt, eller på annat lämpligt sätt. ligbevisning eller hållit syn på stället, behöver beviset las upp på nytt endastom hovrätten finner detta vara av betydelse för utredningen. I högsta domstolenfår de bevis som tagits upp av lägre räll las upp på nytt endast om delföreligger synnerliga skäl. skalldel förebringas genom protokoll Om stämningsansökningeninte uppfyller föreskrifterna i 2 § eller i övrigt är ofullständig eller om sådantintyg, som avses i 2 § tredje stycket, inte företetls, skall rätten föreläggamålsäganden att avhjälpa bristen. Detsamma gäller om föreskrivenansökningsavgift inte har betalats. Om stämningsansökningeninte uppfyller föreskrifterna i 2 § eller i övrigt är ofullständig eller om sådantintyg, som avses i 2 § ftärde stycket, inte företetls, skall rätten föreläggamålsäganden att avhjälpa brislen. Delsamma gäller om föreskrivenansökningsavgift inte har betalats. Följer målsäganden inteett föreläggande enligt 3 §, skall ansökningen avvisas, om den är såofullständig att den inte utan väsentlig olägenhet kan läggas till grund fören rättegång i ansvarsfrågan. Detsamma gäller om något intyg som avses i 2 §tredje stycket inte har företetts eller om underlåtenheten avser betalning avansökningsavgiften. Följer målsäganden inteett föreläggande enligt 3 §, skall ansökningen avvisas, om den är såofullständig att den inte utan väsentlig olägenhet kan läggas till grund fören rättegång i ansvarsfrågan. Detsamma gäller om något intyg som avses i 2ftärde stycket inte har företetls eller om underlåtenheten avser betalning avansökningsavgiften. Över underrätis beslut,varigenom vade- eller missnöjesanmälan eller ansökan om återvinning elleråterupptagande eller vade- eller besvärstalan avvisats, må klagan föras genombesvär. Ej må i annat fall fråga, huruvida sådan anmälan eller ansökan gjortseller talan eljest fullföljts på föreskrivet sätt eller Tingsrätts beslut,varigenom missnöjesanmälan eller ansökan om återvinning eller återupptagandeeller vade- eller besvärstalan av-vlsats, får överklagas genom besvär. 1 annatfall jär inte frågan, huruvida sådan anmälan eller ansökan gjorts eller talanannars fullföljts på föreskrivet sätt eller inom "Senaste lydelse 1987:448. " Senaste lydelse 1987:448. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop. inomrätt tid, komma under hovräl- rätt tid, prövas av hovrätten, tensbedömande. I2§"' Talan mot tingsrättens dom eller Talan mot tingsrättens dom eller beslut i mål som handlagts av en beslut i mål som handlagts av en lagfaren domare enligt 1 kap 3 a§ lagfaren domare enligt 1 kap. 3 rf§ första stycket får inte prövas av första stycket får inte prövas av hovrätten i vidare mån än som hovrätten i vidare mån än som framgår av 13 §, om inte hovrätten framgår av 13 §, om inte hovrätten meddelat parten prövningslill- meddelat parten prövningstill stånd, stånd. Prövningstillståndbehövs inte vid talan mot beslut som rör någon annan än en part eller enintervenient, beslut varigenom tingsrätten ogillat jäv mot en domare, beslutangående utdömande av förelagt vite eller om ansvar för en rältegångsförseelseeller beslut varigenom en missnöjesanmälan eUer en ansökan om återvinningeller en vade- eller besvärslalan avvisats. Ifråga om meddelade prövningstillstånd skall 54 kap. 11 § andra stycket och 13 §gälla i tillämpliga delar. 10§ Genmälet skall med därvid fogade handlingar delgivas vadekäranden.Finnes för målets beredande ytterligare skriftväxling erforderlig, äge hovrättenförordna därom. Hovrätten äge tillika meddela närmare bestämmelseromskriftväxlingen och därvid även föreskriva, i vilket avseende part skall yttrasig. Part må föreläggas att inkomma med mer än en skrift, endast om särskildaskäl äro därtill. Under JÖrberedelsen får sammanträde hållas, om det behövs för enändamålsenlig handläggning av målet. Vad som sagts om sammanträde per telefon i 42 kap. 10 § skall gällaäven vid sammanträde enligt denna paragraf 12§Finnes för målets beredande part I fråga om hovrättens skyldighe-ellerannan böra höras, förordne ter under förberedelsen skall 42 kap. hovrättendärom på sätt den finner 8 § andra stycket tillämpas. Innanhovrättens dom eller slulli- Innan hovrättens dom eller slutli ga beslut meddelats, må vadelalan ga beslut meddelats, får vadetalan återkallas. Vadekärandenäge ej ändra sin Vadekäranden får inte ändra sin '"Senaste lydelse 1987:747. " talan att avse annan delav underrättens dom än den som uppgivils i vadeinlagan. Part må i hovrätten tillstöd för sin talan åberopa omständighet eller bevis, som ejtidigareförebragts, endast om han gör sannolikt, att han haft giltig ursäkt försin underlåtenhet alt åberopa omständigheten eller beviset vid underrätten,ef ler om det av annan särskild anledning bör tillåtas att omständigheteneller beviset åberopas. Framställes först i hovrätten yrkande om kvittning, mådet avvisas, om del ej utan olägenhet kan prövas i målet. talan att avse annan delav tingsrättens dom än den som uppgivits i vadeinlagan. / mål där förlikning omsaken är tillåten får en part i hovrätten till stöd för sin talan åberopaomständigheter eller bevis, som inte har förebringats, endast om han gör sannoliktatt han inte kunnat åberopa omständigheten ef ler beviset vid tingsrätten eller 2.han annars haft giltig ursäkt alt inte göra det. Framställsförst i hovrätten ett yrkande om kvittning, 72r det avvisas, om det inte ulanolägenhet kan prövas i målet. Ävenutan yrkande skall hovrätten undanröja underrättens dom, om domvilla, som sägsi 59 kap. 1 § 1 4, förekommit vid underrätten. underrätten förekommit annat grovt rättegångsjél, äge hovrätten, om skäläro därtill, även utan yrkande undanröja domen. Undanröjandet må avsedomen i dess helhet eller allenast viss del. Berör rättegångsfelet även del avdomen, som ej överklagats, pröve hovrätten med hänsyn till omständigheterna,om denna del skall undanröjas. Ävenutan yrkande skall hovrätten undanröja tingsrättens dom, om domvilla, som sägsi 59 kap. 1 § 13, har förekommit vid tingsrätten. Undanröjandet./ar avse domen i dess helhet eller endast viss del. Berör rättegångsfeletäven del av domen, som inte överklagats, skall hovrätten med hänsyn tillomständigheterna pröva, om denna del skall undanröjas. Åberopas annat fel irättegången, än som avses i 26 eller 27 §, må hovrätten undanröja underrättensdom, allenast om felet kan antagas hava inverkat på målels utgång och ej kanulan väsentlig olägenhet avhjälpas i hovrätten. Om del vid tingsrättenhar förekommit annat fel i rättegängen än som avses i 26 eller 27 ,får hovrättenundanröja tingsrättens dom endast om felet kan antas ha inverkat på måletsutgång och inte utan väsentlig olägenhet kan avhjälpas i hovrätten. Parternaskall få tillfälle att yttra sig i frågan om undanröjande, om det inte äruppenbart obehövligt. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. Genmäletskall med därvid fogade handlingar delgivas vadekäranden. Finnes för måletsberedande ytteriigare skriftväxling erforderlig, äge hovrätten förordna därom.Hovrätten äge tillika meddela närmare bestämmelser om skriftväxlingen ochdärvid även föreskriva, i vilket avseende part skall yttra sig. Part måföreläggas att inkomma med mer än en skrift, endast om särskilda skäl ärodärtill. Under förberedelsen får sammanträde hållas, om del behövs för enändamålsenlig handläggning av målet. Vad som sagts om sammanträde per telefon i 45 kap. 13 § och 47 kap. 10§ skall gälla även vid sammanträde enligt denna paragraf. 12§Finnes för målets beredande part Hovrätten får bestämma att den ellerannan böra höras, förordne som är anhållen eller häktad skall hovrättendärom på sätt den finner inställas till sammanträde enligt 10 lämpligt. Om inställande av till- § tredje stycket, talad, som är anhållen eller häktad,förordne hovrätten. Har tingsrätten funnit att den tiU-talade skall dömas för den åtaladegärningen och överklagas domen bara belräfiande annat än denna fråga, skallhovrätten pröva frågan endast om 1.det i denna delföreligger något förhållande som skulle kunna utgöra grund för resning enligt58 kap. 2 .§ eller kunna medföra undanröjande av domen på grund av domvillaeller 2.målets utgång vidtingsrätten i samma del uppenbarligen beror på förbiseende eller misstag. Beträffande fråga som avses i första stycket 1 eller 2 behöver hänsyntas endast till omständigheter som har åberopats av part. 26§ Även utan yrkande skall hovräl- Även utan yrkande skall hovrättenundanröja underrättens dom, ten undanröja tingsrättens dom, omdomvilla, som sägs i 59 kap. 1 § om domvilla, som sägs i 59 kap. 1 § 1 _ 4förekommit vid underrätten. 1 - 3, har förekommit vid tingsrätten. Har vid underrättenförekommit annat grovt rättegångsfel, äge hovrätten, om skäl äro därtiU, ävenutan yrkande undanröja domen. Undanröjandet må avsedomen i dess helhet eller allenast viss del. Berör rättegångsfelet även del avdomen, som ej överklagats, pröve hovrätten med hänsyn till omständigheterna,om denna del skall undanröjas. Undanröjandetfår avse domen i dess helhet eller endast viss del. Berör rättegångsfelet ävendel av domen, som inte överklagats, skall hovrätten med hänsyn till omständigheternapröva, om denna del skall undanröjas. Finner hovrätten annat feli rättegången hava förekommit, än som avses i 26 eller 27 §, må hovrättenundanröja underrättens dom, allenast om felet kan antagas hava inverkat påmålets utgång och ej kan utan väsentlig olägenhet avhjälpas i hovrätten.