prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — Del är enligt minmening ett onaturligt förhållande att luftfartsverkets avgiflsinstmment,som är fallet, begränsas genom avtal i form av SILA-protokollet. Kostnadensom följer av en investering måste i normalfallet få slå igenom i detordinarie avgiftssystemet. Jag anser följaktligen att den begränsning somföljer av SILA-protokollet i delta avseende bör hävas. På så sätt kanavgiftssystemet återföras till ett rörligt styrmedel. Jag avser atl ta upp denna fråga med företrädare förSILA. Vad jag nu haranfört innebär också att fömtsättningar finns att delegera beslutanderätten ifråga om luflfartslaxor till luftfartsverket. Regeringen fattar förnärvarande beslut om landningsavgifl, passageraravgift, undervägsavgift samt denfasta avgifisdelen i den s. k. tvådelade tariffen för det lunga inrikesflyget.Luftfartsverket beslutar redan om övriga avgifter. En delegering avbeslutanderätten medför all statsmakterna bör lägga fast mål och policy för taxeförändringarna under fömtsättningatt nuvarande begränsning enligtSlLA-protokollel kan elimineras. Intill dess bör nuvarande prismål ligga fast.Jag anser atl verket i samband med ireårsplanen bör utarbeta förslag till mål för prissättningen. Fömtom att begränsningarpå prissidan är nödvändiga bl. a. för att främja effektiviteten bör faktiska investeringsbehov och den betalningsviljasom kunderna ger uttryck för kunnafå återspeglas på avgiftssidan. Möjligheten till kostnadstäckning via separataavtal bör emellertid bibehållas men generellt förbehållaskostnadskrävande och angelägna projekt. Separata avtal får t. ex. inte tendera till atl ge en svåröverskådlig koslnadssiluationeller verka hämmande ifråga om kostnadspress och effektiviseringar. Det bör Prop. 1988/89:100 emellertid ankomma på verket att lägga fastnärmare principer för detta. Jag anser vidare atl den avgiflsstmklursom lagts fast och de principer som redovisats i den trafikpolitiskapropositionen bör vara vägledande även förframtiden. innebär att verket skall kunna använda avgifts-instmmentetför alt nå elt rimligt rättvisande kostnadsansvar för kunderna. Prissättningen skall ses som ettmedel att öka effektiviteten och produktiviteten i verksamheten. Jaganser att luftfartsverket bör ges nu nämnda befogenheter fr. o. m. den 1 juli1989. påbörjade luftfartsverket enutredning, den s.k. balansutredningen, föratt belysa skillnaderna i lönsamhetsfömtsättningar mellan SAS inrikestrafik och Linjeflygs. I anslutning tilldetta beslutades att 20 milj. kr. skulleomfördelas mellan SAS och Linjeflyg via luftfartsavgifterna. Med utgångspunkt i balansutredningen nåddes enöverenskommelse mellan verketoch flygbolagen om en resultatutjämning mellan SAS och Linjeflyg. Utöver de 20milj. i överföring som redan beslutats och som prisuppräknasinnebar överenskommelsen också att två flygfrekvenser på sträckan som varit överförda från SAStill Linjeflyg skulle återgå tillSAS. För att kompensera för detta enades man vidare oni en ändring avreglerna för fördelning av intäkter frånresor på delsträckor på de båda förelagens linjer, den s. k. proratering-en. Den utjämning man enades om gällde tillutgången av . har i en skrivelse redovisat att SASoch Linjeflyg enats om att föreslå en förlängning av tidigareöverenskommelse t.o.m. . har inte haft någon erinran motdetta. Jag ansersammanfattningsvis att den verksamhetsinriktning som verket redovisat för treårsperioden kangodkännas. Den plan för investeringar samtde mål för ekonomiskt resultat, prissättning och soliditet jag förordat börvidare ligga till gmnd för verksamheten . Jag hemställer atl regeringen föreslår att 1. godkänna vad jag har anfört omverksamhetens ekonomiska mål och ominriktningen /90 1991/92, 2. godkänna vad jag haranfört om inriktningen och omfattningen avluftfartsverkets investeringar /90-1991/92 samt bemyndiga regeringen att besluta omavvikelser därifrån. 1987/88Utgift 16842000 Reservation 383000 1988/89Anslag 25100000 1989/90 Förslag 25 500000 Verksamheten under anslaget omfattarplanläggning och förberedelser för flygtransportledning, flygplatsdrift ochflygtransport verksamhet under 138 beredskapstillstånd och krig. har beräknatmedelsbehovet till 24,4 milj. kr. före pris- Bil. 8 och löneomräkning. har man prioriterat uppbyggnad av reservdelslager för de civila transportflygplansom ingår i krigsorganisationen. Från anslaget täcks vidare kostnadernaför att anpassa flygplatser lill de krav somställs i en krigssituation, t. ex. breddningar, förlängningar ochförstärkningar av milbanor. Jag förordar för beredskapsåtgärder enligt gällandeprogramplan ett anslag på25,5 milj. kr. för nästa budgetår. Jag hemställer att regeringen föreslår att tillBeredskap för civil luftfart för /90 anvisa ett reservationsanslagpå . Ersättning försärskilda rabatter vid flygtrafik på 1987/88 Utgift 14 500000 1988/89 Anslag 14 500000 1989/90 Förslag 14 500000 Från anslagetutbetalas ersättning till flygbolag för särskilda rabatter vid flygtrafik tilloch från . driver fömtom Linjeflyg också flygbolaget reguljär flygtrafik till ochfrån . Verket anser attsyftet med stödet skall kunna uppnås med ett oförändrat anslag. Jagförordar i likhet med luftfartsverket ett anslag på 14,5 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Ersättning för särskildarabatter vid flygtrafik på för /90 anvisa ettförslagsanslag på . Bidrag till kommunalaflygplatser m. m. Prop.1988/89:100 BiL8 1987/88Utgift 15000000 Reservation 50000000 1988/89 Anslag 15000000 1989/90Förslag 15000000 Från anslaget kanbidrag utgå för drift och investeringar lill huvudmän för kommunalaflygplatser i skogslänen med regionalt betydelsefull linjetrafik. Vidare utgårfrån anslaget . i ersättning till huvudmännen för det s. k. Sveg-flyget. har genom särskilda beslut ställt 50milj. lill förfogande för regionalpolitiska insatser i delar av Bergslagenoch norra inland och för särskilda insatser i . Regeringen har ibeslut ställt medel till i disposition förbidrag lill finansiering av flygplatsinvesle-ring i kommun. Medlenfinns reserverade på anslaget. harför nästa budgetår föreslagit ett anslag på 16 milj. kr. Jag förordar emellertid ett oförändratanslag på 15 milj. kr. Av beloppet bör liksom tidigare 10 milj. kr. kunnaanvändas för bidrag till drift av kommunalaflygplatser i skogslänen med regionalt betydelsefull linjetrafik. Resterande belopp disponeras dels för bidrag till i första hand investeringar i befintligaflygplatser i skogslänen för att etablera eller utveckla befintligreguljär flygtrafik, dels för bidrag till huvudmännen för Sveg-flyget. Som jag framhöll 1987utgår detta specialdestinerade stödunder en treårsperiod. Kommande budgetår utgör det tredje och därmed sista åretenligt beslut med anledning av budgetproposition. Bidrag lill Sveg-flyget bördärefter utgå till flygplatsen i samma principer och villkor som gäller för övriga flygplatser i skogslänen. Jag hemställer att regeringen föreslår all lill Bidrag till kommunala flygplatserm. m. för /90 anvisa ettreservationsanslag på . 1987/88Utgift 24782000 Reservation 14218000 1988/89 Anvisat 43 600000 1989/90 Förslag 47100000 Från anslaget utbetalas ersättning tillchefen för flygvapnet (CFV) för civil pilotutbildning vidtrafikflygarhögskolan i (TFHS). Vi dare kan från anslaget utbetalasbidrag för sådan civil pilotutbildning som 140 bedrivsi privata skolor enligt förordningen (1986:682) om statsbidrag för Prop.1988/89:100 utbildning av irafikflygare m.m. Bil. Chefens for flygvapnet anslagsframställning CFV begär för nästa budgetår en ersättning på 48,2 milj.kr. Verksamheten vid TFHS kommer enligt CFV under /90 att omfatta en ulbildningsvolym på60 svenska elever . CFV anger vidare all den återupptagna aktivamedverkan från flygbolagen med personal är en angelägen och väsentlig garantiför all utbildningsvolymen skall kunna bibehållas. Utbildningen av norska eleverfortsätter i enlighet med det ingångna avtalet. I enlighet med gällande avtal skall som mest 40norska elever vidareutbildas vid TFHS efler sin gmndläggande flygutbildning iNorge. Utbildningenav de norska elevema kommer att bekostas av den . Den civila pilotutbildningen bedrivs i samarbete mellanstaten (chefen för flygvapnet) och SAS, Linjeflyg och Swedair i enlighet medett avtal mellan parterna. Flygbolagen svarar i det sammanhanget för den bolagsanpassadeutbildningen. Flygets snabbautveckling gör det svårt att långsiktigt prognostisera utbildningsbehovet avirafikflygare för den tunga luftfarten. Finansieringen av statens del av utbildningen överstatsbudgeten innebär vissabegränsningar när det gäller att på ett ändamålsenligt sätt tillgodose behovetav ekonomiska och personella resurser. Jag kan heller inte i det sammanhangetbortse från svårigheter all via statsbudgeten rent allmänt öka resursinsatsernafrån statens sida. Jag ser för egen delfördelar i om luftfartsverket i kontakt med berörda flygbolag tog överdepartementets roll som beställare av utbildningen vid TFHS. Delförefaller i del sammanhanget också naturligt atl åtminstone delar avkostnadsansvaret för grundutbildningen belastar luftfartssektorn. En sådan ordning skullegöra del möjligt för verket och näringen att direkt påverkautbildningens omfattning ulan hänsyn till de begränsningar som följer av anslag överstatsbudgeten. Även bidrag till utbildning vid privata skolor och bidrag lill i utbildning av flyglärare skullegöras mer oberoende av den statliga budgetprocessen. Jag anser all dessafrågor bör övervägas. Jag förordaremellertid för nästa budgetår ett anslag på 47,1 milj. kr. I likhet med vad somgäller för innevarande budgetår bör de medel som inte förbrukas vid TFHS få utnyttjas för attunderstödja annan civil pilotutbildning. Efter samråd med chefen förutbildningsdepartementet räknar jag med att800000 kr. för nästa budgetår kan föras över till högskolan för lärarutbildningi för utbildning av flyglärare. Ril 8 Jag hemställer alt regeringenföreslår alltill Civil trafikflygarutbildning för /90 anvisa ell reservationsanslag på . 1987/88 Utgift O 1988/89 Anslag 1000 1989/90 Förslag 1000 utreder enligt sin instruktion (1987:555) allvarligaluftfartsolyckor och tillbud till sådana inom civil och militär flygverksamhet enligtbestämmelser i luftfartslagen (1957:297), luftfartsförordningen (1986:171)och kungörelsen (1966:436) om undersökning av militära luftfartsolyckor. /83 utreder kommissionen även mindre allvarliga olyckor och olyckstillbud.Luftfartsverket och chefen för flygvapnet skall svara för kostnaderna verksamhet. Antaletcivila och militära haverier och resursålgången för att utreda haverierna skall ligga lill grund för fördelningenav kostnaderna. På statsbudgeten upptas därför endast ett formelltanslag. Jag hemställer all regeringen föreslår alt till /90 anvisa ell förslagsanslag på . Postväsende ' Prop. (postens) huvuduppgift är att svara för landels postservice, inklusivepostgiroverksamheten. Verksamhetens omslutning beräknas uppgå till ca 14miljarder kr. Poslen förmedlarförsändelser, lättare gods och betalningar inom hela landet och tilloch från ullandel. Posten utför vidare mot ersättning uppdrag för slalens räkning såsom distribution avblindskriflsförsändelser och utbetalning av barnbidrag, pensioner m. m. Poslenutför vidare uppdrag åt PKbanken ochandra banker. och dess dotterbolag bildar tillsammans en postverkskoncern. I koncernen ingår eltantal särskilda resultatenheter. Inom dessa bedrivs verksamheter som påell naturligt sätt stödjer och kompletterarden egentliga postverksamheten. En annan viktig uppgift för posten äratl bedriva utvecklingsarbete inom områden där posten har naturliga fömtsättningar. Detta påverkar positivt postenslångsiktiga förmåga att upprätthållaen god postservice i landet. Verksamheten skall bedrivas inom ramen för deservicemål och ekonomiska krav som statsmaktema ställer upp. Statsmaktemasstyming av postens verksamhet sker genom att servicemål och ekonomiska kravfastställs på gmndval av rullande Ireårsplaner. finansierar samtligainvesteringar med i rörelsen tillgängliga medel. En konsolidering av postens ekonomi sker helt ipostens räkenskaper, bl.a. i form av en resultatuljämningsfond. Posten fårsjälv förvalla de likvidamedel som inte behövs i rörelsen med iakttagande av särskilda regler för dennaförvaltning som anges av regeringen. Regeringen har även beslutat om den närmare organisationen för förvaltningen. Postverkskoncernens organisation per den I juli 1988framgår av följande diagram. Prop.1988/89:100 Bil. HuvudaffOreonirädet Brev och Paket Statsmakternas krav på service och ekonomiskt resultathar varit styrande förpostens planering av treårsperioden. Posten planerar bland annat utifrån angivna servicemål för postbefordran ochmål för tillgänglighet till kassaservice. Planen bygger vidare på attposten kan uppfylla statensfastställda krav på det ekonomiska resultatet; ett överskott på avomsättningen skall uppnås . För att uppnå de överordnade målen och kraven arbetar posten ocksåmed interna ekonomiska mål, som tillexempel mål för försäljning, prissättning och produktivitet. Posten skall finnasöver hela landet och förmedla brev, paket och betalningar från alla lill alla. För all dennaaffärsidé skall kunna förverkligas har posten i Ireårsplanen ställt upp tvåhuvudmål; nöjda kunder och tillräcklig lönsamhet. Poslen betonar vikten av attdet är kundernas efterfrågan som skallstyra postens verksamhet. De servicemål som statsmakterna angett skalluppfyllas men serviceutbudet skall bestämmas utifrån kundernasefterfrågan och det är deras uppfattning av kvaliteten i de utförda tjänsternasom skall vara avgörande. Utöver att nå målet "nöjda kunder" måsteposten också uppnå tillräcklig lönsamhet. Detta är viktigt om en effektiv och tillföriitlig service skallkunna erbjudas långsiktigt. Det ekonomiska resultatet behövs bland annatför att klara nyinvesteringar och personalutveckling. Postenshuvudstrategier kan sammanfattas i: - kund-och resultatorientering. En fortsatt anpassning av serviceutbudet till kundernasefterfrågan skall genomföras och priserna marknadsan-passas. - koncentrationpå kärnaffarerna. De stora utvecklingsmöjligheterna som finnsinom kärnaffarerna brev, postpakel, betalningar och banktjänster Prop.1988/89:100 skall las till vara. Viktiga uppgifter är alt höja kvaliteten iövernattbefordran av normalbrev samt all minska köerna på en del postkontor ide större städerna. Denna strategi skall tasfram i syfte att ge postenen enhetlig profil. satsning på personalutveckling. Personalen är postensfrämsta resurs. Ytterligare satsningar skall därför göras på personalutveckling. Rekryteringen av personal är en kritisk fråga för postservicen och dess kvalitet. Löne- ochanställningsvillkor i posten måste därför vara konkurrenskraftiga på demarknader där poslen verkar. De ovan beskrivna huvudslrategiema förposten har utformats dels utifrån de måloch krav som har uppställts för verksamheten, dels utifrån postens affärsförutsättningaroch konkurrenskraft. deförhållanden i omvärlden som är oberoende av posten innebär, enligt posten, en rad möjligheter men ocksåvissa hot. Möjlighetema ligger bland annat i all behov av degmndläggande posttjänsterna (kärnaffarema) alltid kommer all fi.nnas och att efterfrågan växer. Dämlöver sker en ökning av tjänstesektorn, vilket ökarefterfrågan av postservice. Vidare innebär den tekniska utvecklingen attmöjlighet ges att utveckla befintliga och utöka kompletterande tjänster. Hoten beslår i att den tekniska utveck lingen skapar konkurrerande medel för överförande av information samt att konkurrenter går in i postens lönsammamarknadsdelar som de inte är skyldiga att ta ettsamhällsansvar för servicen i glesbygden. Postens allmänna konkurrenskraft, dvs.postens situation i jämförelse med ledande konkurrenter, karaktäriseras av bådestyrka och svaghet. Styrkan ligger bland annal i att staten som ägare skaparstabilitet och trygghet. Dessutom är posten välkänd,finns överallt, har hög igenkänningsgrad och mycket bred kundkontakt. Dendecentralisering och målstyrning av verksamheten som sker skaparökat engagemang och ansvar hos poslenspersonal. I treårsplanen nämns som exempel på svaghet att kvalitetsnivåni postdistributionen och på vissa postkontor upplevs somotillfredsställande samt all verksamheten är trögrörlig på grund av sin storlek det tar tid att få genomslag vid förändringar. För alt nå de övergripande målenbeträffande service och uppfylla kraven påekonomiskt resultat har postverket formulerat konkreta strategier förde olika huvudaffärerna. För en närmare presentation av dessa får jag hänvisatill postens treårsplan. 2.3 Postens regionala och sociala ansvar En väl fungerande postverksamhet är en väsentlig ochnödvändig del av Sverigesinfrastmktur. Det regionala och sociala ansvar som posten har redovisas itreårsplanen på följande sätt: Posten ser som sin skyldighet all förmedla normalbrev,postpaket och betalningar över hela landet till enhetlig, 145 10 Riksdagen1988/89.1.saml Nr 100. fastställdoch soUdarisk taxa samt all på begäran offerera utbärning av Prop.1988/89:100 tidningar. en kundstyrd lokalisering. Posten har sin verksamhet ochsina anställda lokaliserade över hela landet. Lokaliseringen och antaletanställda styrs av kundernaskrav på snabb och säker service. decentralisering av verksamheten. Som exempel kan nämnasatt genom utbyte av postkassamaskiner skapas möjligheter atl successivt flytta utarbetsuppgifterfrån postgirot i till postkontoren ute i landet. ett socialt ansvar. Reglerna för postservicensutformning, till exempel accepterade gångavstånd och postlådors placering i lantbrevbäringen, tillämpas under socialt ansvar och undersärskilt hänsynstagande till äldre och handikappade. Svensk postservice står sig väl i ett internationelltperspektiv enligt en undersökningav ett antal gjord av postverket . Undersökningen visar alt har en hög andel inrikes normalbrevsom övernallbefordras. När det gäller portonivån för ett 20-grams normalbrev så ligger väl till vid eninternationell jämförelse. ligger också bra till vid jämförelsenav realportot i 15 olika OECD-länder.Realportot för 20-grams inrikes normalbrev har i sjunkit . Postens roll ibetalningsförmedlingen är också betydande jämfört med några övrigaeuropeiska länder. I den gjorda jämförelsen som omfattar åtta länder har den högstakontotätheten, mätt i antal postgirokonton per1 000 invånare. Drygt 4 svenskar av 10 har konto med postgirofunk-lion. Även när det gäller användningen avpostgirot för betalningstransaktioner intar en tätposition,mätt i antal transaktioner per invånare irespektive land. En svensk gör i genomsnitt drygt 60 transaktioner påkonto med postgirofunktion. När det däremot gäller postverkensinlernationella service, däribland det svenska postverkels, motsvarar den intekundemas krav på kvalitet i servicen ochflexibilitet i prissättningen. Detta har lett till att privata s. k.kurirföretag etablerat sig på postverkens traditionella marknader. a. svenskt initiativ har därför ett bolag ägt av ettantal postverk i västvärlden startat en ny typ av samarbete som syftar till atlkraftigt förbättra posttrafiken mellan berörda länder. Det svenskapostverket deltar, tillsammans med postverken i vissa , i arbetet medalt följa och påverka utvecklingen i förhandlingarna mellan postverken och EG-kommissionen.Det arbete som pågår med att avskaffarestriktioner inom med avseende på rörligheten för kapital,arbetskraft, varor och tjänster berör alla sektorer av näringslivet ochdärmed också den postala. 2.5 Postens bolag och resultatenheter Prop. Bil 8 Inom postkoncernen finns f. n. två bolag.Postbolagen AB och Faslighets ' är ell helägt dotterbolag till posten vars främsta uppgift är all vara moderförelag i endotterbolagskoncern som består av , Poslens TransportljänstAB, AB,, , ,, och budgeterar enårsomsättning på 840 milj. kr. och har ca 4000 anställda. avomsättningen är hänföriig till . Verksamheten därbestår i utdelning av morgontidningar i särskild budorganisation. Postens bilbudsverksamhet bedrivs i ,, och av . På övriga orter ärbilbudsverksam-heten integrerad i den ordinarie postverksamheten.Hullberg Inrikes Transporter AB ombesörjer lidningstransporter,lältgodsdistribution och skräddarsyddatransportuppdrag för stora kunder. ansvarar förexport av posttjänster. I skerinternationell kurirpost i samverkan med . I Bertex MailAB är huvuduppgiften all på uppdrag av främst tidnings-och postorderförelag plasta in, adressera och sampacka poslför-sändelser. och bedriver passagerarlrafik med buss i medomnejd. sköter flyglransport av post m. m. FastighetsaktiebolagetCertus är helägt av posten och har till uppgift att förvärva och förvalta fastigheter där poslen är delägaretillsammans med andra bolageller där andelen extern uthyrning är slor. Inom postkoncernenfinns vidare åtta särskilda resultatenheter, nämligen PoslensAdressregister, PFA Svenska Frimärken, Postens Diligenstrafik, PoslensTryckeri, Poslens Inköpscentral, Postfastigheter, Poslens Bil-verksläder och . Vissaresultatenheter har huvudsakligen interna kunder och är främst direktaservicefunktioner till den övriga poslkoncernen. Andra enheter har en del av sina kunder utanför posten. Bolagen och resultatenheterna är väl integreradedelar av postkoncernen. Den ekonomiskastyrningen sker via rullande Ireårsplaner och ellårsbudgetar. Enheterna leds avstyrelser med representanter från olika intressenter inom posten samt extern representation. Bolagen ochresultatenheterna lämnar ett positivt bidrag till postkoncernens resultat. Postens totala investeringar för treårsperioden 19901992beräknas till . En bedömning avinvesteringarnas fördelning på kalenderåren framgår av följande tabell. Postens investeringar (löpande priser). Posthus m.m. 427 Motorfordon 75 Maskiner och inventarier 553 408 403 121 151 611 346 Investeringsbehovet i posten styrs främstav kundernas efterfrågan på olika tjänster och deras servicekrav på tjänsterna.Under de senaste åren har också skett enkraftig tillväxt i postvolymerna. Investeringar i posthus beräknas till cirka 1 200 milj. kr. Huvuddelen av fastig-hetsinvesleringarna avser redan pågående ellerbeslutade projekt. De störstaobjekten avser postterminaler i Arsta, saml cenlralposthuseni och . Investeringarna skall bidra lill all klara de fastställda servicemålen samt förväntad volymtillväxtför brev med 3 undertreårsperioden. Även investeringar i maskiner och inventarier (1600milj. ) syftar lill all klara fastställda servicemål inom de två huvudaffarsområdena. De tyngstaposterna avser poslkassaterminaler, datorer och utrustning för postgirotsamt utrustning för postbehandling främst inya terminaler. Investeringar i motorfordonplaneras för ca 400 milj. kr. Deinvesteringsprojekt som ingår i investeringsplanen är samtliga prövade och behovet konstaterat enligt ettstyrsystem för investeringar som posten harinfört. I detta styrsystem kan poslen pröva materiella investeringar, immateriella investeringar samt störreförhyrningar av anläggningstillgångar. Utöver de investeringar som beskrivitsovan tillkommer betydande insatser för utbildning och utveckling av deanställda. Posten föreslår atl koncernstyrelsen fr. o. m. den I juli1989 får besluta om att utöka/minska aktiekapital i befintliga bolag inom enram om 100 milj. kr. Posten har också i skilda skrivelser till regeringen underåren 1986 och 1987 hemställt om vissutökning av aktiekapitalet i , att postverket får låna ut pengarinom koncernen mellan verksdelen och bolagsdelen samt attkoncernstyrelsen ges rätt alt besluta om inköp av aktier, bildande, avyttring eller nedläggning av bolag. Postenhemställer vidare omaktieägartillskolt i syfte att möjliggöra nedskrivning av övervärden ivissa av bolagen. 3.1 Mål och krav Jag tillstyrker den allmänna inriktningen avverksamheten som innebär en fortsattkundorientering och en koncentration på postens gmndläggande uppgifter, detsom posten kallar "kärnaffarerna". Kundernas efterfrågan Prop.1988/89:100 vad gäller de grundläggande tjänsterna bör vara styrande förposlens Bil.