prop · GC03150 · 1988-12-31 00:00:00 — Arbetstagarna skall enligtRÄLS 1988 vid föräldraledighet med föräldrapenning över garantinivån även ifortsättningen vara tillförsäkrade lön utan avdrag. Parterna skall fortsättaatt diskutera de tekniska och andra frågor som måste lösas i sammanhanget.Ändringen träder i kraft eller den tidigare dag som parternaenas om. 1988/89:150 Bilaga12 Minbedömning: Arbetsgivarinträdet slopas för föräldrapenning vid barns födelse denI . En omfördelning bör därför göras av lönekostnadema för statligtreglerade anställningar inom ramen för oförändrad belastning på statsbudgeten.För statliga myndigheter bör detta göras med en höjning av lönekostnadspåläggelmed ca en procentenhet. För statsbidragen till lärarlöner bör en sänkning skemed 230-250 milj.kr. Skälenfor min bedömning: För myndigheterna innebär RÄLS 1988 att lönekostnaden underen föräldraledighet minskar med den föräldrapenning som tjänstemannen uppbärenligt lagen (1962:381) om allmän försäk- ring (ändrad senast1989:100). För alt uppnå kostnadsneutralitet förstals-budgeten måste bortfalletav föräldrapenningen på , nettokompenseras. Vilken modell för kompensationen som bör väljas beror på hurlönekostnaderna finansieras. Myndighetermed förvaltningsanslag: Föräldrapenning vid bams födelse uppgick budgetåret1987/88 lill 202 milj. kr. för arbetstagare vid statliga myndigheter för vilkaarbetsgivarinträde gäller. Med antagandel attunderlaget för lönekostnadspåläggel är ca börlönekostnadspåläggel höjas med ca en procentenhet. Den mer preciseradeberäkningen av lönekostnadspåläggets storlek bör göras av RRV. Bidragsfinansieradverksamhet: De arbetstagare med statligt reglerade löner som finansieras medsådana statsbidrag som berörs av finansieringen är i huvudsak lärare ochskolledare vid gmndskolor, särskolor, gymnasieskolor, utbildning förvuxna (gmndvux, komvux och särvux) saml folkhögskolor. Statsbidraget till dessaskolformer utgör bidrag till lönekostnader som huvudmannen haft under ettbudgetår. 1 sådana lönekostnader inräknas också kostnader för vikarier. RÄLS 1988 medför atthuvudmännens lönekostnader för lärare minskas. Statsbidragen till lärarnaslönekostnader bör därför justeras. Jag räknar med all veckolimprisema(motsvarande) för respektive skolform av detta skäl måste sänkas. Preliminärtberäknar jag en sänkning med en proceni, vilket motsvarar en minskad kostnad istorleksordningen 230 250 milj. kr. Jag har i denna fråga samrått medstatsrådet . 1988/89:150 Bilaga12 Minbedömning: Myndighetema bör få ekonomisk kompensation för att undanröjabudgelmässiga hinder för konkurrensneutralitet mellan lokalvård i egen regirespektive på entreprenad. Skälenför min bedömning: Arbetsgivarinträdet kan innebära ekonomiska problem förmyndighetema, om frånvaron för vissa personalkategorier är hög. Då försvårasnämligen myndighetemas möjligheter alt bedriva verksamhet till kostnader som ärjämförbara med dem som uppkommer för verksamhet som bedrivs i privat regi, t.ex. inom lokalvården. Det är enligt min mening angeläget att inom ramen forgällande anställnings- och trygghelsregler för lokalvårdspersonalen undanröjade budgelmässiga hindren för en konkurrensutsatt verksamhet. Jaganser därför att de myndigheter som betalar sjuklön till statligt anställdalokalvårdare bör kompenseras i den mån sjukfrånvaron överstiger dengenomsnittliga för statsförvaltningen. Detta bör ske i form av medgivanden omöverskridanden efter regeringens prövning från faU till fall - av de anslagsom belastas med lokalvårdamas sjuklönekostnader. Inom det militära försvaretbör utgiftsramen höjas i motsvarande mån. Detankommer sedan på myndighetema och de avtalsslulande parterna Prop.1988/89:150 atl vidta de ytterligare åtgärder som bedöms erforderliga för attskapa Bilaga 12 konkurrensneutralitet mellan lokalvård i statlig respektiveprivat regi. Enfinansiering med höjning av lönekostnadspålägget med ca en procentenhetgenereflt innebär att alla myndigheter får bidra till täckningen av detinkomstbortfall som statsbudgeten åsamkas genom den uteblivna föräldrapenningenoch genom ökningen av statsutgifterna lill följd av viss kompensation avlokalvårdarnas sjuklönekostnader. Jag räknar dock med alt belastningen påstatsbudgeten i stort kan hållas oförändrad. Myndigheternasoch försäkringskassomas handläggning av ärenden om föräldraledigheter kommeravsevärt att förenklas i och med slopandet av arbetsgivarinträdet förföräldrapenning. Den nuvarande handläggningen fömtsätter nämligen allmyndigheten och respektive försäkringskassa har omfattande och formaliseradekontakter för att såväl rätten till föräldrapenning enligt lagen om allmänförsäkring som rätten till tjänstledighet och löneavdragets storlek enligt destatliga lönebestämmelsema skall kunna bedömas. Förändringarnabör tillämpas fr. o. m. . Detankommer på regeringen att besluta om ändringar av såväl lönekostnadspåläggelsom statsbidragen lill lärarlönema. 1.4 Trygghetsåtgärder för statsanställda m. fl. IRÄLS 1988 enades parterna om behovet av ett kontinuerligt fömyelse-ochtrygghetsarbele. Partema var bl.a. eniga om att se över nuvarandetrygghetsavtal i riktning mot ett starkt förenklat system med konkretalösningar anpassade till varje situation. avsatte parterna preliminärt50 milj. kr. för /90 för förnyelse- och trygghetsverksamheten iavvaktan på resultatet av elt nytt trygghetsavtal'. De förhandlingar som förnärvarande pågår förs med inriktningen alt ett nytt system skall kunna börjatillämpas . Ettnytt reservationsanslag benämnt Trygghetsåtgärder för statsanställda m.fl. bördärför föras upp på statsbudgeten under trettonde huvudtiteln. För budgetåret1989/90 bör anslaget föras upp med 50 milj. kr. motsvarande del belopp somparterna har avräknat i RÄLS 1988.. Anslaget bör disponeras avcivildepartementet i avvaktan på alt parterna träffar ett nytt trygghetsavtal. delsbereder tillfälle all ta del av vad jag har anfört om statligkompetensförsörjning (avsnitt 1.1), finansieringav de statliga kompletteringspensionerna (avsnitt 1.2) och sjuk-och föräldrapenning vid arbetsgivarinträde (avsnitt 1.3), delsföreslår att lill Trygghetsåtgärder för statsanställda m.Jl. undertrettonde huvudtiteln för /90 anvisa ett reservationsanslag på50000000 kr. 1988/89: Bilaga 12 2 Omläggningen av budgetprocessen Minbedömning: Omläggningen av budgetprocessen är en viktig del i utvecklingen avstyrningen av den statliga verksamheten. Det är angeläget att riksdagenfortlöpande hålls informerad om utvecklingsarbetet. För all bli framgångsriktmåste lösningarna verksam-helsanpassas och arbetet präglas av verklighetsförankringoch pragmatism. Huvuddelen av ansvaret för utvecklingsarbetet inom respektiveområde måste därför ligga hos verksamhetsansvariga inom departement ochmyndigheter. Destöd-, utvecklings- och utbildningsinsatser som sker inledningsvis behöversuccessivt ändra karaktär för all nå en högre grad av verksamhelsanpassning.Delta förutsätter också att departement och myndigheter i betydandeutsträckning själva tar initiativ till och ansvarar för utvecklingsinsatser. Skälenför min bedömning: Omläggningen av budgetprocessen följer de riktlinjer förutveckling av styrningen av den statliga verksamheten som regeringen redovisadeför kompletteringsproposition (prop. 1987/88: 150 bil. 1,FiU 30, rskr. Denna omläggning har påbörjats. Dennya budgetprocessen innebär att all statlig verksamhet skall genomgå enfördjupad prövning . Myndigheterna har därför delats upp i tregmpper. Fördjupad verksamhetsprövning genomförs för den första gruppenmyndigheter inför /92. En betydande del av dessa kommer att gesmyndighelsspecifika direktiv senast . Regeringenredovisar i årets budgetproposition (prop. 1988/89:100 bil. 15, underbilaga15.1) hur de myndigheter och andra organ som lämnar anslagsframställning hardelals in i tre gmpper som successivt går in i den nya budgetprocessen. Medutgångspunkt i denna indelning har regeringen i direktiv för myndigheternasanslagsframställningar för /91 , angett närrespektive myndighet skall gå över lill den nya budgetprocessen. Informationoch utbildning m.m., till slöd främst för de verksamheter som först berörs avomläggningen, har inletts . Cheferna för demyndigheter som ingår i den första gmppen kallades till Prop. 1988/89:150 ettendagsseminarium i febmari. Därefter har totalt fem tvådagarssemina- Bilaga 12rier genomförts med dellagande av en grupp från varje berörd myndighet.Verkscheferna har uppmanals att verka för all denna grupp blir allsidigtsammansatt av ekonomir, planerings-, personal- och verksamhetsansvarigapersoner. Riksrevisionsverkel och statskontoret har gemensamt hafthuvudansvaret för dessa utbildningar. Civildepartementethar vidare anordnat totalt fyra seminarier för personal inomregeringskansliet. Handläggare, rättssakkunniga och enhetschefer iregeringskansliet med ansvar för verksamhet som ingår i den första gruppenmyndigheter samt personal vid planerings- och budgetsekretaria-len ochfinansdepartementets budgetavdelning har deltagit. Riksrevisionsverketfick i uppdrag atl i samverkan med statskontoret utarbetaförslag lill de föreskrifter och vägledningar till den nya budgetprocessen sombehövs för att ersätta den nuvarande budgelhandboken. Verkels förslag tillföreskrifter och lill vägledningar har utnyttjats som utbildningsmaterial vidde genomförda seminarierna. Jag avser alt föreslå regeringen atlbesluta de föreskrifter som successivt skall ersätta budgethandboken när myndigheternagår över lill den nya budgetprocessen. Liksom har gällt beträffandebudgethandboken bör enligt min mening riksrevisionsverkel ges i uppdrag all,utöver sedvanlig publicering i SFS, tillhandahålla myndigheterna föreskrifternasamt de vägledningar som regeringen har låtit utarbeta. Regeringenaviserade komplelteringsproposilion (prop. 1987/88:150 bil. I, FiU30, rskr. 394) en utredning med uppgift att se över budgetpropositionensinnehåll och utformning. Utredningen, som är ell led i utvecklingsarbetet,skall bl.a. lämna förslag lill riktlinjer för och exempel på hur information omolika verksamheter skall redovisas i budgetproposilionen. En huvuduppgift förutredningen bör vara alt utreda och lämna förslag lill hur information omregeringens förslag om olika verksamheters innehåll, inriktning, resurser ochresultat, baserat på en fördjupad verksamhetsanalys, bör utformas ibudgetpropositionen i anslutning lill beslul för en kommande treårsperiod.Regeringen har beslutat om en sådan utredning medlandshövding som ordförande och med parlamentarisk medverkan (Dir.1989:13). Utvecklings-och informationsinsatserna kommer efler hand atl behöva ökas som en konsekvensav all nya myndigheter går in i den nya budgetprocessen.Stabsmyndigheterna arbetar successivt fram och deltar i olika former avstödinsatser för både myndigheterna och . Det kan gällaexempelvis metodutveckling, tillämpning av metoder, allmän rådgivning och medverkani utbildning. Föralt bli framgångsrikt måste utvecklingsarbetet präglas av verklig hetsförankring och pragmatism. Den statliga verksamheten är omfattande och verksamheterna varierar i storiek och karaktär, vilket kräver verksam- hetsanpassade lösningar. En viktig förulsällning för utvecklingsarbetet är därför att verksamhetsansvariga inom departement och myndigheter tar ett huvudansvar för förändringsarbelet inom sina respektive områden. Dellai sin tur förutsätter ett aktivt deltagande och en slor bredd i arbetet. Prop.1988/89:150 De stöd-, utvecklings- och utbildningsinsatser som skerinledningsvis be- Bilaga 12 höver successivt ändra karaktär för alt nå en högregrad av verksamhelsanpassning. förutsätter också alt departement och enskildamyndigheter i betydande utsträckning själva tar initiativ lill och ansvararför utvecklingsinsatser. Stabsmyndigheterna och blir då merinriktade på att stödja, snarare än all driva myndighets-, departements- ellersektorvisa utvecklingsprojekt. Elt alternativ kan också vara all ett utvecklingsprojektdrivs gemensamt av en eller flera stabsmyndigheter tillsammans med en ellerflera andra myndigheter. fortsalla förändringsarbelet är det således enligt min mening viktigt attaktivt söka lämpliga former för atl stödja sådana insatser som departementeller myndigheter tar initiativ till. Stödet kan vara av olika karaktär,exempelvis finansiella resurser, kompelens och resurspersoner eller lämpligaformer för samverkan. Jaghemställer att regeringen bereder tillfälle allta del av vad jag nu har anfört om omläggningen av budgetprocessen. Tryckeri, 1989 10 Utdrag ur protokoll vidregeringssammanträde Föredragande: statsrådet Prop.1988/89:150 Bilaga 13 Anmälan till proposition med förslag till slutligreglering av statsbudgeten för /90, m.m. StatsrådetFeldt har tidigare denna dag redogjort för de övergripande motiven för regeringens ställningstagande tifl förstärkning av samarbetet med de Europeiska Gemenskaperna (EG) på forsknings- och utbildnings området. EG:snuvarande miljöforskningsprogram löper . Programmet äröppet för deltagande av tredje-land. För att komma i fas med EG:s allmännaramprogram för forskning och utveckling sker en omförhandling avdet nu löpande miljövårdsprogrammet. Det nya programmet har fått benämningenSTEP (Science and Technology for Environmenlal Protection). Programmet beräknaspågå t.o.m. . Ett formellt beslut om STEP väntas tas av EG:s ministerrådunder . EG-parlamentet väntas ta ställning tifl STEP under hösten1989. Ensvensk anslutning till STEP leder med stor sannolikhet till en ökadeffektivisering av forskningen inom prioriterade områden. Det råder storöverensstämmelse mellan och forskningsplaner, vilket ger godaorganisatoriska fömtsättningar för ett effektivt utnyttjande av de samladeforskningsresurserna. Ett viktigt skäl för en svensk anslutning till STEP ärvidare den möjlighet det ger att komma fram tifl likartade synsätt i viktigamiljöpolitiska frågor. Sammanfattningsvisgäller att genom att deha i EG:s forskningssamarbete kan både få delav den forskning som bedrivs inom EG samt dessutom bidra till, och i viss mångenom eget aktivt forskningsarbete, påverka utvecklingen i en riktning somstämmer väl med de svenska miljöpolitiska målen. 1 1988/89:. Svenskanslutning till STEP Prop. 1988/89: 150 Formelltkan förhandlingarna om ett svenskt deltagande inledas efter EG- '"Sä pariamenleisbeslut och svensk anslutning kan ske tidigast under våren 1990.Sverige kan dock bli med i programmets rådgivande kommitté redan efter EG-rådetsbeslut. Kostnadernaför dellagande i STEP beräknas i proportion till BNP. Kostnaderna för ellsvenskt deltagande blir enligt kommissionens beräkningar ca 20 milj. kr. Kostnadenper år bhr därmed för del ca 5 milj. kr. Under /90 kanman räkna med kostnaden för fullt medlemskap först från . /90 erfordras alltså 2,5 milj. kr. Till detta kommer den svenskadelen av projektkostnaderna som räknar med att kunnarymma inom befintliga ramar. Medhänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen altlill Miljövårdsforskning - utöver vad som föreslagits i prop. 1988/89:100bil. 16 - för /90 anvisa ytteriigare EGgenomför ett femårigt forskningsprogram inom sirålskyddsområdet.Programmet omfattar drygt 200 forskningsprojekt med en total volym av ca 300milj. Ett nytt strålskyddsprogram för perioden 1991 har börjatframförhandlas i EG. Programmet kan komma alt förlängas till att omfattafemårsperioden 1990- 1994. Syftetmed programmet för år 1990-1991 är "att ta fram data och metoder sombehövs för att förebygga och motverka skadliga effekter av joniserande strålningoch radioaktivitet samt att göra bedömningar av konsekvenser avstrålningsolyckor. Speciell uppmärksamhet skall fästas vid utvärderingen avnyligen inträffade olyckor och missöden och de lärdomar som kan dras avdessa". Följandeområden prioriteras i det nya programmet: A. Människorsexponering för strålning och radioaktiva ämnen B. Biologiska/medicinskakonsekvenser av strålning m. Prop. 1988/89: 150 Ansökningshandlingarnaavseende programmet 1990-1991 skall vara EG-sekreiarialet tillhanda ijuni 1989och beslut om fördelning av medlen meddelas . Jaghar inhämtat att är angeläget att deltar iforskningsprogrammet för strålskydd. Då inte formellt kan anslutas lillprogrammet förrän , har EG föreslagit att strålskyddsinstitutetskickar ut ansökningsformulär till svenska forskningsinstitutioner, vareftersvenska forskare i sin tur sänder in ansökningar till EG som om deltog iprogrammet. inbjuds vidare att delta i den rådgivande kommittén somobservatör under arbetet med projektansökningarna - informelltkommer dock de svenska delegaterna att ha samma inflytande som de övriga. blir kostnaden för 2,8 milj. kr. Programmetlöper kalenderårsvis, varför inga medel betalas in till EG förrän . Nästa möjlighet till anslutning inträffar troligen först år1995, eftersom det nu planerade programmet med största sannolikhet kommer attförlängas t. o. m. . EG:sstrålskyddsprogram omfattar centrala delar av strålskyddsinstitutelsansvarsområde. Programmet är ur svensk synvinkel mycket omfattande. Genom attdelta häri får omedelbar och full tillgång till forskningsresultat somuppnås inom hela EG:s forskningsprogram på strålskyddsområdet, och svenskaforskare får betydligt förbättrade möjligheter att delta i avancerad och högkvalitativforskning ocksä utomlands. Jaghar fått veta att strälskyddsinstitutet bedömer ett svenskt deltagande i EG:sforskningsprogram vara så värdefullt att institutet är berett att omprioriterasin verksamhet så att institutet av anvisade forskningsmedel kun finansiera desvenska projektkostnaderna. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslärriksdagen attlill Bidrag till - utöver vad som har 1989/90:100 bil. 16 - för /90 tedt» Tryckeri, 1989 Bilaga1 Reviderad finansplan Innehåll 1 Den ekonomiska politikensinriktning ................... .... 1 2 Den inlernationella ekonomin ............................. .... 6 3 Den svenska ekonomin .................................... 7 4 Ekonomisk-politiska åtgärder............................... .. 13 5 Budgetpolitiken .............................................. .. 23 6 Den offentliga sektornsförnyelse ...................... .. 28 1 Statsbudgeten budgetåret1988/89 och 1989/90.... .. 39 2 Underliggande budgetuveckling ......................... .. 46 3 Statens lånebehov och statsskulden..................... 47 4 Statliga garantier ........................................... .. 49 5 Årsbokslut för /88 ........... .. 50 6 Finansfullmaklen................................................ .. 56 7 Förändringar i statligverksamhet.......................... .. 56 Bilaga1.3 Utdrag ur riksrevisionsverkeis reviderade inkomstberäkning för budgetåret1989/90 Bilaga1.4 Beräkningar för anslaget räntor på statsskulden, m. m. /90 Bilaga1.5 Reviderat förslag till statsbudget för /90 Tryckeri, Stockliolm 1989