prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — avsätts för anslagsposten Rekrytering och utbildning av fältpersonal. Denna anslagspost upptar skatter och sociala avgifter förfältpersonal som erläggs i samt kostnader för försäkringsavgifter vidvarusändning-ar. Mot bakgrund av det försämrade säkerhetsläget i mottagariänderna,framför allt i södra , får även vissa personalkostnader redovisade iSIDA:s anslagsframställning avseende handläggning av säkerhetsfrågor finansieras frånanslagsposten. Medelsbehovet för /90 beräknas fill 51 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. godkänna de riktlinjer och bidrag förutvecklingssamarbete genom SIDA som jag i det föregående förordat. 2. bemyndiga regeringen att göra deutfästelser och åtaganden som jag föreslagit i det föregående, 3. tillUtvecklingssamarbete genom SIDA för /90 anvisa ett reservationsanslag av6090000000 kr. 1987/88 Utgift 1 216 032 741kr. 1988/89 Anslag 1 . 1989/90 Förslag 1 . Under anslagetanvisas medel för u-landsforskning genom styrelsen för u-landsforskning (SAREC), tekniskt samarbete och u-krediter genom be redningen för internationellt tekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS), gäst- sUpendieprogram genom , främjande av export genomimportkontoret för u-landsprodukter (IMPOD), industriellt samar- 114 betegenom fonden för industriellt samarbete med (SWED- Prop. 1988/89:100 FUND), projektbistånd till vissau-länder samt medel för särskilda insatser Bil. 5 i skuldtyngdau-länder. Andra biståndsprogram budgetåren1988/89-1989/90 (milj. ändring 1989/90 BITS verksamhet, därav (170,0) (210,0) (+ 40,0) (370,0) (400,0) (+ 30,0) Industriellt samarbete(1) (72,0) (25,0) (1) Finansiering med reservationsmedel under u-krediter SAREC föreslår att 330 milj. kr. av konsolidering då en ny organisation trätt ikraft, datorisering och internutbildning genomförts, samt ett regionkontor isödra upprättats, har SAREC ambitionen att expandera det bilaterala samarbetet. Verksamheten innefattar stöd tillinternationella forskningsprogram, stöd till forskning i och forskningssamarbete med länder iAfrika, och Lafinamerika, samtstöd till svensk u-landsforskning.Ett centralt mäl är att stärka nationell forskningskapacitet i . SAREC menar att deinternationella forskningsprogrammen har en viktig roll som producenter avforskningsresultat och som stöd för nationella forskningsansträngningar. SAREC harfunnit det angeläget att i de internationella forskningsprogrammen verka förökat deltagande av u-landsrepre-sentanterbåde pä forskar- och ledningsnivå. Likaså har SAREC aktivt verkat för att knyta ihop de nationellainstitutionerna i samarbetsländerna medde internationella forskningsinstitut som SAREC stöder. SAREC fortsätter att med prioritetutveckla det bilaterala forskningsstö- Prop. 1988/89: 100 det till ett antal,främst afrikanska, länder. Detta stöd ges för att på längre Bil. 5 sikt bygga upp forskningskapacitet. SAREC stöderockså samarbete med några länder sombesitter en starkare bas för forskning än de fattigaste . I dessa fall koncentreras samarbetet tillområden där forskningsresultat av mer generellt u-landsintresse kan nås ochdär kan bidra med relevant forskningskompetens. SAREC avser att gåvidare med institutionssamarbete som modell i forskningsstödet. Den innebär attinhemska forskare vid u-landsinstitu-tioner skall formulera och genomföra projekt, gärna isamarbete med motsvarande svensk vetenskaplig institution. Ett problem äremellertid tillgången pålämpliga svenska resurser. Även om SAREC i huvudsak anlitat universitetsinstitutioner i finns exempel påu-landsinsfitu-fioner som biståttannan u-landsinsfitution. Samverkan med insfitutioner i kan blimer aktuella . Forskarutbildning ärett ökande inslag inom SAREC:s bilaterala samarbete. SAREC menar att utbildningenhelst bör äga rum inom ramen för ett välfungerande långsiktigt institutionssamarbete. SAREC avser att öka stödet till nationella forskarutbildningsprogrami . Utanför deordinarie bilaterala samarbetsprogrammen har SAREC utformat särskildastödformer för samhällsvetenskapliga forskare i och Afrika.SAREC finner det angeläget att genom det svenska stödet stimulera forskningspluralismför att ge utrymme för skilda vetenskapliga synsätt och för att understödja en vetenskapligoch samhällelig debatt. Av vikt är också att stödja forskning som berör demokrati och mänskligarättigheter. har SAREC för avsikt att inventera forskningsläget på detta område. SAREC framhålleratt det finns starka skäl att i ökad omfattning göra riktade insatser för attbevara existerande goda forskningsmiljöer och för att stärka basen förforskning inkl. forskarrekrytering. SAREC framhåller den starkakopplingen mellan högre utbildning och forskning och välkomnar samverkan medSIDA. Diskussioner om sådan samverkan förs kring förslag till stöd förhögre utbildning och forskning inom områdenaskog- och markvård. SAREC planerar vidare att med några andra givare undersökamöjligheterna till givarsamverkan förstöd till högre utbildning och forskning inågot eller några . Som komplement tilldet ordinarie internationella och bilaterala stödet tar SAREC initiativ tillforskningsstöd inom några områden som SAREC bedömer som särskilt angelägna. Dessa inkluderar områdena miljö ochutveckling, marin forskning, AIDS, demokratisk samhällsutveckling och mänskliga rättigheter, energiforskning i Östafrikaoch södra , forskning iCentralamerika, högre utbildning och universitetens infrastruktur, samtsvensk u-landsforskning. SAREC ser det somen viktig uppgift att samordna och skapa en lämplig balansmellan de olika stödformerna till svensk u-landsforskning. Under /89 fortsätter SAREC med projektstöd och stöd till ytterli gare några forskningsmiljöer samt med tillsättningen av forskartjänster. /90 skallforskningsmiljöstödet utvärderas inför nytt tre- 116 årsstöd.Detta kommer att ge underlag för planering av det långsiktiga Prop. stödets utveckling och roll i SAREC:s totala stöd till svensku-landsforsk- Bil. Merparten avSAREC:s samlade stöd går till jordbruks-, skogsbruks-, och miljöforskning.Närmare en tredjedel av stödet går till hälsoforskning. Samhällsvetenskaplig,naturvetenskaplig och teknisk forskning erhåller också stöd från SAREC. Budgetåret1987/88 gick drygt hälften av det bilaterala och regionala stödet tillAfrika, gick till och till . Forskning och uppbyggnad av forskningskapacitet är avstor betydelse för möjligheter att lösa grundläggandeutvecklingsproblem. En central uppgift för SAREC är att bidra till att byggaupp och stärka forskningskapaciteten i enskilda , vilket sker bl.a. genom samarbetemellan forskningsinsfitufioner i och institutioner i . Genom att bidratill att stärka forskningsmiljöer i och till utbildning på akademisknivå kan forskarflykt motverkas och förmåga att lösa problem i utvecklingen öka. SAREC:s verksamhetär desto viktigare då den ekonomiska krisen har drabbat forskningen i många u-länderhårt. Akuta problem har i många fall tvingat länder att koncentrera sina begränsade resurserpå mera omedelbara behov, vilket fört med sig att forskningens bas harförsvagats. Forskningenskapacitetskris är särskilt framträdande i . Det är därför naturiigt att SAREC liksom övriga biståndsmyndigheterger fortsatt hög prioritet i sin verksamhet. Jag finner de ökadesatsningarna på forskarutbildningväl motiverade och välkomnar SAREC:s strävanden att främja kontakter mellan nationella institutioner medinternationella institut. De fattigasteu-länderna utgör SAREC:s främsta verksamhetsområde. Det kan dock även ifortsättningen vara motiverat att bedriva visst forskningssamarbete medu-länder som har en starkare bas för forskning. Forskning påjordbrukets, skogsbrukets och miljöns områden är angelägen. Orsakssammanhangenbakom avskogning och ökenspridning är komplicerade. egna resurser att bedrivamiljöforskning är blygsamma, varför ett långsiktigt och metodiskt engagemangkrävs. Jag vill i dettasammanhang lämna en kort redovisning av det forsknings program om skog och miljö som SAREC /87 har ansvaret för. Programmet är inriktat delspå uppbyggande av forskningskapacitet i särskilt i , dels på merresultatinriktade forskningsprojekt inom högt prioriterade områden. Stödet har två ämnesmässiga huvudin riktningar: ett program för torra områden (ökenspridning) och ett program för sluten skog (avskogning). För torra och halvtorta områden förläggs flertalet insatser till medan forskningsprogrammet för tropisk skog innefattar insatser också iLafinamerika och . har stöd beviljats för bl.a. ett forskarutbildningsprogram i mark- och vat tenvård, agro-forestry-forskning,biologisk bekämpning av skadeinsekter, forskning om miljökonsekvenser vid avverkning av tropisk regnskog, 117 forskning kringrehabilitering av torr lövfällande tropisk skog, samt för ett Prop.1988/89:100 forskningsprogram om olika aspekter på mänskligt liv i torraområden. 5 Forskningsprogrammet om skog och miljö och andra satsningarinom skogs-, markvårds-, jordbruks- och miljöforskning bör enligt min meningfortsatt ha hög prioritet. Jag välkomnarSIDA:s och SAREC:s arbete för samverkan mellan forskningsstöd och andra delar av utvecklingssamarbetet.Stödet till svensk u-landsforskning börfortsätta i syfte att genom forskning och undervisning bidra till den internationella förståelsen i föru-ländernas problem och förSveriges roll i ett internationellt utbyte med bl.a. . U-landsforskningen i är viktigför utvecklingen av resursbasen förutvecklingssamarbetet. Regeringen har, för att ytterligare förstärkainsatserna på detta område, enligt forskningspolitiska beslut (prop. 1986/87:80, bil. 2, UU 16, rskr.285), inrättat bl.a. sex professurer inom områdena ekonomi, statskunskap och miljö vid SAREC. Jag har tidigareunder anslaget C 2. Utvecklingssamarbete genom SIDA, anslagsposten Särskilda program m.m.,redovisat ett treårigt forskningsprogram om AIDS och tropiska sjukdomar. Anslagen föru-landsforskning har ökat starkt under en följd av år och anslagsutnyttjandet är högt. /90 föreslår jag att 315 milj.kr. anvisas för u-landsforskning. Av beloppet avser 20 milj. kr. det särskildaforskningsprogrammet om skog och miljö. Medel för SAREC:sförvaltningskostnader tas upp under anslaget C 6. Styrelsen för u-landsforskning (SAREC). Tekniskt samarbete och u-krediter BITS föreslår att 260 milj. kr. anvisas för teknisktsamarbete inklusive internationella kurser för /90. I beloppetingår av BITS beräknade behov för program som avser stipendier och expertutbytevilka administrerasav , samt stöd till utbildning och driftledning i vissa projekti vilka dehär. Vidare ingår beräknade kostnader om ca 3,5 milj. kr.för konsuUer för granskning och uppföljning av projektförslag samt kostnader för utveckling av detadministrativa systemet inom BITS.Beredningen begär vidare bemyndigande att även /90 få lämna utfästelser om bidrag inom det tekniskasamarbetet motsvarande två gånger medelsramen. Inom det tekniska samarbetet förordarBITS en ökning av stödet till såväl konsult-som utbildningsinsatser för enskilda länder. Vidare förutses ett ökatutnyttjande av det finansiella stödet till vissa länder, samt att det tekniska samarbete som inletts med ,inom vilket BITS bidrar till korttidskonsulter för projektbedömning ochprojektgranskning, kommer att växa. Höjningen avmedelsramen motiveras främst av att BITS räknar med att utrymmetför nya åtaganden snabbt kommer att krympa till följd av växan deutbetalningar för gjorda utfästelser som det genom att u-lands- intresset är stort finns goda möjligheter att utveckla det tekniska samarbe- 118 För gåvoelement i u-krediter föreslårBITS en medelsram på 400 milj. Prop. Ett medelstillskott på400 milj. kr. ger, med hänsyn till den befintliga Bil. 5 reservationen,utrymme för den förutsedda ökningen av utbetalningarna under budgetåret1989/90. Vid utgången av /88 uppgick reservationen underanslagsposten u-krediter till 1022 milj. kr. Den förutseddaökningen av utbetalningarna under u-krediter sammanhänger bl.a. med dehöjningar av den lägsta tillåtna förmånlighetsgraden (gåvoelementet) iu-krediterna som genomförts och 1988 i enlighet med enöverenskommelse inom . U-krediter ges numera med en förmånlighetsgrad på till minst utveckladeländer och till övriga . Således behöver mer biståndsmedel tas ianspråk för vaqe kredit. I samband medregeringens beslut om tillämpning av de nya reglerna bemyndigades BITS, ienlighet med de förslag som anmäldes i 1987/budgetproposition,att inleda försöksverksamhet med s. k. kombinationskrediter beståendeav två separata komponenter: en gåva och en exportkredit.Försöksverksamheten omfattar de minst utvecklade länderna. Om särskilda skälföreligger kan kombinationskrediter lämnas även till andra länder. Vidkombinationskrediter beslutar BITS om gåvodelen och AB om exportkrediten. BITS föreslår attu-kreditgivning bör kunna aktualiseras även via statliga utvecklingsbanker ivissa . Ett sådant arrangemang skulle göra det lättare attkanalisera u-krediter fill mindre och medelstora industrier också inom denprivata sektorn. U-kreditgivning i denna form förutsätter att utvecklingsbankenär väl etablerad, har kapacitet och kompetens att utvärdera projekt, och haren utlåningspolitik som är förenlig med målen för svenskt bistånd. Bankensprojektinriktning bör vidare överensstämma medden som gäller för u-kreditgivningen samt lämpa sig för samarbete medsvenska företag. U-krediter användsofta för projekt med lång livslängd. Inom u-kredit-systemet har dock som regelkredittider om högst medgivits. En återbetalningstid kanemellertid bli alltför ansträngande i förhållande fill den period över vilken projekten kommer attgenerera intäkter och överskott. BITS avser därför att /89 medgemöjligheter till kreditfider eftersom längre kreditfider möjliggör en bättre anpassning av återbetalningsvillkoren tillbetalningsförmågan. Detta skulleinnebära en bättre anpassning till andra länders villkor vilka överlag medgerlängre kredittider på mjuka krediter än . Ur biståndssynpunktkan det enligt BITS vara rimligt att vid utformningen av tänkbarakredhvillkor även medge viss amorteringsfrist. Med amorteringsfrister kan kravpå återbetalning innan en anläggning eller en fabrik genererat nödvändigtöverskott undvikas. BITS avser mot denna bakgrund i störreutsträckning än ge möjligheter till kreditvillkor som innefattar amorteringsfrister. U-krediterförsäkras genom s. k. biståndsgarantier mot eventuella för luster om låntagare eller köpare inte fullgör sina förpliktelser. Genom särskilda avsättningar från biståndsanslagen och erlagda har en säkerhetsreserv byggts upp.Säkerhetsreserven utökades /88 119 med 43 milj. kr. fill totalt 270 milj. kr. vilketmotsvarade av garantiför- Prop. 1988/89: 100 bindelser för gjorda åtaganden.Skadefallen i u-kreditsystemet har Bil. 5 varit förhållandevisbegränsade. BITS anser därför att det inte finns några behov att /89ta medel från u-kreditanslaget till säkerhetsreserven. Garantigivningen iu-kreditsystemet är uppbyggd på regelsystemet för statliga exportkreditgarantier frånexportkreditnämnden (EKN). BITS skall isina beslut om garantierna vägledas av de yttranden och förslag som EKNlämnar. Premiema som tas ut för biståndsgarantierna baseras på EKN:s ordinarie premiesystem. BITS anmäler att mani anslutning till utredningen om statens roll vid finansiering av export(SOU 1988:42) önskar att garantifrågorna i u-kreditsystemet ses över. De medel BITSerhåller för tekniskt samarbete resp. u-krediter anvisas under separata delposter. BITS anför attdet vore önskvärt att få kunna omfördela medel mellan posterna. Dettekniska samarbetet genom BITS är ett flexibelt instrument som möjliggör insatser i olika former som kan anpassastill mottagarländemas behov och utvecklingsnivå. I kretsen av ett 20-talsamarbelsländer ingår främst länder med vilka ingått samarbetsavtal,men också några tidigare programländer för SIDA och länder som avstatsmakterna bedömts som lämpliga församarbete genom BITS. Mer reguljärt samarbete i olika former genom BITSomfattar bl.a. , , , , , , , , , , , , , ,, , , ,, , , och . BITS kan besluta omenstaka insatser också i andra länder. Jag delar BITSuppfattning att det är motiverat att öka stödet till det tekniska samarbetet.En anslagshöjning är motiverad med hänsyn till att intresset bland samarbetsländerna förtekniskt samarbete med ökar alltmer. De enskilda projektförslagentenderar också att bli större i takt medatt kunskaperna om den svenska resursbasen ökar i samarbetsländerna. Det finnsockså ett mycket starkt intresse från samarbetsländerna, från SIDA:sprogramländer och från övriga för BITS kurser och seminarier. De internationella kurserna ärvärdefulla instrument för att överföra kunnande till ett stort antalu-länder på viktiga områden som energi, transporter och kommunikationer samtindustri. Jag välkomnar BITS strävanden attutvidga kurserna till nya områden som bl. a. förvaltning och miljö. Med hänsyn till attbefintliga ramar utnyttjats har regeringen innevarande budgetår beslutat att omfördela 20milj. från reservationen för u-krediter till tekniskt samarbete. Insatserna inom det tekniska samarbetethar utvecklats i riktning mot lite större och mer komplexa projekt, somkräver längre planerings- och genomförandetid. I enlighet med bemyndigande får BITS utfäs ta två gånger anslaget under ett budgetår för tekniskt samarbete (prop. 1987/88:100,bil. 5, UU 20, rskr. Jag förordar en medelsram för Prop. 1988/89:100 tekniskt samarbete om 210 milj. kr. BITS bör få ta i Bil. 5 anspråk erforderliga medel för konsulter, bl. a. för granskning avprojektförslag, utvärderingar, och till utveckling av administrativa system.För att öka allmänhetens kännedom om BITS verksamhet bör medel under det tekniska samarbetet också tas i anspråk förinformation. BITS bör även få bemyndigandeatt under /90 utnyttja 20 milj. kr. av reservationen för u-krediter för utbildnings- ochföretagsledningsinsatser inom verksamhet. Inom ramen förtekniskt samarbete har BITS räknat in medel för expertutbyte genomsvenska institutet. Expertutbytesprogrammet är ett bra och flexibelt komplementtill de internationella kurserna. Ett ökat personutbyte mellan Sverigeoch vidgar möjligheterna till framtida samarbete inom olika områdenpå ett värdefullt sätt och är viktigt inte minst som inslag i insatser för att främjademokrati. Jag beräknar en höjning av medlenför expertutbyte med . till 4 milj. kr. Genom u-krediteröverförs finansiella resurser på förmånliga villkor för att finansierasvenska varor och tjänster i projekt som prioriteras av låntagarlandet ochsom BITS bedömer få betydande utveckHngsfrämjande effekter förlandet. Utfästelse om u-kredit görs som regel i samband med att ett svensktföretag lämnar anbud på ett projekt. Krediten kan utnyttjas först när ett kontrakt har vunnits iinternationell konkurtens. De höjningar av dens. k. förmånlighetsgraden i u-krediterna som genomförts ienlighet med överenskommelser mellan flertalet syftar till attunderstryka krediternas karaktär av biståndspolitiskt instrument ochmotverka en osund exportkonkurrens med användande av biståndsmedel. U-kreditgivningenexpanderade snabbt under första hälften av 1980-taIet, men under de tvä senaste budgetårenhar utbetalningarna minskat. Dennaavmattning i verksamhetsvolymen hänger främst samman med minskningen avnyinvesteringarna i mänga som en följd av den ekonomiska krisen idessa länder. En annan sida av den ekonomiska krisen är att ett stort antal harotillfredsställande kreditvärdighet. Det är också naturligt att enstaka, störreprojekt medför svängningar i anslagsbelastningen. Det finns tecken påatt investeringarna i åter ökar. För u-kreditverksamheten kan detta geutslag i form av ökat medelsbehov. Diskussioner förs bl.a.om BITS medverkan i vattenkraftprojektet i . Även andra medelskrävande projekt kan bli aktuella. Jag finnerdet också värdefullt att BITS sökersamarbete med utvecklingsbanker i mottagarländerna och att samfinansiering medVärldsbanksgruppen och regionalautvecklingsbanker främjas. Jag anser även att det ur biståndssynpunkt kan vara rimligt att i u-kreditsystemet medgelängre kredittider och amorteringsfrister såsom BITS föreslår. Frågor som rörgarantierna i u-kreditsystemet harbehandlats av (SOU 1988:42). Jag avser att föreslåregeringen att förelägga förslag i dessa frågor. Den stora ointecknade reservationen under anslagspostenför u-krediter 121 gerutrymme för ökade åtaganden och utbetalningar, också med hänsyn Prop.1988/89: 100 tagen till att höjningen av lägsta gåvoelementet ökarbiståndskostnaden för Bil. krediterna.Mot denna bakgrund föreslår jag att 400 milj. kr. gåvoelementi u-krediter under /90. avriksdagen (prop. 1987/88: 100, bil. 5, UU 20, rskr. 226) äger BITS rätt attgöra utfästelser om biståndsmedel för u-krediter med belopp om högst två gånger de vid varie tillfälle tillgängliga medlen. Med anledning avverksledningsreformen har regeringen utfärdat en ny instruktion för BITS. Fr.o.m. årsskiftet1988/89 ingår företrädare för i . Medel för BITSförvaltningskostnader tas upp under anslaget C 8. Beredningen förinternationellt tekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS). av svenska institutets gäststipendier finansieras med medel från detta anslag. För innevarande budgetår har överbiståndsbudgeten 3,7 milj. kr.anvisats för dessa stipendier. Jag föreslår att stödet räknas upp med 0,8 milj.kr. till 4,5 milj. kr. Svenska institutetsverksamhet behandlas under anslaget D 1. m. m. IMPÖD:s verksamhet behandlas under anslaget E 6.Importkontoret för u-landsprodukter. För /89 har 16,5 milj.kr. anvisats för verksamheten.IMPOD har också tilldelats särskilda medel från anslaget C 2. Utvecklingssamarbete genom SIDA försatsningar i södra . Omkringhälften av IMPOD:s landsamarbete sker med SADCC-länderna. IMPOD har också fått regeringens uppdrag attfortsätta beredningen av importfrämjande biståndsinsatser iFilippinerna. De svenska anslagenfill /internationella handelscentrum (ITC) administreras avIMPOD. Medlen belastar anslaget C 1. Bidrag fill intemationella biståndsprogram. IMPÖD:s verksamhetbefinner sig i ett expansivt skede. Bl.a. bygger IMPOD upp verksamheten avseende s. k.IMPOD-garantier för marknadsföring av u-landsprodukter. Vidare förväntas ökadeinsatser på informationsområdet.Jag ser positivt på att lMPOD:s engagemang växer och finner att särskilda medel för SADCC-samarbetet bör anvisas även för budgetåret1989/90. Efter samråd medstatsrådet föreslår jag att . anvisas förIMPOD:s verksamhet. Medlen anvisas under anslaget E 6. Importkon toretför u-landsprodukter. Mot bakgrund av det höga anslagsutnyttjandet ochexpansionen av verksamheten bör därutöver . ställas till regeringens förfogande för täckande av eventuella ytterligare kostnader underanslagsposten. IndustrieUt samarbete Prop. 1988/89: 100 Ril 5 är enligt stadgarnaen självständig statlig stiftelse. skall förmedla kontakter, medverka till och finansieraförinvesteringsstudier och delta i långsiktiga samverkansprojekt genomaktieinnehav samt ge lån och garantier. Verksamheten skall bidra tillindustriell utveckling i genom att främja samägda företag s. k. jointventures för tillverkning eller tjänsteproduktion. Fondens uppgift är attgenom en relativt begränsad insats med statliga medel stimulera svenska företag tillsamarbetei och att satsa egna resurser i samarbetet. Sfimulansen skall särskilt inriktas påetablering i som tidigare endast i begränsad utsträckning dragit till sig svenskaföretags intresse. Fondens grundkapital,ursprungligen 100 milj. kr., skall enligt riksdagsbeslut (prop. 1984/85:100,bil. 5, UU 12, rskr. 225) steg för steg höjas till 250 milj. kr.Hitfills är 225 milj. kr. Fonden har bemyndigats att medstatsgaranti låna upp medel inom en ram motsvarande högst det vidvarje tillfälle inbetalda kapitalet. gav regeringen en särskildutredare' i uppdrag att göra en översyn avbehovet av och formerna för särskilda stödinsatser i SWED-FUND:s verksamhet.Betänkandet Kunskapsöverföring genom företagsutveckling (SOU 1988:4) har remissbehandlats. En remissammanställning finnstillgänglig på .