prop · GC0325 · 1988-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1988/89:25 med förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten /89, m.m. Regeringen förelägger vad som har tagits upp i biflogadeutdrag ur regeringsprotokollet för de åtgärder och de ändamålsom flramgår av föredragandenas hemställan. 1 propositionen föreslås utgifter m. m. på tilläggsbudgetI till statsbudgeten för innevarande budgetår. De anslag som begärs uppgår tilldrygt 118 milj. kr. De största anslagen går till lokaliseringsbidrag tillBoliden , anskaffning av ett nytt utsjöbevakningsfartyg tillkustbevakningen samt till statens invandrarverk för avarbetning avbalansärenden. Vidare föreslås bl. a. att får avyttraaktier i och i . Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 27oktober 1988 Prop. 1988/89: 25 Närvarande: statsministern , ordförande ochstatsråden , , S. , , , R. Carisson,. , , , G. , , ,, och . Föredragande: statsministern , statsråden ,, S. . R. , , G. , , Johanssonoch . Proposition med förslag oin tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /89 Regeringen har i proposition 1988/89:3 om bidrag vidadoption av utländska barn föreslagit att på tilläggsbudget tillstatsbudgeten för innevarande budgetår anvisa 30 milj. kr. för detta ändamål. Regeringen har vidare i prop. 1988/89:47 om vissaekonomisk-politiska åtgärder, m.m. föreslagit att sammanlagt drygt180 milj. kr. anvisas för åtgärder syftande till ökat arbetskraftsutbud samtökad rörlighet på arbetsmarknaden. I propositionen föreslås också en engångsökningav anslaget till länsbostadsnämnderna om drygt 30 milj. kr. för utveckling av ADB-systemhos statens bostadsfmansieringsaktiebolag (). De ytterligare medelsbehov utöver gällande statsbudget somnu kan överblickas och andra frågor som bör tas upp i detta sammanhang börsammanfattas i en gemensam proposition angående utgifter på tilläggsbudget Itill statsbudgeten för /89. Denna proposition bör föreläggasriksdagen . Skulle anslagsframställningar därutöver på till-läggsbudget förinnevarande budgetår visa sig ofrånkomliga bör dessa föreläggas viden senare tidpunkt. Statsministern och statsråden föredrar förslag tillriksdagen i frågor angående anslag m. m. pä tilläggsbudget 1 till statsbudgetenför /89. Anförandena redovisas i underprotokollen för resp.departement. Statsrådet avslutar: Jag hemställer attregeringen föreslår att besluta om anslag på tilläggsbudget 1 tillstatsbudgeten för /89 och vidta åtgärder i enlighet med deförslag som föredragandena har lagt fram. Regeringen ansluter sig till föredragandenas övervägandenoch beslutar att genom proposition förelägga vad föredragandena haranfört för de åtgärder och de ändamål som föredragandena har hemställt om. Regeringen beslutar vidareatt de anföranden som redovisas i underpro- Prop. 1988/89: 25 tokollen ochen sammanställning över de anslag som regeringen begär skall bifogaspropositionen enligt följande: Bilaga1 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1988/89 D. Domstolsväsendet m. m. [1] D 7. Någotanslag för detta ändamål finns inte upptaget i statsbudgeten för innevarandebudgetår. Fråganom information och utbildning av nämndemän har behandlatsi (se JuU 1982/83:32, s. 30f och 1986/87:25, s. 90- Det har dåuttalats att någon mer organiserad eller permanent verksamhet som syftar egentlig juridisk utbildning av nämndemännen inte kan anses lämplig medhänsyn till den ställning som lekmän som nämndemännen intar. Fråganaktualiserades senast i med anledning av motionsönskemålom bättre information och utbildning till nämndemän. uttaladedärvid (JuU 1987/88:38, s. 16) att utskottet ansåg det erforderligt med ökadeinformations- och utbildningsinsatser om de regler som styrrättegångsförfarandet och om regler rörande t. ex. sekretess och tystnadsplikt.Utskottet uttalade vidare att det ter sig naturligt att tillgodose behovet avsådana insatser genom att domstolscheferna med viss regelbundenhet, t. ex. ianslutning till att val av nämndemän ägt rum, låter samla nämndemännen idomstolen till utbildning och information. Föregen del vill jag först framhålla att jag delar den uppfattning om nämndemannautbildningsom justitieutskottet gett uttryck för i skilda sammanhang. Nämndemännens rollvarken är eller skall vara sådan att det vore lämpligt att söka utbilda nämndemännentill jurister. Däremot är det angeläget att ge dem kunskaper om vissaförfaranderegler, sekretessbestämmelser och annat som inte har medavgörandet av det enskilda målet att göra men som utgör nödvändigagrundkunskaper för att delta i rättskipningsarbetet. Genomatt praktiskt taget hela nämndemannakåren kommer att vara nyvald vid årsskiftet19881989 har vi ett ovanligt lämpligt tillfälle att riktaen bred och väl förberedd informationsinsats till En sådan insats skall som justitieutskottet fram- Prop. 1988/89:25 hållit inte avse någon egentlig juridisk utbildning utan ta sikte på att ökaBilaga 1 nämndemännens kunskaper om de regler som styr förfarandet i domsto larna. Även grundläggande regler om t. ex. sekretess, jäv och tystnadsplikt bör omfattas av informationen. Krav på insatser för att förbättra kunska perna i dessa viktiga ämnen har rests från nämndemän, domare och även i den allmänna debatten. Jagföreslår mot denna bakgrund att det för innevarande budgetår anvisas medel påtilläggsbudget för informationsinsatser för nämndemän. Detdirekta ansvaret för att genomföra inflormationsinsatserna bör vara lokalt ochvila på varje domstolschef Det stora antalet nämndemän i landet och dengeografiska spridningen gör det för övrigt praktiskt omöjligt att anordnainsatserna centralt. Tilldomstolarnas stöd och för att garantera en viss enhetlighet vad gäller inflormationensinnehåll kommer att ta flram ett utförligt inflormationsmaterial.Verket kommer även i övrigt att hjälpa domstolarna med praktiska flrågor vidplaneringen och genomförandet av inflormationen. Som jag framhöllinledningsvis är det dock framför allt ett lokalt engagemang och intresse sombehövs för ett gott resultat. Jaganser det därför inte lämpligt med några närmare direktiv för hur och närinsatserna skall göras. Det ligger dock i sakens natur att de nyvalda nämndemännentämligen omgående bör erbjudas inflormationen. Föratt inflormationsinsatsen skall kunna genomföras inom rimliga ekonomiska ramarser jag mig nödsakad att begränsa ersättningen till nämndemännen vid inflormationsdagentill att avse reskostnader och traktamenten enligt bestämmelserna iförordningen (1982:814) om ersättning till nämndemän och vissa andrauppdragstagare inom domstolsväsendet m. m. Ersättning bör även kunna betalasför andra utlägg som undantagsvis kan förekomma. Detär förenat med stora kostnader att samla landets samtliga nämndemän för endags inflormation. Det är därför nödvändigt att man noga planerar genomförandetoch också beaktar de kostnadsmässiga konsekvenserna. Detbör vara en uppgiflt för att fördela de medel som ställs tillförfogande för informationsdagen och meddela de närmare föreskrifter omersättning som behövs. Medlenbör anvisas på ett för ändamålet särskilt inrättat anslag. Jaghemställer att regeringen förslår att tillInformation till nämndemän på tilläggsbudget I till statsbudgeten /89 anvisa ett reservationsanslag av . 11 1988/89. F. Rättshjälp m. m. Prop. Bilaga 1 [2] F 7. Allmänna advokatbyråer: Rörelsekapital m.m. Någotanslag för detta ändamål finns inte upptaget i statsbudgeten för innevarandebudgetår. Iårets budgetproposition anmälde dåvarande cheflen för justitiedepartementetatt regeringen hade uppdragit åt att vidta åtgärder för attavveckla verksamheten vid den allmänna advokatbyrån I (prop.1987/88:100, bil. 4, s. 110). Bakgrunden till beslutet om nedläggning var attbyrån under en följd av år visat ett mycket svagt rörelseresultat med bl. a. enökad belastning på den rörliga krediten hos som följd. Trotsatt olika åtgärder vidtagits för att förbättra lönsamheten hade byrån intelyckats vända den negativa utvecklingen. Verksamhetenvid byrån upphörde till följd av domstolsverketsåtgärder. De båda advokaterna vid byrån har eflter uppsägning tillförsäkratsförmåner i form av årlig ersättning enligt avtalet om avgångsförmåner ().Övrig personal vid byrån har tillträtt nya anställningar i . Isin redovisning av uppdraget har beräknat kostnaderna förnedläggningen till sammanlagt 5 milj. kr., varav drygt 4,2 milj. kr. avserbalanserade förluster t.o.m. . Efteren framställning flrån beslutade regeringen den 6 oktober 1988att verksamheten skall upphöra vid fitlialkontoret i som hör tillden allmänna advokatbyrån i . Nedläggningen skall vara genomfördsenast vid utgången av . Ävendetta beslut hade sin grund i dålig lönsamhet och prognoser somvisade att kontoret saknade ekonomiska och andra förutsättningar för fortsattdrift. Nedläggningen av filialkontoret kan genomföras utan avskedanden. Domstolsverkethar beräknat kostnaderna för avvecklingen till 2,3 milj. kr., varav huvuddelenutgörs av filialkontorets utbalanserade förluster. Desamlade förlusterna som har uppkommit i verksamheten vid Linköpingsbyrån och vidTrollhättefilialen har finansierats med den rörliga kredit som de allmännaadvokatbyråerna disponerar hos . Gränsen för byråernassammanlagda upplåning hos är bestämd tillhögst 26 milj. kr. Föratt bl.a. minska behovet av rörlig kredit och därmed också minska byråernassammantagna kapitalkostnader anser jag att medel bör skjutas till föratt täcka de underskott som den nedlagda verksamheten har medfört. Jag förordardärför att ett särskilt anslag. Allmänna advokatbyråer: Rörelsekapital m. m.förs upp i statsbudgeten för innevarande budgetår och att medel, sammanlagt 7,3milj. anvisas i enlighet med vad jag nu anfört. Jaghemställer att regeringen föreslår att tillAllmänna advokatbyråer: Rörelsekapital m. m. på tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /89 anvisa ett reservationsanslag av 7300000kr. Bilaga2 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ' Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1988/89 m. m. Garantiåtagandetill fond för bosättning och regional utveckling Europarådetsfond för bosättning och regional utveckling () bildades år1956. Fonden betraktades ursprungligen som ett instrument i flyktingpolitiken,men är inriktad huvudsakligen på att finansiera projekt förinfrastruktur, sysselsättning och bostäder i regioner med stora beflolkningsomflyttningar.Högsta prioritet ges härvid insatser i samband med inhemska flyktingströmmaroch naturkatastrofler. Projekt som erhållit lån gäller bl. a. husbyggnad,mindre och medelstora industrier, åtgärder för att främja återinvandring ochminska landsbygdsavflyttning samt hjälp till flyktingar. Största låntagarna ärItalien, , , , och . Sverigeanslöt sig till fonden , och tillskrevs då en andel om 1,i fondenskapital, vilken flramräknades i förhållande till vårt befolkningstal. Densvenska fondandelen uppgår till , varav betalats inoch utgör ett garantiåtagande till fonden. Fondensstyrelse beslutade (resolution 159) bl. a. om en frivilligkapitalförstärkning. För del beräknades denna till I ,varav förutsågs inbetalas till fonden och resterande lämnas iform av garantier. Medelför kapitalinbetalningen har reserverats i budget förinnevarande budgetår. År1987 fattade fondens styrelse beslut (resolution 190) om ännu enkapitalförstärkning genom överföring av vinstmedel och ytterligare garantiåtagandenfrån medlemsstaterna. För del uppgår de förväntade nyagarantiåtagandena till . skulle kapitalandeli fonden ökas med genom överföring av vinstmedel. Detsammanlagda nya garantiåtagandet från svensk sida belöper sig således, utöver kapitalandden,till , dvs. flrånbeslutd (resolution 159) och frän beslutet år Prop.1988/89:25 1987 (resolution 190). Jagförordar att höjer garantiåtagandet till fond förbosättning och utveckling. Merparten av fondens medlemsstater har under våren1988 uppfyllt sina åtaganden enligt flondstyrdsens beslut och år 1987.Sverige har sedan sitt inträde spelat en aktiv roll i flonden. Enförutsättning för ett flortsatt trovärdigt deltagande i flondens arbete är attde förväntade garantiåtagandena lämnas även flrån svensk sida. Ett fullgörandeav dessa åtaganden ger dessutom uttryck för vilja att inte bara sökafördelar utan också ta sitt ansvar i det europeiska samarbetet. Jaghemställer att regeringen föreslår att lämnaett garantiåtagande till flond för bosättning och regionalutveckling till ett belopp motsvarande . Bilaga3 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1988/89 F. Gemensamma myndigheter m. m. Anskaflfning av materiel för 1statsbudgeten /89 (prop. 1987/88: 100, FöU 11, rskr. 346) har underdenna anslagsrubrik anvisats ett förslagsanslag om . Därutöver har ikompletteringspropositionen (prop. 1987/88: 150, bil. 8, FöU 13, rskr. 386)anvisats ytterligare . till anslaget avseende vissa åtgärder för attförstärka ubåtsskyddet. Riksdagenbeslöt att godkänna en överenskommelse mellan ochSovjetunionen om avgränsning av kontinentalsockeln samt av den svenskafiskezonen och den sovjetiska ekonomiska zonen i m.m. (prop. 1987/88:175, UU 33, rskr. godkände en överenskommelse mellande båda länderna om ömsesidiga relationer på fiskets område i det tidigareomtvistade området i . I propositionen anförde föredraganden attöverenskommelsen innebär ökade krav på den fisketillsyn som kustbevakningenutövar och att det särskilt mot bakgrund av den omfattning som fisket fåttunder senare tid är angeläget att kan bedriva en eflfektiv övervakningi området. Föredraganden anförde vidare att regeringen i annat sammanhang böråterkomma med förslag till ytterligare resurser för och hurdessa skall finansieras. Jag återkommer till denna flråga. Kustbevakningenhar i sin programplan för perioden /90 1996/97 redovisat de åtgärder som erflordrasmed anledning av den utvidgade fiskezonen. Inledningsviserinras om att fisket är förbundet med ett omflattande regelsystem, som tillstor del bygger på internationella avtal. Syfltet med detta system är attskydda och bevara de levande tillgångarna i havet. För att regleringen av fisketskall flå avsedd eflfekt krävs en eflfektiv övervakning. övervaknmginnehåller flrämst två typer av kontrollåtgärder: a)Identifiering och positionsbestämning av fiskefartyg för att avgöra om fartyget bedriver olovligt fiske (t.ex. fiske inom svensk fiskezon utan tillstånd) 10 b)Bordning av fiskefartyg för kontroll av att reglerna för fiskets vård och Prop.1988/89: 25 bedrivande samt ingångna avtal efterlevs. Bl.a. kontrolleras fångster. Bilaga 3 fiskdoggböcker och redskap. Verksamhetenställer höga krav på tekniska hjälpmedel för positionsbestämning ochidentifiering. Övervakningsfartygen måste ha god uthållighet, storsjövärdighet och vara lämpade för bordning i öppen sjö. Denutvidgade svenska fiskezonen innebär att den yta som har attövervaka ökar med ca. med i förhållande till dentidigare fiskezonens totala yta. Fiskezonens gräns flyttas som längst 22nautiska mil österut medan gränsens totala längd endast ökar marginellt.Behovet av övervakning och kontroll ökar, inte minst mot bakgrund av detaktuella områdets betydelse för fiskbeståndens fortlevnad i och dettidigare intensiva tredjdandsfisket i samma område. Även den utvidgning av densvenska kontinentalsockeln som ägt rum genom den svensk-sovjetiskaöverenskommelsen ställer krav på övervakning och kontroll. Kustbevakningensnuvarande resurser för havsfiskeövervakning består främst av de två utsjöbevakningsflartygenKBV 171 och samt kustbevakningsflygel. Fartygens användbarhet begränsasav en mindre lämplig konstruktion och brister i arbetsmiljön. Vissaförelägganden från sjöfartsinspektionen innebär att fartygen inte kan fullgörasina bevakningsuppgifter på ett godtagbart sätt. Föratt en eflfektiv och flortlöpande övervakning av den utvidgade fiskezonenskall komma till stånd, anser jag att bör förstärkas med ettnytt flartyg, som skall vara utflormat och bemannat för att klara denna uppgiflt.Det nya utsjöbevakningsflartyget skall ha sin hemmahamn på . Kostnadenför anskaflfningen kan beräknas till 65 milj. kr. totalt, varav 22 milj. kr.beräknas komma att belasta detta budgetår. Leveransen av fartyget beräknas skeunder /91. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1) till.Anskaffning av materiel för på tilläggsbud get 1 för /89 anvisa ett förslagsanslag av . för delbetalning av ett nytt utsjöbevakningsfartyg, 2) bemyndiga regeringen att medge att beställningar av materiel för dettaändamål får läggas ut inom en kostnadsram på 65 milj. kr. 3) bemyndiga regeringen att som en engångsanvisning räkna upputgiftsramen för det militära försvaret budgetåren 1988/89, 1989/90 och 1990/91med respektive 22 milj. kr., 21,5 milj. kr. och 21,5 milj. kr. för dekostnadsökningar som föranleds av ovanstående förslag. K. övrigaändamål Prop. Bilaga 3 K 7. Förbättradutbildning för vapenfria tjänstepliktiga 1proposition 1987/88:81 om ändring i lagen (1966:413) öm vapenfri tjänst, m.m.hemställde regeringen bl.a. om godkännande av de allmänna riktlinjerför tjänstgöringsområden, krigsplacering, utformning och genomförande avvapenfriutbildningen samt förmåner till vapenfria tjänstepliktiga som angettsdär. godkände riktlinjerna (FÖU8, rskr. Beträflfandeutformningen och genomförandet av vapenflriutbildningen föreslogs åtgärder somsyftar till att förbättra kvalitén och höja eflfektiviteten påvapenfriutbildningen. Personal hos utbildningsanordnarna med ansvar för devapenfrias utbildning föreslogs bl.a. ges en egen utbildning som administrerasav . Föratt åtgärderna skall kunna få genomslag fr.o.m. behöver nämndenför vapenflriutbildning ytterligare resurser för /89. För dessaändamål behöver nämnden medel för två personår. Merkostnader för löner och förresor, traktamenten och lokaler m.m. uppskattar jag tUl sammanlagt 0,6 milj.Därtill kommer engångskostnader för undervisningsmaterial. Dessa kostnaderberäknar jag till 0,6 milj. kr. Medhänvisning till vad jag har anfört hemställer jag att regeringen föreslår att . tilläggsbudget I för /89anvisa dt förslagsanslag av . Bilaga 4 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Föredragande:statsministern såvitt avser punkten 1; statsrådet såvittavser punkten 2 Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1988/89 [1] Vissa frågorom anslag för /89 tilldepartementen Isamband med öppnande anmälde jag vissaförändringar i regeringens sammansättning och arbetsfördelning. Ett första stegi de avsedda förändringarna av regeringsarbetets organisation är mitt beslutsamma dag om ett antal förordnanden för olika statsråd att inom den nuvarandedepartementsorganisationens ram föredraga skilda ärendegrupper med stöd avbestämmelserna i 7 kap. 5 § regeringsformen. Den ändrade arbetsfördelningeninom regeringen bör dock möjligt komma till uttryck idepartementsorganisationen. Arbetetmed att förbereda de avsedda ändringarna i departementsindelningen har nuinletts i . Detta arbete är inriktat på att den nyaorganisationen skall träda i kraft . huvuddrag innebär den tilltänkta förändringen följande. Tillcivildepartementet förs från ärenden om polisväsendetoch från finansdepartementet pris- och konkurrensfrågor, frågor omnäringsfrihet, konsumentpolitiska frågor samt frågor om avlöning och pension ioffentlig anställning. Vidare förs till ungdomsfrågor ochvissa lotteriärenden från samt jämställdhetsfrågor frånarbetsmarknadsdepartementet. TiWfinansdepartementet förs från frågorom konsolidering avutländska skulder samt ärenden om världsbanksgruppen utom International DevelopmentAgency (). Kommunikationsdepartementettillförs ärenden om registrering av fritidsbåtar flrån jordbruksdepartementet.Bostadsdepartementet tillförs idrottsfrågor från ochindustridepartementet tar från över frågor om rekreationoch turism. Tillarbetsmarknadsdepartementet förs från industridepartementet frågor omregionalpolitiken. Flerautredningar m. m. påverkas av omorganisationen på så sätt att de efter dennakommer att byta departementstillhörighet. Föreskrifternaom departementsorganisationen och om fördelningen av ärenden mellan departementen beslutas av regeringen och finns f n. intag na i departementsförordningen (1982: 1177, ändrad : 1032). t2 1988/89. Rättelse:S. 13 mellan rad 5 och 6 nerifrån. Tillkommer nytt stycke. S. 16 rad 2. Årtaländrat till 1988. Föratt den nya organisationen skall kunna börja tillämpas redan under ° innevarandebudgetår krävs en omdisposition av medlen under vissa av de anslag som /89 anvisats under littera A i huvudtitlarna, såsom vissadepartementsanslag samt anslag för utredningar m. m. och för extra utgifter.Regeringen bör nu inhämta bemyndigande att disponera de aktuellaanslagen på det sätt som krävs för att den planerade omorganisationen skallkunna genomföras. Jaghemställer att regeringen föreslår att bemyndigaregeringen att vid disposition av anslag som anvisats för /89för att bekosta verksamheten vid departement, utredningar, m. m. användamedlen i enlighet med vad jag har förordat i det föregående. Vissa centrala myndigheter m. m. [2] D 2. Investeringar m. m. Pådetta anslag har anvisats 800 milj.kr. Investeringarinom lokalhållningsområde redovisas för i form aven rullande treårsplan. har bemyndigat regeringen att besluta ominvesteringar upp till en kostnad av 50 milj.kr. per objekt ( prop 1987/88:100, bil.9, s 36-40, FiU 26, rskr 338). Riksdagenhar beslutat att plan- och bostadsverket skall lokaliseras till fr.o.m.den 1 juli 1989 (prop. 1987/88:37, BoU 5, rskr 106). harutrett ett antal lösningar på lokalbehovet och funnit att en ombyggnad avkasern- och kanslibyggnaden inom kvarteret i är en lämplig lösning.Lokalerna kan disponeras för lantmäteriet och en mindre enhet vidriksantikvarieämbetet. föreslår att en mindreutbyggnad görs av den befintliga matsalen vid den närbelägna länsstyrelsen.Kostnaderna har beräknats till 82,1 milj.kr. Eftersomkostnaderna för ombyggnaden överstiger 50 milj.kr. skall ärendet underställasriksdagen för prövning. Regeringen har dock med hänsyn till den pressadetidplanen för projektet och mot bakgrund av beslut ilokaliseringsfrågan - uppdragit åt attpåbörja nämnda ombyggnad. Byggstart är planerad till . Inflyttningberäknas härigenom kunna ske etappvis fr. o. m. . Projektet föreslåsingå i treårsplanen för investeringar och bör underställas förgodkännande i efterhand. Denaktuella kasern- och kanslibyggnaden har tidigare planerats att utnyttjas för polis, åklagare och allmänt häkte. för polisdistriktetfortfarande är otillfredsställande har Prop. 1988/89: 25redovisat ett förslag till nybyggnad i kvarteret , som ersättning för Bilaga 4 tidigare planerad om- och tillbyggnad i kvarteret . Kostnadernahar beräknats till 95 milj.kr. och en preliminär kostnadsram bör uppföras itreårsplanen för investeringar. Medelsbehovetunder innevarande budgetår för nämnda byggnadsobjekt beräknas kunna rymmasinom anvisade medel på reservationsanslaget. Jaghemställer att regeringen föreslår att bemyndigaregeringen att besluta om investeringar inom de kostnadsramar som jag harförordat. Utdrag ur protokoll vidregeringssammanträde Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten /89 Överftiringav en tjänst som professor från samhällsvetenskaplig fakultet till humanistiskfakultet Viduniversitetet i finns en tjänst som professor ijournalistik inrättad. Medel för tjänsten har beräknats under anslaget D 19.Samhällsvetenskapliga fakulteterna m.m. har hemställtatt proflessuren i journalistik överförs flrån samhällsvetenskaplig tillhumanistisk flakultet. Universitets- och högskoleämbetet har tillstyrktframställningen. 1enlighet med forskningsproposition inrättades viduniversitetet i en professur i journalistik knuten till samhällsvetenskapligfakultet. har inför inrättandet av den nya professurengjorts en grundlig analys av hur samlade resurser för utbildningoch florskning inom områdena journalistik och masskommunikation börorganiseras. har flunnit det lämpligt att föra sammaninstitutionen och centrum för masskommunikationsforskning ien ny institution. I anslutning härtill föreslår att den nyaprofessuren knyts till den humanistiska fakulteten.