prop · GC03140 · 1988-12-31 00:00:00 — atttill Prisstöd UU jordbruket i norra för /90 anvisa ettförslagsanslag på . Ärendetbör behandlas under innevarande . 5 Beslut Prop. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta de förslag som föredraganden har lagtfram. Jordbruksförhandlingsgruppen har gjort betydandeframsteg med att överarbeta elementen i förhandlingsförslag och inlagor underden senare delen av förhandlingsprocessen. Man har nått det stadium i dennaprocess då de allmänna riktlinjer och procedurer som skall följas i förhandlingarnasslutfas måste definieras i operativa termer för att utgöra en ram förliberalisering av jordbrukshandeln och ställa alla åtgärder som påverkarimporttillgången och exportkonkurrens under förstärkta och mer operativteffektiva GATT-regler och discipliner. Det råder stor enighet om att jordbrukspolitikenmåste bli mer lyhörd för internationella marknadssignaler för att tillmötesgåmålet om en libe-raliserad internationell handel och att stöd och gränsskyddbör sänkas successivt och utformas på ett mindre handelsstörande sätt. Utvecklingsländernas särskilda behov och villkorbör beaktas i alla stadier av förhandlingarna i enlighet med principen omsärskild och differentierad behandling av utvecklingsländer som slogs fast iPunta del Estedeklarationen. I enlighet härmed stöder ministrarna enramuppläggning som innehåller följande inbördes relaterade lång- ochkortsiktiga element samt arrangemang betr. sanitära och fytosanitära regler. Långsiktiga element och riktlinjer för reformen Mjnistrarna är eniga om alt jordbruksförhandlingarnas långsiktiga målär att upprätta ett rättvist och marknadsorienterat handelssystem förjordbruksvaror och att en reformprocess skall initieras genom förhandlingar omstöd- och skyddsåtaganden och genom att införa strängare och mer operationellteffektiva GATT-regler och discipliner. Det ovan nämnda långsiktiga målet skall medverka till att betydandesuccessiva minskningar av jordbruksstöd och skyddsåtgärder skall äga rumfortlöpande som skall få till resultat attkorrigera och förhindra restriktioner och störningar på världsmarknaden förjordbruksprodukter. Detta mål skall uppnås genom förhandlingar om särskildapolicies och åtgärder eller genom förhandlingar och åtaganden i termer av ettmått på stödnivå, för vilken villkoren får förhandlas fram, eller genom enkombination av dessa tillvägagångssätt. Åtgärder som bidrar positivt tillreformprogrammet och som vidtagits efler Punta del Este-deklarationen fårtillgodoräknas. När det gäller att uppnå det långsikliga målet som beskrivits ovan,skall de förstärkta och mer operationellt effektiva GATT-regler och discipliner,som skall tillämpas lika for alla avtalsslutande parter, och de åtaganden somskall förhandlas fram, omfatta alla åtgärder som direkt ellerindirekt påverkar importtillträde och exportkonkurrens, särskilt: 52 kvantitativaoch andra icke-tariffära importbegränsningar vare sig de onga. upprätthålls med "waivers", "protocols of accession" ellerandra inskränk ningar och undantag, och alla åtgärder som inte uttryckligen nämns i GATT-avtalel samt frågan om att ovanstående åtgärder omvandlas till internastödåtgärder (inkl. inkomst- och prisstöd) som direkt eller indi rekt påverkar handeln; direktbudgetstöd till export, andra utbetalningar för exporterade produkter och andra former av exportstöd. exportförbudoch -begränsningar. Ministrarnaär överens om att särskildoch differentierad behandling av utvecklingsländerna är elt integrerat element i förhandlingarna särskilt beträffande de förstärkta och mer operationellt effektiva GATT-reglerna och disciplinerna; statliga stödåtgärder, direkta eller indirekta, sombidrar till att främja jordbruks- och landsbygdsutveckling är en integrerad delav utvecklingsländernas utvecklingsprogram; tillvägagångssätt för att beakta eventueUa negativaeffekter av reformprocessen på utvecklingsländer som är nettoimportörer avlivsmedel skall utvecklas. Deltagarnaerkänner att andra faktorer än handelspolitiska beaktas i deras jordbrukspolitik. I förhandlingarna att uppnå det långsikliga målet skall hänsyn tas till förslag som inriktar sig på deltagarnas intressen av t.ex. livsmedelsberedskap. Denförsta etappen av de överenskomna åtagandena om det långsik tiga reformprogrammet skall genomföras . Deltagarnainbjuds att till framlägga detaljerade förslag till hur det långsiktiga målet skall uppnås, bl. a. beträffande följan de: 53 villkor för och användning av ett mått på densamlade stödnivån Prop. 1988/89: 140 (AMS), Bilaga 1 förstärkta och mer operativt effektiva GATT-regleroch discipliner; modaliteter för en särskild och differentieradbehandling av utvecklingsländer; sanitära och fytosanitära regler ocharbetsprogrammet som förespeglas i (c) nedan; tariffering, avlänkat inkomststöd, och andrametoder att anpassa stöd och skyddsåtgärder; metoder för att beakta eventuella negativa effekterav reformprocessen för utvecklingsländer som är nettoimportörer av livsmedel. 12.Senast skall deltagarna komma överens om del långsiktigareformprogrammet och tidsplanen för dess genomförande. Kort därefter, med beaktandeav de olika nationella procedurerna för att genomföra internationella avtal,skall deltagama notifiera sina planer för att uppfylla överenskomnaförpliktelser och åtaganden. 13.Reformprogrammet kommer att bli föremål för multilateral övervakning och andraprocedurer som är nödvändiga för att se till alt de åtaganden som gjorts underförhandlingarna efterlevs. Fr. o. m. att detta beslut antagits och fram till dess attjordbruksförhandlingarna formellt avslutas , åtar sigdeltagarna, inom ramen för gällande lagstiftning, GATT-regler och åtaganden,att nuvarande nivåer för inhemskt stöd, exportstöd och gränsskydd inomjordbmks-sektom inte överskrids. Deltagarna åtar sig att se till att de hinderför marknadstillträde, lariffära såväl som icke-tariffära, som är i kraft dagenför detta beslut inte därefter intensifieras vad gäller importen av jordbmksprodukteroch inte heller utvidgas till ytteriigare produkter, inklusive förädladejordbmksprodukter. Deltagarna skall anses följa detta åtagande så länge sommöjligheterna till marknadstillträde för enskilda produkter 1989 och 1990 inteunderstiger genomsnillet . Deltagarna skall också se till attde stödpriser till producentema, uttryckt i nationell valuta*, som fastställseller beslutas direkt eller indirekt av regeringarna eller deras myndigheterinte överstiger den nivå som gäflde vid dagen för . detta beslut eller vidtaandra åtgärder för att se till att nuvarande stödnivåer till produkten i frågainte höjs. Dellagarna uttalar sin avsikt att sänka stöd och skyddsnivåer för1990. Detta kan ske antingen genom att använda AMS eller genom all De skall senast notifiera Prop. 1988/89:140 hur detta åtagande kommer att uppfyllas. Deltagarnaär överens om att rapportera om hur de uppfyller de ovan nämnda åtagandena med sex månaders intervaller. Den första rapporten skall lämnas senast den . Alla deltagare kan ta upp frågor som rör eller påverkar efterlevnadenav åtagandena vid möten med jordbruksförhandlingsgmppen. Vid exceptionella förhållanden** kan jordbruksförhandlingsgruppenbefria en deltagare från åtaganden som man bundit sig för enligt ovan. Utvecklingsländerförväntas inte göra åtaganden under B. Sanitära och fytosanitära regler 20.Ministrarna står bakom harmonisering av nationella regler som ett långsiktigtmål och ett arbetsprogram omfattande följande mål: (1) utveckla harmoniseringen av sanitära ochfytosanitära regler och åtgärder, på basis av lämpliga standarder utarbetade avrelevanta inlernationella organisationer inklusive the Codex AlimentariusCommission, the International Office of Epizootics and the International PlantProtection Convention; (2) stärka Artikel XX så attåtgärder som vidtas för att skydda mänskligt-, djur- och växtliv eller hälsaär konsistenta med god vetenskaplig bevisning med lämpliga principer förekvivalens; (3) se över existerande notifierings- ochmolnotifieringsprocedurer för att åstadkomma transparens och en effektivnotifieringsprocess för nationella regler och bilaterala överenskommelser; (4) utveckla en konsultativ process som säkrartransparens och ger möjlighet för bilateral lösning av dispyter; (5) förbättra effektiviteten i den multilateralatvistlösningsprocessen i så att nödvändigt underlag från vetenskapligexpertis och bedömningar ges, med stöd av relevanta internationellaorganisationer; (6) gå igenom möjliga effekter på utvecklingsländema avGATT-regler och discipliner för sanitära och fytosanitära åtgärder, ochutvärdera behovet av tekniskt bistånd; (7) se på möjligheterna att genomföra ovanståendeprogram i samband med de kortsiktiga elementen. 'För vissa länder tas särskilt hög inflationstakt i beaktande 55 STATENS JORDBRUKSNÄMND 402-124/89 Prop. 1988/89: 140 1 INLEDNING...................................................... 59 2 DEN INTERNATIONELLA UTVECKLINGEN .............. 60 3 PRISUTVECKLINGEN PÅ LIVSMEDEL...................... 63 4 MARKNADSUTVECKLINGEN.................................. 66 5 FÖRSLAG TILL PRISREGLERING UNDER TIDEN I JULI1989-30 JUNI 1990 72 6 PRODUKTIONSANPASSNINGSÅTGÄRDER................. 78 7 RÄNTE- OCH ETABLERINGSSTÖD ....................... 80 8 SOCIALA ÅTGÄRDER.......................................... 81 9 INFÖRSELAVGIFTSMEDEL M M FÖR 1989/90 ........ 82 10 ÖVRIGA FRÅGOR............................................... 87 11 HEMSTÄLLAN................................................... . 88 12 BESLUTSMENING.............................................. . 88 Regeringenuppdrog ål statens jordbruksnämnd att, efter överiäggningarmed Lantbrykarnas förhandlingsdelegation och jordbruknämndenskonsumentdelegation saml i fråga om socker även , avge förslagom den närmare utformningen av prisregleringen på jordbruksprodukter inklusivesockerbetor och socker förtiden den ijuli 1989-den 30juni 1990. Enligtuppdraget skall förslagen utformas med utgångspunkt i beslul omlivsmedelpolitiken (prop. 1984/ 85:166, JoU 33, rskr. 393) och omtotalförsvaret (prop. 1986/87:95, FöU 11, rskr. Regeringen erinrade omatt beslut om livsmedelpolitiken innebär att förslagen skallgrundas på ett resultat av obundna överläggningar. Vid dessa överläggningarskall hänsyn tas till bl a aktuella förhållanden på marknaden, i jordbruketoch i samhällsekonomin i övrigt. Enligt beslutet skall vidare de möjlighetersom kan finnas att förenkla och begränsa jordbruksprisregleringen tillvaratas. Ytterligareen utgångspunkt skall enligt uppdraget vara den internationella utvecklingenpå jordbrukets och jordbmkspolitikens område. Jordbrukspolitiken är underomprövning såväl i som internationellt. Jordbruksnämndensförslag skall enligt uppdraget utgöra underlag för prisregleringen underperioden om ingen uppgörelse nås närGATT-förhandlingarna återupptas . Den aktuella regleringsperiodenkommer i vart fall att vara en övergångsperiod inför de förändringar som börbörja genomföras den . Detta skall beaktas i nämndens förslag. Iuppdraget erinras om att i riksdagsbeslutet om vissa ekonomisk-politiskaåtgärder har förutsatts att den parlamentariska arbetsgrupp som arbetar medförslag till en ny livsmedelspolitik i sitt arbete tar hänsyn till deninternationella utvecklingen, särskilt vad gäller gränsskyddet. bördärför under den aktuella prisregleringsperioden, i avvaktan på resultatet avden parlamentariska gruppens arbete och av GATT-förhandlingarna, undvika attfjärma sig från utvecklingen i andra länder liksom från ' den utveckling som ärönskvärd såväl nationellt som internationellt. Nämnden skall därför ocksåbeakta den internationella utvecklingen vid uppdragets fullgörande. Jordbruksnämndensförslag skall även i övrigt enligt uppdraget beakta vad regeringen uttalat om inriktningen av den ekonomiska politiken (prop. 1988/89:100 bil 1). Ett av de viktigaste inslagen på kort sikt i denna politik är åtgärder som dämpar pris- och löneutvecklingen. Inflationen är' ett av de allvarligaste problemen i den svenska ekonomin. En hög inflation är inteförenlig med en ekonomi i balans. 1 uppdraget Prop. 1988/89; 140 framhålls atti regeringens proposition om vissa ekonomisk-politiska åt- Bilaga 2 gärderkonstateras att dagens jordbrukspolitik bidrar till inflation och begränsartillväxtmöjligheterna i den svenska ekonomin. Jordbruksnämndenskall även beakta vad regeringen i proposition 1988/89:100 bil 11 harföreslagit om finansiering av kostnaderna för djurens hälso- ochsjukvård och kostnaderna för statistik på jordbrukets område. Vadavser sockerbetor och socker föreskrivs i uppdraget att nämndens förslag ävenskall innehålla förslag om strukturåtgärder och om lämplig produktionskapacitetför sockerbruken. Förslaget skall bygga på att bruken på och Gotlandskall bevaras. Vidare skall nämnden i sitt förslag beakta att ett importutrymmepå skall uppnås. I dessa strukturfrågor skall överläggningar skemed företrädare för sockerbetsodlingen och sockertillverkningen, fömtom med debåda delegationerna. Nämndens förslag avseende prisregleringen för sockerbetoroch socker skall vara så avvägt att något underskott inte beräknas uppkomma isockerregleringsfonden. JNhar haft överläggningar med lantbmkarnas förhandlingsdelegation ochkonsumentdelegationen samt i fråga om socker även med Sockerbolaget. Detframlagda förslaget har vad avser jordbmket och viss livsmedelsindustrigodtagits av konsumentdelegationen men avvisats av Lantbrukarnasförhandlingsdelegation. När det gäller socker är JN, delegationerna ochSockerbolaget överens om de förslag som lämnas. I överläggningarna omersättningen lill Sockerbolagel har inte Lantbrukarnas förhandlingsdelegationdeltagit. 2 Den internationella utvecklingen Världsmarknadernaför jordbruksprodukter har under stora delar av 1980-lalet präglats avöverskott, hård konkurrens mellan säljarna och låga priser. Kostnaderna förjordbrukspolitiken har ökat dramatiskt i många länder. Den jordbrukspolitiskadebatten såväl inom som mellan industriländerna har i hög grad rört behovet avjordbruksstöd, dess inriktning, utformning och omfattning. I detinternationella samarbetet, exempelvis i och , förekommer en intensivdiskussion om överskotts- och anpassningsproblemen inom jordbruket och vilkaåtgärder som bör vidtas. De högre världsmarknadspriser som registrerats under1987 och 1988 för många produkter medför ingen avgörande förändring i dettalångsiktiga reformarbete. /89 har emellertid, främst p.g.a. torkan iUSA, väridens reserver av spannmål minskat kraftigt. InomOECD sattes igång ett större projekt som syftade till bl a en analys av metoder för och effekter av en balanserad och gradvis ned dragning av stödet till jordbruket. Dessutom skulle man överväga olika metoder att uppnå de nationella jordbrukspolitiska målen. Projektet resul terade bl a i ett antal länderrapporter samt en sammanfattande syntesrap port . 1syntesrapporten pekades på att en gradvis och balanserad minskning Prop.1988/89:140 av stödet genom en förändring av stödpolitiken skulle varaförmånlig för Bilaga 2 alla medlemsländer. Ett genomförande för fleravaruområden och flera länder skulle ge det bästa resultatet ochminimiera de politiska och sociala kostnaderna. 1 rapporten betonades denegativa effekterna av kvantitativa produktionsbegränsningar på lång sikt iform av en rigid produktionsstruktur och därav följande felaktig allokering avresurser, stigande produktionskostnader m m. Dessa metoders påtagliga anpassningseffekterpå kort sikt erkändes dock . Del framhölls också att det, för attstödminskningen skall vara effektiv, framför allt är det produk-tionsrelateradestödet (exempelvis prisstöd via gränsskydd) som måste minska. Huvudtankarnai syntesrapporten har återspeglats i de kommunikéer som antagits vid och 1988. flesta länder diskuteras eller har redan vidtagits reformer i syfte attåtminstone kortsiktigt hålla nere kostnaderna för jordbmkspolitken. Närliggandeexempel är de olika slag av tvåprissystem/kvotsystem för mjölk som införts iSverige, , , EG m fl. I många länder har prissättningen (vad gällerpriser lill producent) varit tämligen restriktiv . I exempelvisEG har stödpriserna uttryckta i den gemensamma valutan ECU för de flesta varorhållits oförändrade eller sänkts . Av tabellenframgår den procentuella utvecklingen av EG:s riktpriser (motsvarande) för ettantal produkter samt kommissionens prisförslag /90. förslag 89/90 Socker (betor) Nöt- och kalvkött, Denfaktiska producentprisutvecklingen har visat en något annorlunda bild ochvarierat i hög grad mellan , främst beroende på åtgärder inomvalutaområdet. Utvecklingen totalt och inom några av medlemsländerna framgår avföljande siffror som redovisats av . 1988/89:140 Bilaga 2 Totalt (II)' 3.4 2.7 -0.1 2.5 - anim 3.5 -0.6 -0.8 2.9 - veg 3.4 6.3 0.7 2.1 Prisutvecklingeni redovisas i avsnitt 3. En stor försiktighet bör iakttas vidprisjämförelser mellan olika länder. Detär svårare att finna några mer betydande exempel på en varaktig omläggning avstödet från produktionsrdaterat till mer produklionsneu-tralt (typ direktinkomststöd). I exempelvis förekommer dock olika slag avdirekt inkomststöd. EG har också beslutat om regler för och finanseringav direkt inkomstslöd på nationell basis under en övergångstid. 1 finnsockså fast i mindre omfattning stödformer som inte är produktrelaterade. Beräkningarsom utförts av visar atl stödnivåema uttryckta med hjälp av s k PSE-talöverlag ökat framemol 1986-1987. Siffrorna har ännuej publicerats men myckel tyder på att stödnivåerna i de flesta OECD-ländernått en kulmen eller 1987 för att därefter falla av. Orsaken härtilltorde vara delvis en restriktiv prispolitik men framför allt stigandevärldsmarknadspriser för de viktigare jord-bmksvarorna. 1den pågående GATT-förhandlingsmndan (Umguay-mndan) som skall vara avslutad 1990har jordbruket kommit all få en central roll. Förhandlingarna skall syfta tillatt åstadkomma ökad liberalisering av handeln med jordbruksprodukter och attalla åtgärder som påverkar marknadstilUrädel och expörtkonkurrensen skallunderkastas förstärkta och mer effektiva GATT-regler och discipliner. Denförsta hälften av förhandlingsmndan präglades av betydande mot sättningar mellan främst och EG. , och senare andra jord- bruksexporterande länder, lade tidigt förslag om avskaffande av i stort sett allt stöd lill jordbmket. Vissa former av stöd, t ex sådant som inte är direkt kopplat till produktionsnivån, kunde dock i princip accepteras. Andra länder, däribland EG, och de nordiska länderna, kunde acceptera en minskning av stödet men inte en total eliminering. Dessa länder betonade i stället behovet av all först vidta kortsiktiga åtgärder för att lösa de akuta obalansproblemen på världsmarknaden. Motsättningarna i dessa avseen den har minskat i och med att mjukat upp sin position. Diskussio nerna har i hög grad gällt en kortsiktslösning i form av "frysning" (och ev neddragning) av stödnivåerna kombineratmed 2 vissautfästelser om inriktningen av de fortsatta förhandlingarna avseende Prop.1988/89:140 Viss oenighet och oklarhet föreligger dock när Bilaga 2 delgäller metodema för och definitionen av en sådan frysning'. f.n. ej alt fömtse om det förhandlingsmöte i som planerats äga mm ibörjan av april kommer att resultera i något åtagande om frysning av jordbruksstödet på kortsikt. 3 Prisutvecklingen på livsmedel 1Sverige har utvecklingen inom livsmedelssektorn inneburitkännbara prishöjningar på livsmedel. Prishöjningarna har skett inom alla led ilivsmedelskedjan. Den allmänna inflationen i samhället ligger till grund fördenna utveckling. Inte minst arbetskraftskostnaderna har varit av storbetydelse för prisutvecklingen inom livsmedelsområdet. En annan bidragandeorsak till de höga prisema har varit minskadelivsmedelssubventioner. Bortsett från en tillfällig subventionering den 17november 1986 togs alla subventioner bort utomför mjölk. Mjölksubventionerna minskades och den Ijuli1988. En ytterligare neddragning kommer att genomföras den Ijuli 1989. Underöverläggningarna har parterna fört en ingående diskussion om prisutvecklingenpå livsmedel. Till grund för dessa diskussioner har bl a legat material överprisutvecklingen som tagits fram av lantbmksekono-miska samarbetsnämndensindexgmpp. Denna expertgmpp redovisar indexserier för priser i olika led frånproducent till konsument. Producentpriserna mäts med avräkningsprisindex(A-index). Prisregleringsprisindex (PR-index) mäter priserna i det led därprisregleringen verkar. Dessa priser innefattar viss förädling.Producentprisindex för livsmedelsindustrin (PPl-J) registrerar priserna förförädlade produkter medan konsumentprisindex för jordbruksprodukter (KPl-J)mäter priserna i butiksle-det. En viss försiktighet bör iakttas vid jämförelsermdlan olika indexserier. Faktorer som försvårar jämförelser är bl. a. alt råvarornagenomgår förändringar på sin väg till konsument, skillnader i lidpunkt förprisändringar i olika led samt förändrade subventioner och regleringsavgifter. ' Dessa frågor har närmare belysts i en inom nämndenutarbetad promemoria som överlämnats till den parlamentariska arbetsgrupp som arbetar med förslag ny livsmedelspditik (). Prisutvecklingen för jordbruksprodukter enligt olika index, årligagenom- Prop. 1988/89: 140 snittliga procentuella iorändringar Rilaoa? Jämfört med föregående år priser (KPI-J) + 13,6 + 12,8 + 14,1 + 7,9 + 6,4 + 8,7 + 6.2 + 6,8 + 5,9 + 4,7 + 5,0 + 7,8 + 7,5 + 7,9 + 6,7 + 6,4 + 6,8 industrin (PPl-J) + 12,8 + 12,3 + 13,1 + 7,3 + 7,9 + 7,0 + 6,5 + 6,9 + 6,2 + 5,2 + 3,8 + 6,8 + 6,7 + 7,0 + 6,3 + 6,7 + 6,0 priser (PR-index) vegetabilier animalier + 12,9 + 11,5 + 13,3 + 5,0 + 2,8 + 5,6 + 5,1 + 3,6 + 4,2 + 7,5 + 3,3 + 3,6 -1,9 + 4,5 + 3,0 + 4,9 priser (A-index) vegetabilier animalier + 8,5 + 10,1 + 8,2 + 2,6 + 0,6 + 3,1 + 4,8 + 0,3 + 6,2 + 5,2 + 2,7 + 5,9 + 6,0 + 2,9 + 6,9 + 4,7 + 1,6 medelspriser (PM-index) Somframgår av tabellen ökade priserna betydligt mer änunder perioden 19851988. Prisökningarna har varit störst i konsumentledet ochlägst i producentledet. Producentpriserna har dock stigit förhållandevis mycketunder perioden 1988 beroende på den förbättrade produktionsbalansenvilket minskat exportkostnaderna. Livsmedelssubventionernas avveckling påverkarprisutvecklingen i PR-index, PPl-J och KPl-J men däremot inte prisutvecklingenenligt A-index. Uppgifterom utvecklingen i visar all även där har konsumentpriserna pålivsmedel stigit snabbare än producentpriserna påjordbmksvaror. Livsmeddsprisema har dock i allmänhet stigit mindre än denallmänna prisnivån, i motsats till vad som gällt i (se nedanståendetablå): 1 Priserna i har påverkats av ändrade subventioner. 2 Vid jämförelsen bör iakttas att momsen kan vara olika i olika länder 1syfte att belysa livsmedelssubventionernas inverkan på prisbildningen Prop.1988/89:140 har en särskild beräkning gjorts därprisutvecklingen Bilaga 2 justeras för inverkan av subventionerna. Resultatenav denna beräkning redovisas i tabell 2. Prisutvecklingen för jordbmksreglerade livsmedel 1980-88, % Beräknadprisutveckling om korrigering görs för inverkan av livsmedelssubventioner (PR-index) 93 (PPl-J) 106 Konsumentledet inkl moms (KPl-J) 115 KPI - Totalt 77 Ävenom analyser av detta slag är förenade med osäkerhet visar sammanställningen denstora betydelse som minskningen av livsmedels-subventionerna haft förprisutvecklingen . Utan ändrade subventioner skulleprisökningen i del led där jordbmksprisregleringen verkar (prisregleringsledet)ha varit något långsammare än den allmänna prisutvecklingen. Det kan därför också vara av intresse att belysaprisutvecklingen som subventionerna påverkalutvecklingen. Avtabell 3 framgår prisutvecklingen . Perioden 19721980dämpades prisökningarna i prisregleringsledet genom livsmedelssubventionernamedan förhållandet var det omvända 1988. På k-mjölk kvarstår viss del avsubventionerna och sett över helaperioden har därför de faktiska prisema dämpats härav. En överslagsmässigkorrigering för subventionernas effekter har angetts inom parentes.