prop · GC0317 · 1988-12-31 00:00:00 — Tilldetta kommer att genom en ändring (SFS 1987:77) i lagen (1970:939) omförvaltning av kyrklig jord det tidigare tjänstebostads-systemet för prästerreformerats. Pastoraten får numera själva bestämma om en tjänstebostad skalltillhandahållas en präst. Den nya kyrkofondslagen är därtill avsedd att iprincip uttömmande reglera användningen av kyrkofonden. Det anförda utgörenligt min mening tillräckliga skäl för att upphäva lag. Ianslutning till upphävandet av lag avser jag att, i enlighet med kyrkoförfattningsutredningensförslag, föreslå regeringen att upphäva ämbetsskrivelsen den 10 december 1971till statskontoret med provisoriska bestämmelser om lån och anslag urkyrkofonden för uppförande av prästgårdar å vissa orter. Ienlighet med vad jag nu har anfört har inom upprättats förslagtill 1. lag om ändring i kyrkolagen, 2. lag om upphävande av tio lagarpå det kyrkliga området. Jaghemställer att regeringen dels föreslår att anta de upprättadelagförslagen delsbereder tillfälle att ta del av vad jag har anfört om en samladlagstiftning för (avsnitt 2.1). Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition förelägga vad föredraganden har anfört för den åtgärd ochdet ändamål som föredraganden har hemställt om. Prop.1988/89:17 Bilaga 1 KYRKOMÖTET KYRKOMÖTETS SKRIVELSE 1988:12 betänkande 1988:10 med anledning av regeringens skrivelse om upphävande av vissa författning- ar på det kyrkliga omrädet m.m. (RegSkr 1988:2)_ Med överlämnande av nämnda betänkande får jag anmäla att kyrkomötet det bifallit vad utskottet hemställt. med anledning ay regeringens skrivelse om upphävande avvissa författningar på det kyrkliga området m. m. Prop.1988/89:17 Bilaga 2 har hänvisats regeringens skrivelse till kyrkomötet1988:2, i vilken regeringen har förklarat sig vilja inhämta kyrkomötetsyttrande över följande lagförslag: Lag om ändring ikyrkolagen Lag om upphävande avtio författningar på det kyrkliga området Lag om ändring ikyrkolagen Lag om upphävande avfem författningar på det kyrkliga området Lag om landgille och städja för vissa församlingskyrkorsfastigheter i Lunds och Regeringenhar dessutom i skrivelsen redovisat skälen för att inte nu lägga fram något förslagtill en samlad lagstiftning för . Beträffandeinnehållet i regeringens skrivelse hänvisar utskottet till de olika avsnitten i den följandeframställningen. haryttrat sig över regeringens skrivelse. Yttrandet 1988:2 fogassom bilaga 1 till betänkandet. Deför yttrande överlämnade lagförslagen har följande lydelse. 1 Förslag till Prop. Lag om ändring i kyrkolagen ' Härigenomföreskrivs i fråga om kyrkolagen delsalt 2 kap. 3. 4 och 8 S§, 11 kap. 12 §. 19 kap. 6 §. 21 kap.. 22 kap. 1 och 2 §§.23 kap. I § samt 26 kap. 6 och 8 §§ skall upphöra att gälla, delsatt bestämmelserna i 27 kap. 1 § till den del dessa avser skyldighet attunderrätta regeringen om uppförandet av kyrkobyggnader skall upphöra attgälla. Dennalag träder i kraft den . 2 Förslagtill Prop. Lag om upphävande av tio författningar på det kyrkliga '' Härigenom föreskrivs följande. Följande författningar skall upphöra att gälla vidutgången av , nämligen 1. lagen (1898:90 s.1) innefattande ändring i 2 kap. 3 § kyrkolagen, 2. lagen (1910:29 s.2) innefattande ändring i 2 kap. 3, 4 och 8 §§ kyrkolagen, 3. lagen(1925:456) angående anlitande av kyrkofonden för uppförande av prästgårdar inomvissa delar av och stift, 4. lagen (1927:25)innefattande ändring i gällande stadganden om nattvardsgång, 5. lagen (1927:26)innefattande ändring i gällande stadganden om allmänt skriftermål. 6. lagen (1927:28)innefattande bestämmelser angående högmässogudstjänsts förrättande å annanplats än i kyrka, 7. lagen (1942:118)om anordnande av högmässogudstjänst såsom barngudstjänst, 8. lagen(1968:738) med vissa bestämmelser om godkännande av kyrkobyggnad, 9. lagen (1975:1190) om andra allmänna gudstjänster änhögmässa, 10. lagen (1975:1192) om ändring i kyrkolagen. 3 Förslagtill Prop. Lag om ändring i kyrkolagen Härigenomföreskrivs att 2 kap. 13 § och 14 kap. 1 § kyrkolagen skall upphöra att gällavid utgången av . 4 Förslagtill Prop. Lag om upphävande av fem författningar på det kyrkliga Bilaga 2 Följandeförfattningar skall upphöra att gälla vid utgången av , nämligen 1. förordningen den 4 november1772 angående firande samt vissa helgdagars flyttning ellerindragning, 2. förordningen (1872:55 s. 2)angående ändring i gällande stadganden rörande gudstjänst vid häradsting. 3. lagen (1910:29 s. 2)innefattande ändring i 2 kap. 13 § kyrkolagen, 4. lagen (1952:48) angående tidenför firande av bebådelsedag, och , 5. lagen (1976:173) om gemensamtnattvardsfirande mellan och andra kristna samfund i landet. 5 Förslagtill Prop. Lag om landgille och städja för vissa församlingskyrkors ' 1 § Denna lag innehållerbestämmelser om avgifter för sådana församlingskyrkors fastigheter i Lunds ochGöteborgs stift som skall brukas under en prästgård eller annat visst hemmanoch för vilka landgillet och vid ett åbobyle inte har fastställts avkammarkollegiet efter skattläggning. 2 § prövar frågorom storleken av den avgift som skall betalas till församiingsk>rkan. 3 § beslut får överklagas hos kammarkollegiet. Kammarkollegiets beslut får inte överklagas. Dennalag träder i kraft . Genomlagen upphävs Kungl. Maj:ts brev och kammarkollegiets kungörelse (1867:9 s. 7) angående landgille och städja för vissa kyrkolägenheter i , och . Prop.1988/89:17 Bilaga 2 UTSKOTTET Utskottet behandlar de olika delarna i regeringensskrivelse avsnittsvis, i samma ordning som de tagits upp i skrivelsen 1 En samlad lagstiftning för I regeringens skrivelse lämnas en redogörelse för de olika skälsom finns för att inte nu lägga fram någotförslag till samlad lagstiftning för . betydande ändringar avdet författningsunderlag kyrkoförfattningsutredningen har haft att utgå från kompletterande utredningsarbete som pågår inomkyrkans område behovet av att närmareöverväga förhållandet mellan en ny kyrkolag och lagen om . Utskottet konstaterar följande. Det ankommer inte påutskottet eller kyrkomötet att pröva skälen för att regeringen i ett visst läge inte läggerfram ett lagförslag. Med hänsyn till den klara och övertygande redogörelseni regeringens skrivelse vill utskottet ändå uttala att det ärutskottets egen bedömning att frågan om en ny kyrkolag bör avvakta inledningsskedet i den förestående,genomgripande reformen på lokal- och stiftsplanet i . 2 Upphävande av äldre författningar inom området för kyrko mötets normgivningskompetens I regeringens skrivelse förtecknas ett antal författningar,samt vissa föreskrifter kyrkolag, som bör upphävas. I skrivelsen anförs flera olika skäl.Vissa av föreskrifterna överensstänunerinte med den av kyrkomötet antagna kyrkohandboken. Beträffande andra har centralstyrelsegjort framställning därför att dehindrar förslag som centralstyrelsen lägger fram förkyrkomötet. Ytterligare andra kan redan nuupphävas som en följd av kyrkoförfattningsutredningensförslag. Utskottet tillstyrker de föreslagna upphävandena, som återfinns i lagförslagen1 och 2. 3 kungörelse angående landgille och städja I regeringens skrivelse redogörs för denhistoriska bakgrunden till brukningsrättentill lokalkyrkornas jordar mot landgille och städja. Regeringens förslag idenna del är att egendomsnämnden, i ställetför som församlingen, skall pröva storleken av dessa nyttjandeavgifter. Den sakliga bakgrunden, är att församlingen,från och med ikraftträdandet av den nya lagen om förvaltningen av kyrklig jord, inte längre skall förvaltajorden på församlingskyrkas fastigheter. I avvägningenmellan att låta bestämmanderätteni fråga om landgillena övergå antingentill pastoraten eller till egendomsnämnden,har regeringen föreslagit det . Prop.1988/89:17 Bilaga 2 Utskottet tillstyrker detgenom skrivelsen framlagda lagförslaget 4 Räntefria lån för uppförande av vissa prästgårdar I regeringens skrivelse föreslås att den särskilda möjlighetentill räntefria lån ur kyrkofonden enligt lagen (1925:456) angående anlitande av kyrkofonden för uppförandeav prästgårdar inom vissa delar av och Luleåstift skall upphöra och att lagen därför upphäves. Lagen, som lärha tillämpats en gång , saknar tydligen betydelse, särskilt med hänsyntill kyrkofondsreformen och förändringarna i tjänstebostadssystemet. Utskottet tillstyrker det framlagda lagförslaget, som återfinnsi p.2. 5 Föreskrifter om de allmänna helgdagarna finns ett antal författningsreglerom helgdagar - kyrkliga såväl som borgerliga helgdagar.Kyrkoförfattningsutredningenhar föreslagit en lag om allmänna helgdagar. Enligt den föreslagna lagen skall med helgdagar avses , ,, , , och alla helgonsdag samt, i den mån de inte infaller , nyårsdagen, trettondag jul, första maj, juldagen och annandag jul. I förslag återfinnsinte de som s.k. kyrkliga helgdagar betecknade , bebådelsedag, , och mickelsmässodagen. De infaller i och för sig påsöndagar, varför den nya regleringen inte innebär någon ändring i sak. I regeringens skrivelse anmäls att regeringen har för avsikt attlägga fram förslag till om en lag om allmänna helgdagar i överensstämmelse med kyrkoförfattningsutredningensförslag. För att ge kyrkomötettillfälle att förbereda och besluta egna föreskrifter i ämnetbör de författningar som reglerar de kyrkliga helgdagarnaupphävas. Utskottet konstaterar att det principiellt sett viktigasambandet mellan kyrkans helgdagar och det borgerliga samhällets nu upplösesi formellt avseende. I praktiken uppstårdet inte nu någon saklig förändring, utansambandet består. De kyrkliga benämningarna kommer att bestå även i dennya borgerliga regleringen. Kyrkoförfattningsutredningenkommenterar detta på följande sätt: "Enligt vårmening bör begreppet helgdag, även om det ocksåhar en kyrklig inebörd, kunna användas i en borgerlig reglering. Helgdagsbegreppet är väl förankrat i det allmänna medvetandet i dess betydelse av vilodag. Att ersätta det med ett annat begrepp torde endast skapa förvirring. Ett bibehållande av begreppet helgdag i lagen och andra författningar innebärdessutom att följdändringar inte behöver göras i de borgerliga författningarsom anknyter till detta begrepp. I lagens inledning börföreskrivas att lagen endastbehandlar vad som är helgdag i lag eller förordning. Tillämpningsområdet får härigenom en uttrycklig begränsning till ämneninom eller regeringens normgivningskompetens. Vilka dagar som skall anses som helgdagar i rent kyrkligt hänseende bestämsav kyrkomötet genom kyrklig kungörelse." (SOU 1987:4, s. 115) Rent teoretiskt skulle emellertid sambandet omedelbartkunna brytas med stora konsekvenser förkyrkans verksamhet, om det borgerliga samhälletsvillkor förändrades så att t.ex. inte längrevore allmänna helgdagar. Utskottet villuttala förhoppningen att det nuvarandesambandet i fråga om bestämningen av helgdagarna skall bestå, även omlagstiftningens räckvidd begränsas. Utskottet förutsätter att uppmärksamt följerfrågans utveckling, så att det nuvarande sambandet så långt möjligt bevaras. Utskottet tillstyrker det framlagda lagförslaget, som återfinns i p.4. 6 Föreskrifter om rättegångsgudstjänst finns det ett flertal författningsbestämmelserom rättegångsgudstjänster - den grundläggande i 2 kap. 13 § kyrkolagen. I regeringens skrivelse hänvisas till kyrkoförfattningsutredningenäven i denna del. Möjligheten att hållarättegångsgudstjänst skall finnas kvar, men det behövs enligt regeringens uppfattning inte regler i lagom en skyldighet för att hålla rättegångsgudstjänst.Det är, enligt föredragande statsrådet,tillfyllest att kyrkomötet meddelar egna föreskrifter om sådanagudstjänster. Utskottet gör följande kommentar. Rättegångsgudstjänsten är en traditionsrik och levande gudstjänstform som kan ge uttryck åt sambandet mellan tro och rättvisa eller mellan rättsvård och den rättfärdiggörelse som finns i den kristna kärleken. Utskottet ser med tillfredsställelse att regeringen i denna del främst betonar att möjlighetenatt hålla rättegångsgudstjänst skall finnas kvar. Det säkraste sättetatt slå vakt om denna möjlighet vore, enligt utskottet, att bibehålla något av denreglering som finns . Utskottet vill emellertid inte motsätta sig en avreglering som är en konsekvens av kyrkoförfattningsutredningens principer. Frågan bör istället regleras i en kyrklig kungörelse i enlighet med vad regeringen antagit. Utskottet tillstyrker därför det framlagda förslaget(p.4). I regeringens skrivelse föreslås, som en konsekvens av huvudsakligenden nya kulturminneslagen, att bestämmelserom godkännande av kyrkobyggnad m.m. skallupphävas. Utskottet tillstyrker det framlagda förslaget, som återfinnsi p. 1 och 2. Under åberopande avvad sålunda anförts får utskottethemställa Prop.1988/89:17 Bilaga 2 att kyrkomötet med anledning av regeringens skrivelse 1988:2 hos regeringen anmäler attkyrkomötet tillstyrker de framlagda lagförslagen. Stockholmden På kyrkolagsutskottets vägnar , ordf., *, , , , , ,, , *, , , , Per och * ejnärvarande vid slutjusteringen. 1988/89:17Bilaga 3 Kyrkolagsutskottetsbetänkande 1988:13 med anledning avmotion offl ökade möjligheter för församlingspräst att som tjänst räkna verksamhet utanför eget pastorat Med överlämnande av nämnda betänkande får jag anmäla att kyrkomötet bifallitvad utskottet hemställt. é[J~'ihi f -'' med anledning av motion om ökade möjligheter för församlingsprästatt som tjänst räkna verksamhet utanför eget pastorat. Till utskottet har hänvisatsmotion 1988:27 av i vilken hemställs att kyrkomötet hos regeringen anhåller om sådanändring i bestämmelser och författningar,att församlingspräst medges rättatt i tjänsten deltaga och medverka vid konfirmand-ochungdomsläger samt annan församlingsverksamhet, som förläggs utanför pastoratets gränseroch att i förekommande fall får utse vikarier och vice pastor. Beträffande den närmare motiveringen hänvisas till motionen. Den i motionen angivna bestämmelsen i kyrkolagen 19 kap 18 § regleraråtgärder vid prästs bortresa. har i sitt slutbetänkande "En ny kyrkolag mm. ", SOU 1987:4,sid 39 anfört följande om detta stadgande: "Enligt vad vi inhämtat saknar paragrafen numera praktisk betydelse.Regleringen av olika åtgärder i samband med en präststjänstledighet är ersatt av kollektivavtalsbestämmelser om präststjänstgöringsskyldighet (tjänsteförteckningsavtal förkyrkliga tjänster, TFK)." TFK är ersatt av avtal för kyrkliga tjänster(AKT). Enligt AKT 9 kap 27 § har präst vid tjänsteresaoch förrättning rätt till ersättning enligt särskildabestämmelser. Dessa bestämmelser finns i sin tur intagna i allmänna reseavtalet () med anslutande bestämmelser. Den av motionärenaktualiserade frågeställningen har också varit föremål för regeringens ställningstagande.Regeringen vidtog inte någon åtgärd med anledning av en församlings framställningom avtalsreglering av rätten för präst till ersättning vid deltagande i lägerverksamhet utanför pastoratet, regeringsbeslut , i ärende KY 779/86. Motiveringen härför framgår av ett i ärendetavgivet yttrande av enligt följande: "Frågan om särskildersättning till präst som deltar i konfirmandläger har inte behandlats mellan parterna på det statligt reglerade avtalsområdet på annat sätt än att den iförbigående har nämnts i samband med diskussionermellan SAV och /SR om huruvida en prästhar rätt till traktamente under ettkonfirmandläger. SAV konstaterade då att det inte förelåg någonskyldighet för en präst att delta i konfirmandläger utanförförsamlingen och att frågan således låg utanfördet område som kunde bli föremål för avtalsreglering. Någon förändring i detta förhållande har inte skett. I avvaktanpå att regeringen tar ställning till om arbetsskyl-digheten för präst skallutvidgas till att omfatta skyldighet av ovan angivet slag föreslår SAV attregeringen lämnar 1988/89:17 Bilaga 4 församlings framställning utan åtgärd." Enligt vad utskottet inhämtat grundar sig detta ställningstagandepå den bestämmelsen i 19 kap 18 § kyrkolagen. Frågan har behandlats vid ett flertaltillfällen vid tidigare kyrkomöten, . I sitt betänkande KL1985:9behandlade utskottet frågan om rätt för präst att företatjänsteresa till kontraktssamlint,-roch i betänkandet KL1985:18 behandlades bl aförordnande av vice pastor i vissafall samt rätt för församlingspräst att i tjänstenfullgöra uppdrag utanför församlingen.I det första fallet biföll kyrkomötetutskottets hemställan om att hos regeringen begära att en församlingspräst samt pastorats- och kontraktsadjunkt får åtnjuta ersättning förtjänsteresa högst fyra gångerper år för resor till kontraktskonvent i det kontrakt vederbörande tjänstgör, kskr 1985:4. I det senare fallet gick kyrkomötet delvis emot utskottets hemställan och anhöllhos regeringen om ändring i gällande bestämmelserså att församlingsprästi ökad omfattning får i tjänstenvistas utanför församlingen, kskr 1985:22. I bäggefallen har regeringen beslutat att inte vidta några åtgärder i anledning av kyrkomötetsframställningar. Utskottet kan med hänvisningtill vad ovan redogjorts för, konstatera att rättsläget synes något oklart. Kyrkoförfattningsutredningenanser att kyrkolagen 19 kap 18 § numerasaknar praktisk betydelse. Om detta antagande är riktigt, och bestämmelsen sålunda måstebetraktas som obsolet, medför detta attdet inte finns något lagligt hinder för präst att i tjänsten deltaga i olika aktiviteter utanför pastoratets gränser.Detta kan också uttryckas på sådant sätt att prästhar denna rätt under förutsättning atthan blir beordrad därtill i tjänsten. Därmedär det också en sådan fråga som kan och, enligt utskottets uppfattning, bör lösas i förhandlingar mellan de avtalsslutande parterna isedvanlig arbetsrättslig ordning. omnämntregeringsbeslut kan emellertid enligt utskottets mening inte tolkas på annat sättän att kyrkolagen 19 kap 18 § fortfarande ägersin giltighet. Under sådana förhållanden kanpräst inte medges rätt att i tjänstendeltaga i olika typer av församlingsverksamhet utanför pastoratet. Utskottet är dock medvetet om att man av praktiska skäl i olika sammanhang infört bestämmelsersom med en strikt tolkning av kyrkolagen, inte står i överensstämmelse med denna. Exempel härpå är innebördeni begreppet "åkning i tjänsten" enligt specialbestämmelserna i . Utskottet kan sålundakonstatera att det finns olika synsättpå tillämpligheten av nu aktuellt stadgande i kyrkolagen. Detta är enligt utskottets mening inte tillfredsställande. Utskottet anser inte heller att en gammalbestämmelse i kyrkolagen skall vara ett hinderför berörda parter på arbetsmarknaden att i avtal kunna reglera sådant som är angeläget och nödvändigt för ett väl fungerandeförsamlingsliv. Exempel härpå är det i motionen framförda önskemålet om rätten för en församlingspräst att itjänsten få deltaga och medverka i olika typer av församlingsverksamhetutanför pastoratets gränser. Motnu angivna bakgrund finner sålunda utskottet att det finns starka skäl somtalar för att få bestämmelsen upphävd. Detta kommer i och för sig attske i och med tillkomsten av den av kyrkoförfattningsutredningen föreslagnanya kyrkolagen. Emellertid är dess ikraftträdande intt föreslagenförrän och, enligt vad utskotteterfarit, talar mycket för att ikraftträdandet kommer att framflyttas ytterligare något ellernågra år. Utskottethar funnit de önskemål som framförs i motionen så angelägna attdet inte finns skäl att avvakta reformens genomförande Av denna anledning föreslår utskottet att initiativ tilldenna begränsade lagändring tas . Därest förslag omupphävande av nu aktuell bestämmelse läggs redan vid detta kyrkomöte tordedet vara möjligt att få det genomfört Härefter har sedan arbetsmarknadens parter möjlighetatt lösa frågan i sedvanliga arbetsrättligaformer, utanhinder av de begränsningar om prästs skyldighet att tjänstgöra utanförpastoratets gränser som synes följa av nuvarande kyrkolag. Medhänvisning till vad sålunda anförts hemställer utskottet att kyrkomötet med anledning av motion 1988:27 hos regeringen hemställer om förslagtill om upphävande av 19 kap 18 § kyrkolagen i enlighet medbilagda lagförslag. den 21 augusti1988 På kyrkolagsutskottets vägnar , ordf., , , ,, , *, , ,, , Per , , och . *ejnärvarande vid slutjusteringen Prop.1988/89:17 Bilaga 4 Lag om ändringi kyrkolagen Härigenom föreskrivsatt 19 kap 18 § kyrkolagen skall upphöra att gälla vidutgången av är 1988. Innehåll p-p '''''''' Propositionenshuvudsakliga innehåll...................... I Utdragur protokoll vid regeringssammanträde 1 Inledning..................................................... ...... 3 2 Föredraganden............................................. ...... 4 2.1 En samlad lagstiftning försvenska kyrkan.... ...... 4 2.2 Upphävande av äldre författningaroch föreskrifter 6 2.2.1 Föreskrifter inom kyrkomötets normgivningsområde 6 2.2.2 19 kap. 18 § kyrkolagen ................... 9 2.2.3 Föreskrifter om kyrkobyggnaderoch kyrkliga inventarier 9 2.2.4 Lagen (1925:456) angåendeanlitande av kyrkofonden för uppförande av prästgårdar inom vissa delar avHärnösands och stift ........... .... 10 3 Upprättade lagförslag..................................... .... 11 4 Hemställan................................................... .... 11 5 Beslut ........................................................ 11 Bilaga1 Kyrkomötets skrivelse 1988:12.................. 12 Bilaga2 betänkande 1988:10.... .... 13 Bilaga3 Kyrkomötets skrivelse 1988:18.................. .... 23 Bilaga4 betänkande 1988:13.... 24