prop · GC0386 · 1988-12-31 00:00:00 — "När detinfördes ett krav på att ansökan om uppehållstillstånd skulle göras frånhemlandet, hade detta sin främsta gmnd i att invandrarverket inte hadetillräckliga resurser för att inom rimliga tidsramar handlägga dessa ärenden,vilket hade vissa oönskade konsekvenser. Det på administrativa grundertillkomna kravet föreslås nu bli upphöjt tifl gmndläggande lagregler. Iutredningsuppdraget har regeringen angivit att det inte är aktuellt attförändra gmndprinciperna för flykting- och invandringspolitiken". vidLunds universitet ifrågasätter om inte bestämmel- seni 2 kap. 4§ i utredningens lagförslag i vissa fall bör vara tvingande. 1988/89:86 inledande orden i bestämmelsen kan enligt fakulteten haföljande lydelse: Bilaga 4 "Om annat ej följer av bestämmelserna idenna lag, skafl uppehållstillstånd ges till...". Juridiska fakultetenvid anför: "Ispecialmotiveringen till bestämmelsen i 2 kap. 5§ lagförslaget anförutredningen, att det inte förefaller erforderligt "att helt förbjuda densom har ansökt om uppehållstiflstånd att göra kortvariga besök här underväntetiden. I punkt 3 har därför angetts atf ett lillfäfligt besök inte skallhindra prövning av en ansökan om uppehåflstiflstånd". I lagtexten fastslåssom huvudregel, att uppehåflstillstånd inte får beviljas, om utlänningenbefinner sig i när ansökan görs eller prövas. gäller dock inte,om utlänningen visar att han endast gör ett tillfälligt besök här. Av stadgandetsordalydelse synes följa, att en utlänning, som liflfälligt besöker , isamband härmed skall kunna ansöka om uppehåflstillstånd. Av utredningensuttalanden bibringas man dock uppfattningen, att utlänningen skall ansöka omtillstånd, då han befinner sig i utlandet, och därefter medan ärendethandlägges kan göra ett lillfäfligt besök i riket. Den skisserade frågansynes böra uppmärksammas i det fortsatta lagstiftningsarbetet". RPSoch invandrarverket har synpunkter på utredningens förslag lill bestämmelse omarbetstillstånd. 750 anser att kravet på arbetstillstånd i nuvarande ochkommande system helt kan utgå. "1praktiken är det snarare regel än undanlag att arbetstiflstånd beviljas utanbegränsning till ett visst yrke. Detta är ju fallet med bl.a. den som fårtidsbegränsat uppehållstillstånd på gmnd av anknytning. Den som accepteras sominvandrare får permanent uppehållstillstånd och han behöver därmed intearbetstillstånd. Det torde således vara i relativt få fall som arbetstiflståndbeviljas med yrkesbegränsning. Det vore därför mer relevant att vända på denföreslagna lagtexten och säga att "om särskilda skäl föranleder det, skalldet avse ett visst eller vissa slag av arbete". Vilken modell man änväljer bör det av förarbetena till paragrafen framgå vad som är "särskildaskäl". påpekar att de flesta arbetstillstånd som beviljas avsertidsbegränsat arbete och begränsas såväl till att avse visst arbete som tillanställning hos en viss arbetsgivare. Ett stort antal arbetstillstånd beviljasemellertid utan någon tidsbegränsning. Det gäller främst vid s. k. uppskjuteninvandringsprövning. Med hänsyn till antalet sådana tillstånd kan det enligtverket ifrågasättas om det är lämpligt att i lagtexten ange att arbetstillståndskall avse visst slag efler vissa slag av arbete om inte "särskildaskäl" föranleder annat. DObeklagar alt utredningen inte närmare hunnit överväga ett avskaffande avskyldigheten att ha arbetstillstånd. "Ioch med att krav införts på uppehållstillslånd före inresan har institu- Prop.1988/89:86 tets arbetstillstånd upphört att fylla någon självständig funktion.Söker Bilaga 4 någonuppehållstillslånd enbart med syfte att arbeta här och intepå någon annan grund, så får ju en sådan ansökan inte beviljas om utlänningenär i . Görs den utomlands, så leder den till en arbetsmarknadsprövning.Om man låter denna vara ett led i prövningen av frågan om uppehållstillstånd,vilket den ju under alla omständigheter är, så är det en förenkling attavskaffa ett föregående för sig själv stående ärende enbart om arbetstillstånd.På samma sätt som i andra sammanhang så blir tillståndets bestånd beroende avatt de villkor är för handen på vilka tillståndet givits. Delta kommer ocksåatt gäfla de nu med arbetstiflstånd förenade branschviflko-ren,tidsbegränsningar etc. Närdet gäller andra invandrare såsom t. ex. flyktingar, anhöriga m. fl. så måsteju dessa så vitt möjligt inlemmas i arbetslivet. Arbetstillstånd fyller häringen funktion. Det bidrar enbart till alt krångla till utlänningslagen. Eninvändning mot alt avskaffa kravet på arbetstillstånd, som framkommit iunderhandsdiskussioner är den, att det måste bibehållas för att man skall kunnakontrollera att inte turister och andra tiflfälliga besökare under oordnade ochsvårkontrollerbara former skapar oreda på arbetsmarknaden. Den invändningenkan enligt min mening lätt bemötas, då det ju är enkelt all införa en regel,som förbjuder besökare att arbetai landet. Förbudet kan stödjas av en straffsanktion riktad mot såväl utlänningsom arbetsgivare. Vid turist- och besöksvisum kan ju detta införas iviseringsstämpeln. Den som kommer hit för att arbeta och vill börja med dettagenast måste ju ha uppehållstillstånd före inresan. Formelltskulle arbetstillståndets avskaffande också lösa det omdiskuterade problemetmed arbetsmöjligheter för dem som väntar på sina tillstånd". Juridiskafakulteten vid anser all det i vissa fall kan finnasanledning att begränsa ett arbetstillstånd till en bestämd kommun. Visserligentorde regeringen med stöd av sista meningen i 2 kap. 6§ i utredningenslagförslag ha möjlighet att meddela föreskrifter härom. Enligt fakultetensuppfattning bör emellertid regler om en sådan begränsning intas i lagen.Fakulteten anser vidare att ett provisoriskt arbetstillstånd bör kunna beviljasutlänning som vistats i landet , förslagsvis , ochvars ansökan om uppehållstillstånd ännu inte avgjorts. Utredningensförslag till bestämmelser om återkallelse av visering, uppehållstillstånd ocharbetstillstånd får ett positivt bemötande från de remissinstanser som yttrarsig i frågan. 7?F5'anför: "RPShälsar med tillfredsställelse förslaget om att tillstånd skall återkallas för "den som har lämnat oriktiga uppgifter om sin identitet".Möjligen kan uttrycket "del kan antas att" strykas ur andra meningen i 2 kap. 8§ 1st. Man får då i lagtexten ett konstaterande att identitetsfrågan inte har haft någon betydelse för beviljandet av tillstånd. Förslaget om att utsträcka tidsfristen från ett till beträffande 276 möjligheten att återkallaett permanent uppehållstillstånd - eller i vissa Prop. 1988/89:86 fall etttidsbegränsat uppehållstillstånd vid vissa fall av asocialitet eller Bilaga 4befarad kriminalitet är bra. RPS anser emellertid att det bör förtydligas hurtvåårsfristen skall beräknas. I den föreslagna lagtexten (2 kap. 8§ 3 st) sägs precis som i nu gällande lag att frågan skall väckas innan utlänningen harvarit bosatt här . I den allmänna motiveringen (s. 122) talas det delsom att återkallelse bör kunna ske upp till efler utlänningens ankomsttill , dels om det bör räcka alt fråga om återkallelse har väckts innanbosättningen har varat . I specialmotiveringen sägs ingenting omberäkningen av liden. RPS anser att det av den kommande propositionen klart börframgå att det är bosättning som avses, dvs. att tiden skall räknas fråntidpunkten utlänningen har vistals i med tillstånd. RPSvälkomnar förslaget om alt handläggningsordningen för förlängning av bevis ompermanent uppehållstillstånd bör ses över. Styrelsen anser att en sådan översynäven bör omfatta utfärdande av permanent uppehållstillståndsbevis iförstagångsfallen. 18 § sista stycket sägs att återkallelse beslutas av invandrarverket eller denmyndighet som har meddelat tillståndet. har delegerat tillpolismyndigheterna att ge uppehållstillstånd i vissa fall. Den föreslagnalagtexten innebär att polismyndigheten således kan återkalla ett sådanttillstånd. Om delta verkligen är meningen bör det framgå av uttalanden ipropositionen". Polismyndigheteni ser med tillfredsställelse alt man skärper bestämmelserna och gerstörre möjlighet till återkallelse av uppehållstillstånd i de fall delkonstateras att utlänningen uppgivit falsk identitet. Myndigheten fömtsätterall den nya ansökan, som skall kunna inges enligt specialmotiveringen till 2kap. 8§, skall anges på sedvanligt sätt, dvs. som huvudregel från hemlandet. Polismyndigheteni finner det vara av stor vikt att reglerna om återkallelse skärpsi de fall utlänningen har lämnat felaktiga uppgifter om sin identitet ochvisshet om detta varit av betydelse för tillståndet. Socialstyrelsenanser att den rätt som en flykting har lill ett resedokument borde föras in ien ny utlänningslag så att ingen flykting p.g.a. bristande kunskaper går misteom rätten alt erhålla resedokument. Styrelsen anser vidare att rätten allöverklaga en återkallelse av ett beviljat resedokument bör framgå av lagen. "Delär angeläget att särskilt stryka under att orikliga uppgifter om identi teten kan medföra återkallelse av ett givet tillstånd. Verket vill emellertid ifrågasätta om det finns större anledning att här göra återkallelseregeln tvingande ("... skall återkallas,..!") än det finns i andra fafl avmedvetet " Likaså vill verket ifrågasätta detmeningsfulla i som delanges i specialmotiveringen (s. 201) alt återkalla ett uppehållstillstånd pårent formell gmnd i medvetandeom att uppehållstillstånd , ändå får ges på grundav senare uppkomna omständigheter. menar för sin del att manbör sträva efter en ordning där man helst bör ha tillräckligt underlag redaninnan återkallelse sker för att fullfölja saken med ett avlägsnandebeslut. Invandrarverketmenar också liksom utredningen alt återkallelse av permanentuppehållstillstånd bör ske om bosättningen i upphör Prop.1988/89:86 saml att det är angeläget att finna metoder för all komma tillrättamed Bilaga 4 "skenbosättning" här. Det kan emellertidifrågasättas om det härför behövs föreskrifter i förordning utfärdad avregeringen. Det bör vara tillräckligt med ett regeringsuttalande i lämpligform som följs upp med föreskrifter på myndighetsnivå. Detär motiverat att tidsfristen för återkaflelse vid asocialitet och kriminalitetförlängs till saml att återkallelse även kan avse tidsbegränsadeuppehållstillstånd. Vidaresynes det av praktiska skäl motiverat att invandrarverket skall kunna beslutaom återkallelse även av tillstånd som regeringen beviljat. Detta fömtsätterdock alt det av regeringsärendet väl framgår vilka uppgifter som legat tillgrund för beslutet". JOifrågasätter om inte reglerna om återkaflelse av tillstånd på gmnd av attutlänningen har lämnat felaktiga uppgifter om sin identitet skulle bli meröverskådliga och lättbegripliga, om man som utgångspunkt har att det kan ske enomprövning av tiflslåndet, när det framkommit skäl anta att de vid ansökanlämnade uppgifterna varit orikliga. Återkallelsefrågan skulle då omprövasutifrån de nya uppgifterna och utlänningens nuvarande situation ulan avseendepå anledningen till att det urspmnliga tillståndet lämnats på brislfäfligaförutsättningar. JO framhåller hur angeläget det är att utlänningen lämnar riktigauppgifter i samband med sin ansökan om tillstånd. JO förklarar sig härvid intevara främmande för en sådan skärpning av straffet för medvetet lämnande avoriktiga uppgifter att brottet i allvarliga fall i sig kan bliutvisningsgmndande. DOanser att krav på uppsåt från utlänningens sida måste ställas för återkallelseav ett tillstånd som gmndats på oriktiga uppgifter från utlänningens sida ochatt uppsåtet därvid skall täcka såväl uppgiftens oriktighet som att deninverkat på beslutet att ge ifrågavarande tillstånd. FöreningenSveriges polischefer anser att den skärpning av nuvarande regler som förslagetav återkallelse av tillstånd vid falsk identitet innebär inte är tillräcklig.Enligt föreningens mening lämnas en uppgift om falsk identitet alltiduppsåtligen och den har dessutom betydelse för beslutet i ett utlänningsärende.Föreningen anser därför att den föreslagna undantagsregeln i 2 kap. 8 § börutgå. Sistnämnda synpunkt delas äv/jo/wwyrtöf/,?-heten i . Juridiskafakulteten vid anser att det undantagsvis kan finnas skäl för en utlänning att lämna oriktiga uppgifter om sin identitet. Ordet "skall" i 2,kap. 8§ i utredningens lagförslag bör enligtfakulteten .1 ersättas med ordet "får". _' ,, . . .....". Regionåklagarmyndigheteni anser det-välTnotiverat att med . ettår förlänga den tid inom .vilken; återkallelse,av uppehållstillstånd.kan: ske för det fafl uUänningen inte försörjer sig i enlighet med vad som antogs .. bli fallet när tillståndet beviljädéseller öm det skäligen kan befaras ätt han . kommeratt begå brott. borttagärideäv reglerna ömutvisningpågnind av asocialitetkan emellertid enligtmyndighetehs uppfatlriing tolkas så att'; ' / ' . . ,-uppehållstillståhd kan en utläniiing ägna sig åt i 43§i.nu , , . gällandeutlänningslag angivna beteenden utan att riskera utvisning. . :, '. ....................... " ...................................... ' 278 Polismyndigheteni anser att bestämmelsen i 2 kap. 8§ lagför- Prop. 1988/89:86slaget bör kompletteras med en möjlighet att återkalla tillståndet i defall Bilaga 4 utlänningen inte har förlängt sitt permanentauppehållstiflstånd och då hans vistelseort inte kan utrönas . Denenda remissinstans som yttrar sig i frågan, nämligen ,har ingen erinran mot utredningens förslag att ta in reglema omansläflningsliflstånd i en särskild lag. "Denföreslagna ändringen bör emellertid också anpassas till nuvarande förhållandeninom sjöfarten genom ätt första stycket i 3 § inskränks till att endast omfattaden första meningen, nuvarande utlänningslagens 99 a § respektive i lagförslagets 6§ finnsregler om att särskild avgift skall uttas av fysisk eller juridisk person, somhar en utlänning i sin tjänst utan att vederbörande har föreskrivet arbets-eller anställningstiflstånd, oavsett omansvar krävs enligt 4 §, Denna regel fanns inte med i det förslag som lämnadesav utredningen om arbetstiflstånd för sjömän. I och med att bestämmelsernaintogs i utlänningslagen gjordes emeflertid denna koppling till bestämmelsernaom arbetstiflstånd. Svenskahandelsfartygs bemanning regleras i lagen om säkerheten på fartyg såväl vadavser besättningens antal som sammansättning och erforderliga kvalifikationer.Kontrofl av fartygens bemanning sker främst genom sjömansregistret men ocksågenom sjöfartsinspektionen. Då den nya fartygssäkerhetslagen träder ikraft1988-07-01 läggs också på respektive fartygs skyddsombud att övervaka attfartyget är vederbörligen bemannat. Motden bakgrunden torde en situation som motiverar att utlänningsla gens bestämmelser om särskild avgift överförs till den föreslagna lagen om anställningstiflstånd knappast komma upp uppstå. Därför föreslås att §§ 5 6 slopas. Föreningen har i brev lill regeringen pekat på nödvändighe ten av att ge de delar av sjöfartsnäringen, som har att bedriva sin verksam het under full internationell konkurrens, tillgång till ett svenskt intematio neflt skeppsregister. En sådan åtgärd skulle möjliggöra att med bibehållen svensk äganderätt och myndighetskontroll, vad gäller fartygen, kunna uppnå en tillräckligt konkurrenskraftig verksamhet även inom sjöfartssek torer där den internationella konkurrensen är som hårdast. Detta fömtsät ter att fartyg som är hemmahörande i registret kan bemanns med utländs ka besättningar på avtalsviflkor som är överenskomna med de utländska besättningarnas fackliga organisationer i deras hemländer. Skulle för eningens förslag genomföras föreligger inget behov av vare-sig lag eller, kungörelse om anställningstillstånd". . ; 3.1Definitioner av asylbegreppet m.m. Dei lagförslagets tredje kapitel intagna definitionerna har i huvudsak godtagitseller lämnats utan erinran av flertalet remissinstanser. Rödakorset och Svenska Kommittén anser emellertid att även s! k. humanitärafall bör omfattas av asylbegreppet. "Detär bra att innebörden av begreppet asyl slås fast, även om den tidsbesparandeeffekten kan diskuteras. Vi är också överens med utredningsmannen om vaddefinitionen bör innehålla. Man måste emellertid ha klart för sig att det ärfler personer än dessa som anser sig vara asylsökande i behov av asyl. Mångasökande kan uppvisa starka humanitära skäl mot att återvända till sinahemländer utan att för den skull omfattas av den föreslagna definitionen. av dessa bör naturligtvis tas emot i även fortsättningsvis. Vitycker därför det är bra att "humanitära skäl" nu har tagits in ilagens 2 kap. Men man börgå längre än så. : Humanitära skäl bör uttryckligenjämställas med asylskäl. Den som åberopar humanitära skäl bör i processueflthänseende behandlas på samma sätt som en asylsökande. Detta synes rimligt ävenmot bakgmnd av att den som får permanent uppehåflstillstånd av humanitära skälsåvitt vi kan förstå jämställs i bidragshänseende m. m. med den som fåttasyl". Flyktingsrådetanser att även sådana flyktingar som beskrivs i den utvidgade flyktingdefinitioneni bör omfattas av asylbegreppet. Enligt rådet bör därför till3 kap. 3 § lagförslaget läggas en fjärde punkt av följande innehåfl: "enperson som på gmnd av aggression utifrån, ockupation, främmande herravälde,eller händelser som allvarligt stör den allmänna ordningen i delar av ellerhela hans hemland tvingas lämna sin bostad för att söka skydd på annat sättutanför hemlandet". Juridiskafakulteten vid förordar att benämningama"konventionsflykling" och "de facto-flykting" införs ilagtexten samt att den senare gruppen får omfatta även sådana s. 'krigsflyktingar, som f. n. beviljas uppehållstillstånd av humanitära skäl. Socialstyrelsentillstyrker förslaget och hävdar att praxis utvisar att konventionsflyktingar,krigsvägrare och de factoflyktingar i väsentliga delar behandlas lika och harsamma rätt till skydd här i landet. JO,invandrarverket, samt polismyndigheterna i och anser delolämpligt att låta asylbegreppet omfatta andra än konventionsflyktingareftersom detta kan leda till missförstånd i det internationella umgänget. 7?PSuttrycker också vissa farhågor i denna riktning men vill inte motsätta sigförslaget. "Meddetta förslag raderas nyanserna, som finns i nuvarande lag med rätt tillfristad eller hemvist, respektive tiflstånd att vistas i riket. Asyl bör varaden som endast flyktingar enligt: p.l i-3§ bör åtnjuta". Förslagetalt motivmässigt använda beteckningen "de factoflykting" till- 280 styrks uttryckligen avpolismyndigheten i medan invandrarver- Prop. 1988/89:86 kel avråder. "Ävenom begreppet är internationellt accepterat måste det för allmänheten te sigytterst förvirrande, bl.a. av det skälet att konventionsflyklingar är minstlika mycket "faktiska flyktingar". DOoch vid anser att den svenskaflyklingdefinilionen inte bör innehålla någon beskrivning av begreppetförföljelse, som saknar stöd i folkrätten och i flyktingkonventionen. Enligt DObör begreppet de factoflykting få en definition i svensk rätt som motsvarar deninternationefla samt . Amnestyframhåller vikten av att begreppet "politisk förföljelse" definierasi enlighet med internationella normer. 3.2Beslutande myndighet m. m. Förslagetatt invandrarverket skall besluta i alla asylärenden tillstyrks av samtliga deremissinstanser som har yttrat sig i frågan med undantag förregionåklagarmyndigheten i . Flertalet av dem anser att man därigenomökar rättssäkerhet och får en mer enhetlig rättstiflämpning. Från några håll,bl. a. RPS, påpekas emellertid att tillämpningsföreskrifter är nödvändiga. "Föratt systemet med invandrarverket som beslutande myndighet vid avvisning av enasylsökande skall ge full effekt, krävs en ordning för ärendets förflyttningfrån polismyndigheten till invandrarverket som säkerställer att det hamnarräll och inte förväxlas med ett vanligt asylärende. RPS anser det angeläget alldet av lagstiftningen klart framgår vilka fall som skall omfattas av nuvarandebegrepp "överlämnande" och vilka fall som skall motsvaras av de därpolismyndigheten beslutar om avvisning med anmälan enligt 37 §utlänningslagen. För de sistnämnda fallen bör eventuellt ett särskilt begreppinföras ("överförande" av avvisningsärende eller"underrättande", "anmälan" etc. om avvisningsanledning)". Juridiskafakulteten vid mstämmer i bedömningen altbeslutanderätten i asylärenden bör tillkomma invandrarverket. Fakulteten ärdock kritisk lill att polismyndigheterna skafl hålla förhören med deasylsökande och anser att en sådan ordning är oförenlig med UNHCR:s rekommenationersom innebär att den centrala utlänningsmyndigheten skall hålla förhör och fattabeslut. Rödakorset anser att även ärenden där humanitära skäl åberopas bör avgöras avinvandrarverket. Polismyndigheteni , Rädda barnen, , w.y?. oc/iay/Zcoww/féw anser att även utredningarna bör göras av invand- , rarverket medan RPS anser att de alltjämt skall göras av polismyndighe ten. anseratt frågan om vilken myndighet som skall Prop. 1988/89:86 ha hand om utredningarna bör övervägas ytteriigare. DOunderstryker att det alllid är beslutsfattaren som måste tillse attbeslutsunderlaget är fullständigt. RPS,polismyndigheterna i , och saml invandrarverkettillstyrker uttryckligen utredningens förslag om krileriema för direktavvisning.Invandrarverket anför: "Deregler och uttalanden som f. n. styr möjlighetema till direktavvisning ärotillfredsställande utformade. Det gagnar vare sig utlänningen efler detsvenska samhället om man av formella skäl måste ta till en lång handläggning ifall där en sökandes asylskäl är helt klart otillräckliga för tillstånd meninte kan anses "uppenbart orikliga". Mot den angivna bakgmnden är detofrånkomligt att en ändring kommer till stånd av de kriterier som skalltillämpas vid direktavvisning. Verket tillstyrker att verket får förordna attett avvisningsbeslut får verkställas trots överklagande, om det är uppenbartatt gmnd för asyl eller uppehållstillstånd på annan gmnd inte föreligger". Åtskilligaremissinstanser anser emellertid att förslaget slår i strid med internationeflaregler och i förhållande till nuvarande lagstiftning allvarligt försämrarrättssäkerheten för de asylsökande. Förslaget avstyrks därför avadvokatsamfundet. Rädda barnen, , flyktingrådet. m.fl.. Svenska Kommittén, och asylkommittén. Amnestyanser att direktavvisning aldrig skall kunna komma i fråga lill länder där detförekommer allvariiga brott mot de mänskliga rättigheterna. m. fl. anser att direktavvisning i den utsträckning,som. medges enligt nuvarande praxis inte står i överensstämmelse med intema rekommendationer. Enligt dessa får direktavvisning ske endast om ansökan helt saknar anknytning till asylrätten eller om den är bedräg lig. Enligt kyrkornas rriening skafl begreppet "uppenbart" ilagförslaget tolkas i enlighet med änjgivna rekommendationer och i enlighet med uttalanden i tidigare förarbéten'(se bl:a. prop. 1979/80:96, s. 51), alltså inte i överensstämmelse med "nuvarande praxis"; ' . Rödakorset finner det högst oacceptabelt att anpassa lagen efter hur ' nuvarande avvisningsregler kommit att tillämpas. Det innebär enligt ofga- ' ' " nisalionen dessutom én'ändrihg'äv'de gmndläggande principerna för invandrings-och flyktingpolitiken, vilket inte ingick i utredningens upp drag. Enligt organisationens erfarenhet förekommer det iedan nii ätt per-' söner som inte på något sätlkan uteslutas varai behov av skydd avvisas från utan alt få sin sak prövad: Med den föreslagna skrivningen - finnsen klar risk att dessa exempel kan komma att mångfaldigas. korsetkan inte acceptera att handläggningstiderna på detta sätt kortas Prop.1988/89:86 genom att personer som rimligen skall ha tillgång till helaasylprocessen Bilaga 4 utestängs från densamma.