prop · GC03116 · 1988-12-31 00:00:00 — Vattenfallär positiv till denna utbyggnad av prognos- och varningstjänsten och är berettatt förhandla med om den närmare utformningen och genomförandet avförslaget. Vattenregleringsföretagenär beredda att förhandla med om den närmare utformningen och om genomförandetav förslaget. Härvid bör SMHLs förslag, som bifogats dammsäkerhetsutredningen,utgöra en utgångspunkt men får inte vara bindande för parterna vidförhandlingen. 8 Forskning Prop. Bilaga 1.2 Utredarenredovisar följande behov och inriktning av fortsatt forskning. Dammsäkerhet nuvarande insatser av bl. a.kraftföretagen är i stort sett tillfredsställande. bör kunnasvara för kompletterande åtgärder. Förebyggande åtgärder vissa studier av generellart rörande organisatoriska frågor, beredskapsplanering etc. kan varaönskvärda och bör kunna finansieras genom anslag föröversiktliga undersökningar. Hydrologi, prognosmetodik tn. m. tillämpadforskning rörande sambanden mellan översvämningar och hydrologi, meteorologi,m. m. är ett för samhället angeläget område. bör ges ett övergripandeansvar för översvämningsorienterad forskning. bör härvid samråda medberörda myndigheter, SLU och . Förslagen kommenteras av , , , ,, m.fl. SMHIdelar utredarens uppfattning om behovet av fortsatt forskning omorsakssammanhangen kring extrema flöden. Genom /HUVA (Vattenregleringsföretagenssamarbetsorgan/Hydrologiskt utvecklingsarbete) har det varit möjligtatt genomföra studier av direkt intresse för vattenkraftindustrin. Forskning avmer allmänt samhällsintresse har varit svårare att finansiera. Områden som fåranses speciellt intressanta att studera är skogsbmkets hydrologiska konsekvenser,regionala effekter av långsiktiga globala klimatförändringar samt statistiskanalys och bedömning av mycket extrema flöden med liten sannolikhet. Studierav de samlade konsekvenserna av en dammolycka i ett komplicerat vattenkraftsystemär också angelägen uppgift som inte täcks av /HUVA. Även forskning ochstudier kring effekter av omfattande jordskred ned i älv (tillfällig dämning)eller ned i vattenmagasin (flodvågsverkan mot och över dammkropp) bör studerasi detta sammanhang. Studier kring kvantitativa nederbördsprognoser ochtillämpningar av radarteknik för mätning av arealnederbörd och för kortsiktiganederbördsprognoser representerar också angelägna områden. är berett attutarbeta ett program för ett särskilt forskningsområde på det sätt somskisseras i utredningen samt att ha det övergripande ansvaret förprogrammets genomförande. SLUanser att ökad forskning behövs som underlag för planering av avverkning ochdikning inom avrinningsområden. Grundläggande hydrologisk utbildning bör liggavid universiteten. bör inte ensidigt tilldelas ansvar för forskning inomskogs- och jordbmkssektorn. Vad avser undersökningar av skogsavverkningar ochdikningar bör forskningen helt naturligt ligga vid SLU med den mark-, skogs-,lantbruks- och grundvattenkompetens som finns där tillsammans med kunskap ombåde meteorologi och avrinning. Detta speciellt vad avser små områden, som iförsta hand föreslås prioriteras. En förstärkning av skogshydrologiforskningenbehöver ske. Vattenfallframhåller att forskning rörande dammsäkerhet bedrivs inom kraftindustrin. Rent principiellt kan hävdas att det för ett område av 74 allmänt samhällsintressesom dammsäkerhet bör finnas möjligheter till Prop. 1988/89:116 finansiering avforskning från organ som står fria från partsintressen. Bilaga 1.2 Utredarenfinner dock inte skäl att föreslå någon ändring men pekar på möjligheten atträddningsverket finansierar viss forskning, särskilt sådant som rörtillföriitligheten av vitala övervakningssystem. Detta skulle ses som ettkomplement till vad kraftindustrin, enligt utredarens uppfattning, på ettförtjänstfullt sätt redan gör. har ingen erinran mot kompletterandeutvecklingsinsatser av det slag som föreslås. anser att det kommer att krävas ytterligare resurser ochutbyggnad av nuvarande forskningsprogram om ytterligare uppgifter läggs påverket. framhåller att stödet till högskolorna har ökat införkommande treårsperiod. Det är enligt föreningens mening av stor vikt atthögskolorna får ökade statliga resurser (t. ex. från ) förfristående, grundläggande forskning. Även bör, som föreslagits ibetänkandet, få utökade resurser för forskning inom hydrolo-giområdet. RRVanser inte att det är lämpligt att , som utredaren föreslagit, får ansvaretför ett forskningsprogram som inkluderar såväl forskning och utveckling inomSMHI som stöd till andra institutioner, eftersom dessa konkurrerar med omuppdrag. RRV föreslår i stället att ges ett övergripandeansvar för stöd till forskning och utveckling vad gäller såväl dammsäkerhet somöversvämningsskydd. Statskontoretanser att frågan om huvudmannaskap för forsknings- och utvecklingsarbetet intehar belysts tillräckligt i betänkandet. Kraven på ökad affärsmässighet i SMHLsverksamhet gör det angeläget att kunna definiera vem som är beställare, vem somskall fullgöra uppgiften och hur den skall finansieras. Frågan omhuvudmannaskap för översvämningsorienterad forskning bör anstå till dess ovannämnda frågor har klarlagts. /?i?K konstaterar att utredaren bedömt att merkostnaden blir måttlig för att höjadammsäkerheten, men har inte kvantifierat kostnadskonsekvenserna vare sig förkraftindustrin eller de statliga tillsynsmyndigheterna. Enligt RRV:suppfattning kommer de föreslagna lagändringarna i sig inte medföra någon störrekostnadsökning. Däremot kan skärpta regler utfärdade av dammsäkerhetsnämnden -eller som RRV föreslagit komma att medföra en ickeoväsentlig kostnadsökning. Sådana regler skall enligt bestämmelser ibegränsningsförordningen (1987:1347) kostnadsberäknas. RRV anser att det i denkommande propositionen med förslag till ändringar av vattenlagen särskilt böranges att begränsningsförordningen gäller för myndighetsregler omdammsäkerhet. betonar att vissa åtgärder kan bli mycket kostsamma, t.ex. ombyggnader av dammarnas avbördningsanordningar. 1988/89:116 Bilaga1.3 i iVärmlands län i län i i i Gävleborgslän i i i i Redovisning av den fortsatta utbyggnaden av mindrevattenkraftverk Regeringenuppdrar åt länsstyrelserna i berörda län att redovisa aktuell utbyggnad avmindre vattenkraftverk i resp. län. För uppdraget skall gälla de riktlinjer somanges i bifogad promemoria. Uppdraget skall redovisastill regeringen (miljö- och ) senast den . Bilagatill regeringsbeslut nr 31 Prop.1988/89:116 Bilaga1.3 Fortsattutbyggnad av mindre vattenkraftverk Riksdagenhar energipolitiska beslut (prop. 1984/85:120, NU 30, rskr. 362)lagt fast riktlinjer för fortsatt utbyggnad av små vattenkraftverk. Riksdagenbeslutade att det i den plan för vattenkraftsutbyggnad som syftar till attuppnå utbyggnadsmålet /år till mitten av skall ingå byggandeav små vattenkraftverk motsvarande /år. 1 propositionen (sid. 144)framhöll föredragande statsrådet att en utbyggnad av små vattenkraftverk i heltorörda älvar och älvsträckor kan medföra svårigheter med hänsyn tillkonfliktema med motstående intressen samt kan vara svår att få till stånd medhänsyn till kostnaderna. Föredraganden bedömde att små vattenkraftverk i förstahand har förutsättningar att uppföras i anslutning till befintliga regleringaroch att det finns ett stort antal dammar som kan utnyttjas för sådanakraftverk. Dessa dammar är i många fall beroende av insatser för attvidmakthållas varför installation av små vattenkraftverk kan vara en möjlighetatt få till stånd erforderiiga åtgärder. Riksdagenhar beslutat om särskilda riktlinjer för utbyggnad av kraftverk i sådanavattenområden och älvsträckor som omfattas av bestämmelserna i 3 kap. 6§ lagen(1987:12) om hushållning med naturresurser m.m. (NRL) (prop. 1985/86:3, BoU1986/87:3, rskr. Bestämmelserna innebär bl.a. att kraftverk endast fårkomma till stånd där i undantagsfall, nämligen under förutsättning att deendast förorsakar obetydlig miljöpåverkan. Tillkomstenav vattenkraftverk prövas enligt vattenlagen (1983:291), VL. Denna prövninggörs av . En dom meddelad av kan överklagas tillvattenöverdomstolen. domar kan överklagas till högstadomstolen. Regeringenskall i vissa fall pröva tillåtligheten av vattenkraftverk. Det gäller allakraftverk med en installerad generatoreffekt av minst 20000 kW. Regeringen kanockså genom särskilt beslut förbehålla sig prövningen av tillåtligheten avmindre vattenkraftverk innan har meddelat dom. Framställningtill regeringen om sådant förbehåll görs i normalfallet av kammarkollegiet. Plan-och bygglagen (1987:10) samt NRL, som båda trädde i kraft den , hargett kommunerna möjligheter till ett ökat inflytande över tillkomsten avvattenkraftverk. Länsstyrelserna har tillsyn över hushållningen med naturresurserinom resp. län. Riktlinjer för uppdragetsgenomförande Prop. Denutbyggnad av mindre vattenkraftverk som aktualiserats under senare ° tidhar i vissa fall medfört konflikter i förhållande till motstående intressen.Det gäller särskilt sådana projekt som avser helt opåverkade vattendrag ellerbiflöden till redan exploaterade älvar. Mot denna bakgmnd finns det anledningför regeringen att få en mera samlad bild av aktuella projekt. Berördalänsstyrelser bör därför ges i uppdrag att till regeringen översiktligtredovisa de mindre vattenkraftsprojekt som har aktualiserats av kraftföretag,privatpersoner m. fl. 1 de fall länsstyrelserna kan överblicka planer påutbyggnad som senare kan komma att aktualiseras bör även dessa redovisas.Länsstyrelserna förutsätts göra denna redovisning i samverkan med berördakommuner. En redovisning av denna karaktär bör kunna genomföras inom ramen förbefintliga resurser och utnyttja det underlag som utarbetats i samband med dedamminventeringar som länsstyrelserna i flertalet län har genomfört. Redovisningenbör innefatta en översiktlig beskrivning av den inverkan på motståendeintressen, bl. a. skador på fauna och fiske, som ett genomförande av olikaprojekt kan medföra. I den mån redovisade vattenkraftsprojekt berörs avställningstaganden i kommunernas fysiska planering för berörda områden, bördessa ställningstaganden redovisas. Ävenövriga länsstyrelser i landet bör beredas tillfälle att inkomma med enredovisning. Uppdraget bör redovisas . Länsstyrelsernasredovisningar av den fortsatta ! "°p- 18/89:116 utbyggnadenav mindre vattenkraftverk ' Demindre vattenkraftprojekt som är eller kan bli aktuella i utgörsnästan uteslutande av renovering eller utbyggnad av befintliga kraftverk.Endast i några enstaka fall skulle ytterligare fallsträckor behöva tas ianspråk exempelvis vid Ettak i . En utbyggnad vid Ettakifrågasätts dock ur naturvårdssynpunkt. Uttagav elkraft genom iståndsättning av raserade dammar och liknande och upprustningav befintliga byggnader kan innebära positiva åtgärder från natur- ellerkulturvårdssynpunkt, under förutsättning att upprustningen sker medhänsynstagande till natur- och kulturvärdena. Vissa anläggningar kan ha ettsådant antikvariskt värde att befintlig utrustning för kvarn eller kraftverkbör bevaras intakt. Klassificeringen A och B medför att antikvarisk medverkanbör ske vid förändringar. Frånfiskets intresseorganisation kommer vid varje utbyggnadstillfälle att krävasatt eventuellt problem rörande vandringshinder samt lek- och uppväxtområdenlöses på ett för fiskeintressenter godtagbart sätt. Denpotentiella energiproduktion som skulle kunna åstadkommas genom kraftutbyggnadav mindre vattenkraftverk utgörs av ca 40 GWh . Länsstyrelseni har ägnat möjligheterna till ökatutnyttjande av den .mindre vattenkraften i länet stor uppmärksamhet. Genomutredningar och inventeringar av länets vattendrag utförda på länsstyrelsensuppdrag och på initiativ från annat håll har i detalj klarlagts renoverings-och utbyggnadsmöjligheterna tillsammans med tekniska beskrivningar ochinvesteringskostnader i åarna , Flian, , Nossan med biflöden. Totalthar utbyggnadspotentialen beräknats till ca 50 GWh i länets vattendrag. Under1980-talet har ett antal renoverings- och utbyggnadsprojekt genomförts. Vattendragentill och inom har inventerats på uppdrag avFiskenämnden i och 1984. En särskild inventering avharrförande åar till har genomförts 1987. Dessa inventeringar belyservattendragens fiskeribiologiska värden. Uppdragethar genomförts på så sätt att kontakt tagits med länets kommu ner och kommunala elföretag angående kännedom om eventuella renove rings- och/eller utbyggnadsprojekt och angående eventuella restriktioner 79 från plan-, miljö- ochhälsoskyddssynpunkt. Från och Gull- Prop. 1988/89:116 spångsKraft AB samt från lokala eldistributionsföretag har inhämtats Bilaga 1.3uppgifter. Detbegränsade tidsutrymmet har inte medgett kontakter med enskilda kraftverks-eller fallägare. Detta kan medföra att enstaka projekt inte redovisats här somaktuella för renovering eller liknande genom bristande kännedom hos kontaktadeorgan. Denpå utarbetade damminventeringen har utnyttjats för att beskrivas.k. motstående intressen när det gäller hinder för fisket, kulturminnesvårdenoch allmänna naturvården. Länsstyrelsensredovisning av riksintressen för naturvård och friluftsliv samt pågåendevåtmarksinventering har granskats och resultatet belyses i bifogade tabellerunder anmärkningar'. Resultatetav uppdraget redovisas i bifogade tabeller. Här redovisas för varje berördkommun de fallsträckor eller kraftverk som är föremål för projektering eller påett preliminärt stadium planeras för utbyggnad etc. (Kolumn 1: "planeradeprojekt"). Vattendomar föreligger ej eller andra klargöranden rörandeutbyggnadsvillkor. Dessutomredovisas de potentiella projekt som redovisats i ovan nämnda inventeringaroch utredningar (Kolumn 2: "tänkbara projekt och inventeringar/utredningar"). Avtabellerna framgår att de s.k. planerade projekten (enl kolumn I) skullerepresentera en kraftproduktion av ca 10 GWh. Samtliga innebär renoveringareller ombyggnader av tidigare kraftverk och utgör vandringshinder för lokaltstorvuxen öring. Några bedöms ha stora naturvärden och kräver visst behov avföreskrifter beträffande markanvändningen. Vissa antikvariska intressenföreligger, främst beträffande bruk. Depotentiella "tänkbara projekten" etc. enligt kolumn 3 representeraren kraftproduktion av ca 30 GWh (uppgifter om kraftproduktion saknas för någrafallsträckor). Liksomnär det gäller förutnämnda projekt utgör dessa renovering eller utbyggnad avtidigare kraftverk. I något fall, framförallt Ettak (), innebärdet tidigare utredda projektet ianspråktagande av en längre fri fallsträcka,som ifrågasätts ur naturvårdssynpunkt. De tänkbara projekten ochSvansvik kan även ifrågasättas ur naturvårdssynpunkt. För samtligafallsträckor med något undantag, gäller vandringshinder för storvuxen öringoch visst behov av föreskrifter angående markanvändningen eller särskilthänsynstagande till naturvärden. Befintliga anläggningar har i allmänhetkulturhistoriskt värde; varav några synnerligen stort bl.a. Holma (Tidaholmskommun), och vissa kvarnar i framför allt Flian. Bilagorna till yttrandet tas in som underbilaga I här. i Värmlandslän: ProP- ' 988/89:116 För kanföljande redovisas: Filipstadskommun En utredning påbörjas om en återuppbyggnad av tre utrivna kraftverki ett mindre biflöde (Finnshyttebäcken) till . Huvudman är detkommunala elverket. Inga konflikter förutses, då det är fråga om att nyttjatidigare använda lägen. Kilskommun Utbyggnad av i pågår. inkom med ansökan om avstyckningav två fastigheter i Ranån (biflöde till ) för att anläggaminikraftverk. Ingenting har hänt . Kommunen redovisar ingenting omeventuella konflikter eller ställningstaganden i den kommunala fysiskaplaneringen. Sunnekommun Inga projekt är planerade att bli utförda inom överskådlig tid. Kommunenavser att inventera förutsättningarna att bygga mindre vattenkraftverk. Enpreliminär bedömning ger vid handen att det skulle finnas möjligheter att byggaut för en produktion av 3 5 GWh/år inom kommunen. Säfflekommun Två projekt är aktuella i biflöde . Viksfors innebären effektivisering av befintlig station. För Kyrkebol har endastgjorts översiktliga kalkyler och kostnadsberäkningar. Viss konflikt kan fömtsesmed fiskeintresset. På den fallsträcka, som planeras bli utnyttjad, finns idagtvå hålldammar. Huvudman är i båda fallen elverk. Årjängskommun Huksfallel i ägs av en privatperson (, ),som förvärvat fallet i avsikt att uppföra ett minikraftverk på platsen. Det hartidigare funnits ett kraftverk där. Ett kraftverk beräknas bli driftklart . Övrigakommuner Inga kända utbyggnadsplaner. I samband med den damminventering somutfördes i länet 83 redovisadesfem lägen för möjliga kraftverk i anslutning till befintliga dammar.Beträffande dessa kan följande nämnas: Sillingsfors(, ; kommun). Flera förfrågningar har kommit ommöjligheterna, men såvitt bekant har inte något konkret blivit utfört. Långserud= Kyrkebol ovan. Hedarna(, Björkan; kommun). Tidafors(, Mölnbackaån; ). , som sannoliktäger dammen, har visat visst intresse att bygga en kraftstation. 6 1988/89. 1988/89: 116 (;). Dammen upprustad, men maskineri- Bilaga 1.3 et äroförändrat. Somunderlag för redovisningen utgår dels års damm- ochkraftverksinventering och en nu pågående sammanställning av kraftverksindustrin,dels från de löpande kontakter med kraftverksföretagen som länsstyrelsennumera har som tillsynsmyndighet enligt vattenlagen. Remisstidens förläggningtill sommarens semestertid har gjort att bedömt det mindremeningsfullt att försöka samla in uppgifter och synpunkter frånkraftverksföretag och kommuner i någon form av remissförfarande. 1980års damm- och kraftverksinventering Påuppdrag av regeringen utförde en omfattande inventeringav länets dammar. Som en del av detta arbete gjordes i samarbete läns elektriska förening en inventering ochsammanställning av kraftverken. gjordes en inventering, värderingoch rangordning från naturvårdssynpunkt av länets få kvarvarande forssträckor.Kraftverksinventeringen visade att det i länet fanns 76 kraftverk i drift meden sammanlagd utbyggd effekt av 90 MW och sammanlagd produktion av 370 GWh/år. Somen del av arbetet med inventeringen bedömdes utbyggnadsfömt-sättningarna. Enutbyggnad av 22 st befintliga kraftverk skulle kunna ge 8 MW resp. 31 GWh/årmedan 16 nya kraftverk med rimlig lönsamhet skulle kunna ge 5 MW och 26 GWh/år.Dessutom bedömdes att det med tveksam lönsamhet skulle kunna byggas ytterligare22 nya kraftverk som skulle kunna ge 2,5 MW resp. 11 GWh/år. Den maximalautbyggnadsmöjligheten för länets vattendrag bedömdes således till 17,medavseende på effekt och 16,med avseende på energiproduktion. Som nya kraftverkbedömdes i detta sammanhang alla som skulle byggas på platser där inget verk dåvar i drift, alltså även dammlägen där det tidigare funnits kraftverk, kvarneller annan vattenkraftanläggning. Blandlänets vattendrag hade en helt dominerandeställning av energiproduktionen. Där fanns också ett antal (14 st)kraftverk med större effekt än 1,5 MW vilket brukar betraktas som gränsen förs. 1 länets övriga vattendrag fanns endast ett kraftverk idenna storlek. Av länets energiproduktion kom från de 15 stora kraftverkenoch från de 61 s.k. minikraftverken. Denännu inte helt slutförda sammanställning som arbetar medvisar att det nu finns 110 kraftverk i drift i länet. Antalet kraftverk i 82 drift har således ökat med57% . Möjligen kan Prop. 1988/89: 116 några kraftverki drift ha förbisetts vid inventering vilket minskar Bilaga 1.3ökningstakten något. Dessutom har 10 befintliga kraftverkbyggts ut till större produktion. Densammanlagda effekten i länets kraftverk uppgår numera till 101 MW och densammanlagda energiproduktionen till 450 GWh/år. Detta innebären ökning sedan1980 med avseende på effekt. Av detta effekttillskott ligger ca 7 MW påde 44 nystartade kraftverken och ca 4 MW på om- och tillbyggnad av 10 stbefintliga kraftverk. Av de nya kraftverken är huvuddelen uppförda vidbefintliga gamla dammar och endast 3 st uppförda i nya lägen eller vid tidigarehelt raserade dammar. Avde inventering upptagna 22 utbyggnadsprojekten har 7 st kommit tillutförande som 3 st då inte förutsedda utbyggnadsprojekt kommit tillutförande. Avde inventering upptagna 16 nybyggnadsprojekten med sannoliklönsamhet har 5 st kommit till utförande. Dessutom har 39 nya kraftverk med dåtveksam lönsamhet eller då inte förutsedda nybyggnader kommit till utförande. Sammanfattningsvishar av den beräknade utbyggnadspotentialen i länets vattendragkommit att tas i anspråk intensiva utbyggnadsperiod även omdet till en del skett i andra lägen än som då förutsågs. En betydandeutbyggnadspotential återstår därför fortfarande. 1samband med pågående kraftverkssammanställning har beräknatutbyggnadsgraden i länets vattendrag. största vattendragen med en medelvattenföring större än 20 m/S ärutbyggnaden närmast total av fallhöjden bunden i kraftverksdammar. 1de större åarna med en medelvattenföring mellan 10 och 20 m/S är avfallhöjden utnyttjad för kraftproduktion och något mera, bunden i dammar. 1de mindre åarna med medelvattenföring 3-10 mVS är också utbyggnadsgraden högmed av fallhöjden utnyttjad för kraftproduktion och bunden i dammar. minsta åarna (13 mVS) är utnyttjandegraden lägre men ändock förhållandevishög av fallhöjden utnyttjad för kraftproduktion och bunden idammar. Avde minsta vattendragen, bäckarna med en medelvattenföring mindre än I m Vs harendast en del kunnat tas med i inventeringen. Förhållandena i de störstabäckarna är ungefär de samma som i de mindre åarna med omkring hälften avfallhöjden utnyttjad. Vidbedömning av ovanstående siffror bör observeras att ju mindre vattendragen är ju vanligare är förekomsten av långa, svagt forsande sträckor som rimligen inte kan vara möjliga att utnyttja för kraftproduk tion. Ovanstående siffror handen att förekomsten av dammar i större Prop. 1988/89: 116 vattendrag,som inte används för kraftproduktion, men som skulle Bilaga 1.3 kunnagöra det utan alltför stora miljökonsekvenser, är begränsad. Siffrornavisar också att naturtypen forsande vattendrag med sitt speciella växt- ochdjurliv redan är hårt exploaterad, särskilt i de större vattendragen, och attvarje ny utbyggnad riskerar att ta bort en betydande del av det som finns kvarav den naturtypen. Under1980-talets snabba kraftverksexpansion har roll i sammanhangetsuccessivt förändrats. Från att ha varit en närmast helt utanförståendemyndighet har blivit en av de flesta intressenter accepteradsamrådspartner i samband med planerade om-, till- eller nybyggnader. En avlänsstyrelsens huvuduppgifter är att vid tillståndsprövningen i vattendomstolföreträda allmänna intressen som naturvård och kulturminnesvård medan fisketfortfarande företräds av . Formellt företräds de allmännaintressena av kammarkollegiet med som sakkunnigt biträde, men ipraktiken får i flertalet fall ensam föra natur- ochkulturminnesvårdens talan i domstolen utan att ha formella befogenheter fördetta, vilket dock i allmänhet accepteras av domstolen. Domstolarnasätter allt oftare ut villkor i vattendomarna som överlämnar bedömningar ochgodkännanden till . Länsstyrelsensandra huvudroll i kontakten med kraftverksföretagen är som tillsynsmyndighetenligt vattenlagen. Alltsedan denna uppgift lades på genom nyavattenlagen har arbetsuppgifterna ökat och klagomål över vatteoregleringar ochliknande går allt oftare via som får utreda och begära rättelse. Avde 54 kraftverk som byggts om eller byggts nya har endast 14st kommit att prövas i vattendomstol. I övriga fall har företagaren ansett sigha stöd av äldre domar eller av gammal hävd för att uppföra anläggningarna utanprövning i . I de fall samråd har skett har oftastförordat prövning i men saknar möjlighet att föreskriva ellerpå annat sätt tvinga företagaren till en sådan prövning vilket ger länsstyrelsensom tillsyndsmyndighet en svag ställning i utbyggnadsfallen. fall ny- eller utbyggnaderna prövats i vattendomstol har itvå fall ifrågasatt tillåtligheten av utbyggnaden av naturvårdsskäl men i bådafallen utan att kunna övertyga om värdet av den natur somskulle gå förlorad. Detta trots att de båda forssträckoma bedömts somtillhörande länets 5 värdefullaste forssträckor.