prop · GC0382 · 1988-12-31 00:00:00 — Tillföljd av den ofta långa vistelsetiden i SIV:s förläggningar anordnas numerasvenskundervisning redan på föriäggningama. köper denna utbildning somuppdragsutbildning av studieförbund eller annan anordna-re. Undervisningenskall i görligaste mån följa läroplanen för gmnd-sfi. Deflyktingar och andra invandrare som saknar efler har bristfälliga läs-ochskrivkunskaper skall få sin gmndläggande svenskundervisning inom ramen för gmndulbildningför vuxna (gmndvux). Asylsökandefår delta i undervisningen efter det att han eller hon har ansöktom uppehållstillstånd. Skolöverstyrelsenhar inlett en utvärdering av den svenskundervisning som bedrivits. Regeringenhar gett i uppdrag att analysera om det, idet nuvarande systemet med svenskundervisning för invandrare, finns sådanahinder inbyggda att invandrarnas möjligheter att snabbt komma in i det svenskasamhället försvåras och, om så bedöms vara fallet, lämna förslag till vilkaåtgärder som bör vidtas. skafl även bedöma om de statligabidrag, som utgår i samband med svenskundervisning, används på ett effektivtsätt. 1 prop.1988/89:100 behandlas vissa aspekter på återvandringsfrågoma. Där framhålls inledningsvis att flyktingar endast i mycket begränsad om fattning har återvandrat från och att inget tyder på att någon avsevärd förändring av detta förhållande skulle komma att ske. Nyanlända flyktingar bör förmås att inse betydelsen av att planera för en tillvaro i 41 , när det t.ex. gäflerarbete, studier och kunskaper i svenska språ- Skr. 1988/89:82 ket. Enpositiv integration i ger en flykting de bästa möjliga fömtsättningarnaför framtiden vare sig han stannar i eller väljer att återvandra. Återvandringenbör vara väl planerad och förberedd. Många enskilda organisationer spelar enviktig roll för att förbereda flyktingar inför återvandringen. Regeringen hardärför föreslagit en ökning av de medel som står till SI V:s förfogande tillavgränsade projekt. Enligt regeringens förslag skall få i uppdrag att tillsammansmed studieförbund och flyktingorganisationer medverka tifl att ytterligareunderlag tas fram till studiecirkelmaterial om exilens villkor och återvandring.Bidrag föreslås även fortsättningsvis utgå för att ersätta kostnader för resa,uppehälle under resan samt vissa transporter för återvandrande flyktingar.Vidare föreslås att, inom ramen för det humanitära biståndet, program till stödför flyktingar som återvandrat skall kunna finansieras. Liksomflyktingpolitiken i sin helhet måste också återvandringsfrågoma anpassas tillden faktiska utvecklingen och vara föremål för en kontinuerlig uppföljning. Inomramen för deltagande i intemationeflt samarbete kommer därför återvandringsfrågoräven i fortsättningen att ges stor uppmärksamhet. Stödtill flyktingar som önskar återvandra tifl hemlandet ges i form av resebidragoch regleras i förordningen SFS 1984:890. Resebidraget är behovsprövat ochinnefattar biljettkostnaden samt ett kontant belopp på . per person,högst . per familj, för kostnader i samband med resan och uppehälleunder efter ankomsten. Resebidraget administreras av . Resebidragkan även beviljas till flyktingar som vifl bosätta sig i annat land änhemlandet. Personersom kommit tifl som flyktingar, men därefter blivit svenska medborgare,omfattas ej av förordningen. Återvandringmed stöd av resebidrag har i första hand skett till länder i ,främst till Umguay, och , efter det att demokratiska regimertillträtt i dessa länder. Antaletbidrag var som högst åren 1984 85, men därefter har inströmningen avansökningar successivt avtagit. tifl gick antaletpersoner, som beviljades resebidrag, ner till hälften, framför allt beroende påatt återvandringen tifl Umguay minskat avsevärt. Medanåtervandringen till övriga avtagit har antalet personer som återvandrattifl ökat. var mer än hälften av dem, som återvände medresebidrag, chilenare. Även iranska flyktingar återvandrar nu i störreutsträckning. Antalet personer som återvandrat med resebidrag under detre Skr. 1988/89: 82 Kostnaderna för beviljade resebidrag uppgick till1,9 milj. kr. Detaljredovisning av bidrag till återvandring 1988 Antal Vuxna Barn Totalt antal Summa 99 89 188 12 De svenska frivilliga organisationerna Desvenska frivifliga organisationer som är mest aktiva inom flyktingpolitikensoch flyktingbiståndets områden deltar i det av regeringen tillsatta flyktingpolitiskarådet. Dessa är: Amnesty intemationals svenska sektion. Rädda barnen, . Svenska röda korset och frikyrkoråd (). ISverige samarbetar dessa organisationer regelbundet inom frivilligorganisationemassamarbetsgmpp i invandrar- och flyktingfrågor. Några av dessa, samt även andrasvenska frivilliga organisationer, får också statligt stöd i olika former försin verksamhet bland flyktingar, framför allt i tredje världen. 1 det följande redovisarde organisationer som deltar i regeringens flyktingpolitiska råd sin verksamhet. Amnestyintemational (AI), som finansierar sin verksamhet helt med egna medel,motsätter sig att personer sänds från ett land till ett annat, där risk finnsatt de blir samvetsfångar, utsätts för tortyr eller döms till döden/avrättas.Mot denna bakgmnd distribueras fortlöpande via det svenska sekretariatet tillberörda myndigheter, organisationer och advokater, aktuell dokumentation omsituationen beträffande mänskliga rättigheter i många länder. Iflera fall vände sig den svenska sektionen tifl svenska myndigheter med en vädjan om att asylsökande inte skulle utvisas tifl länder där ovannämnda risker enligt Al inte kunde uteslutas. Detta arbete har skett i nära samråd med den asylsökandes advokat. Förutomdet centrala sekretariatets två flyktingsamordnare, som får Skr. 1988/89:82hjälp av ett antal frivilliga medarbetare, bl.a. juris studerande, finns ettregionalt kontaktnät med 20 flyktingombud i lika många distrikt landet runt.Deras huvudsakliga uppgifter är att på regional nivå vara kontaktpersoner iflyktingfrågor, hålla sig väl underrättade om den aktuella flyktingpolitikensamt att förmedla AI:s landmaterial. På motsvarande sätt har flera avsektionens, 330, arbetsgmpper valt att också lokalt arbeta medbl. a. dessa frågor. Räddabarnen är en partipolitiskt och religiöst obunden organisation som stöds avöver 200000 medlemmar, faddrar och regelbundna givare. Organisationen harkonsultativ status under ECOSOC (Ekonomiska och SocialaRåd). Räddabarnen är en folkrörelse som kämpar för barns rättigheter. Rädda barnen arbetarmed bistånd i en rad utvecklingsländer och med opinionsbildning för barns rättutifrån gmndtankama i Förenta Nationemas deklaration om barnens rättigheter. Ilinje härmed verkar Rädda barnen för att försvara barnens rättsliga ställningoch skydd vid asylprövning. Räddabarnen lämnar i begränsad utsträckning juridiska råd i asylärenden och bevakarflyktingbarnens rättigheter. Organisationen söker också genom sociala insatserunderlätta flyktingbarns anpassning tifl det svenska samhället så att derasmöte med blir så positivt som möjligt. Hämtöver bedriver Rädda barnenopinionsbildningsarbete kring flyktingfrågor, framför allt de som berör barnsrättigheter. (SvFR) har till ändamål bl. a. att verka för en solidarisk ochhuman flyktingpolitik samt att verka för goda etniska relationer. SvFR skallöka kunskapen om och förståelsen för flyktingskapet och de förhållanden somtvingar människor på flykt. Medlemmar är riksorganisationer, lokalavdelningarav sådana samt enskilda. Kommunalt flyktingarbete sker genom lokala arbetsgmpper.SvFR arrangerar kurser och seminarier samt medverkar i utbildningsverksamhetanordnad av andra. SvFR ger också råd åt asylsökande och flyktingar. Samverkansker med svenska och internationella organisationer. Verksamheten bedrivs heltgenom frivifliga insatser. för mellankyrkliga och ekumeniska förbindelser Ansvaretför invandrar- och flyktingarbete i ligger inom ekumeniska förbindelser (), vars ordförande är ärkebiskopen. har en särskild kommitté för in vandrar- och flyktingfrågor. finns två tjänster för dessa frågor. På regionalplanet, motsvarande kyrkans stift, finns det invandrar- och flyktingkommittéer samt stiftsadjunkter, vilka ansvarar för arbetet. Deskall bedriva utbildningsverksamhet samt hålla sig välinformerade om svenskinvandrar- och flyktingpolitik och vara MEF:s kontaktpersoner på Skr.1988/89:82 regionalplanet. har som målsättning att socialt ochmedmänskligt stödja flyktingama i alla led, från den inledande tillståndsprocessentill integrationen i det svenska samhället. Ambitionen är också att genomnärvaro underlätta flyktingarnas förläggningsvistelse. skall enstiftsadjunkt tiflsättas på . Denne skafl bl.a. bedriva socialverksamhet bland de asylsökande. Från distribueras via , tillMEF:s kontaktpersoner på regionplanet, ca . Medlen användstill repatrieringsbidrag, bidrag tifl rättshjälp, viss typ av projektverksamhetetc. samarbetar, på alla plan, med andra samfund och folkrörelser.Internationellt samverkar i dessa frågor med Kyrkornas världsrådoch Churches Committe for Migrants in Europé, (CCME). Svenskaröda korset (SRK) bedrev ett omfattande flyktingarbete såvälnationellt som intemationellt. Det intemationella arbetet skedde i samarbetemed bl.a. den internationella , den internationella Rödakorsfederationenoch FN:s flyktingkommissarie. Särskiltomfattande insatser har skett för att bistå mozambikanska flyktingar i Malawioch . Likaså är de svenska bidragen till arbetet bland flyktingar iCentralamerika och av stor betydelse. SRK försöker såväl genomfederationen i som i sina bilaterala kontakter med systerföreningar iolika länder medverka till att dessa ser till att arbetet för att hjälpaflyktingar får ökad vikt i konkurrensen bland andra angelägna behov. ISverige fortsatte det omfattande stödarbelet med rådgivning m. m. tifl detväxande antalet asylsökande. 380 ärenden handlades av SRK:s jurister underåret. Vidare handlade SRK 660 ärenden rörande ekonomisk och annan hjälp tillfamiljeåterförening. De ekonomiska bidragen uppgick till 1 milj. kr. Därutöverutväxlades 650 familjemeddelanden mellan anhöriga i och krigsfångar ochpolitiska fångar i olika länder, främst och . 410 efterforskningargenomfördes för att spåra personer som splittrats från sina familjer till följdav konflikt eller flykt. Inomdet lokala flyktingmottagandet växte antalet medverkande kommuner och Rödakorset har ett 50-tal internationella träffpunkter mnt om i landet. Underåret startades ytterligare tre flyktingförläggningar i SRK:s regi i ,och . Tillsammans med Sandviken-förläggningen ger de plats förca 1000 flyktingar/asylsökande. Sverigesftikyrkoråd (SFR) och De fria samfundens råd (SFR/SAMRÅD) består av tolv kristna,från staten fristående trossamfund. gemensamma insatser blandinvandrare och flyktingar sker genom in- Skr. 1988/89:82 vandrar- och flyklingavdelningen,som leds av ett utskott med representation även från invandrarnas trossamfund. Deinternationella insatserna förmedlas genom , som är samfundensgemensamma organ för katastrof-, utvecklings- och biståndsinsatser i tredjevärlden. Genom genomfördes också omfattande flyktingprogram, framförallt i , och . Diakoniasamverkar också med Sociala missionen i ett projekt till stöd för frivillig återvandring,främst till . till trossamfunden (SST), som är en speciellnämnd utsedd av regeringen, fördelas statsbidrag till 36 trossamfund, av vilkaett 25-tal har medlemmar med i huvudsak invandrar- och flyktingbakgmnd. Dessasamfund har en nära samverkan, både organisatoriskt och praktiskt, med SFR:sinvandrar- och flyktingavdelning. Bland annat genomförs kurser och konferenserför förtroendevalda och anställda inom invandrarnas trossamfund, information tillsvenskar om invandrare och flyktingar, rådgivning och kurativa insatser förflyktingar och asylsökande, liksom utbildningsinsatser av olika slag. Ett treårs-projektunder beteckningen "Församlingen som internationell mötesplats"initierades . Projektet syftar till att stärka församlingarskunskap och engagemang för flyktingar. Ensärskild konsultationsgmpp Samfundens Arbetsgmpp för minoriteters ställningi (SAMS i ) bearbetar frågor kring rasism, främlingsfientlighetoch minoriteters rättigheter. Invandrar-och flyktingavdelningen samverkar internationellt med en rad organisationer, bl.a.Churches Committee for Migrants in Europé (CCME), ett organ som tillkommit påinitiativ av Kyrkornas världsråd. Nära samverkan sker också med European Consultationon Refugees and Exiles (ECRE). mot rasism och främlingsfientlighet (A 1987:05, dir 1987:40) tillsatteshösten 1987 och har () avlämnat sin slutrapport. 1kommissionen, som letts av ordförande ,ingår representanter för riksdagspartierna. En expertgmpp under ordförandeskapav diskrimineringsombudsmannen har varit knuten till kommissionen.Kommissionens uppgift har varit att pröva vilka ytterligare åtgärder som börvidtas för att bekämpa rasism och främlingsfientlighet samt att stimulera tillsådana åtgärder. En stor del av arbetet har avsett informationsinsatser ochbidrag tifl projekt av olika slag. För dessa ändamål har kommissionendisponerat 12 milj. kr. Delsamarbete mellan folkrörelserna som inleddes på min företrädares initiativ iform av en vänskapsvecka har fortsatt. Medhjälp av de särskilda medel, som jag har till mitt förfogande för 46 opinionsbildandeverksamhet, har ett antal aktiviteter och projekt kunnat Skr. 1988/89:82genomföras. med invandrarorganisationemas ungdomsansvariga hölls föratt diskutera invandramngdomarnas levnadsviflkor jämfört med andra ungdomars.Under konferensen utarbetade deltagarna rekommendationer. Dessa följdes upp påen ny konferens , då ansvariga myndigheter och organisationerredovisade hur de såg på rekommendationema. Föratt sprida kunskap om invandrare och flyktingar har arbetsmarknadsdepartementetgivit ut skriften , vilkenger en översiktlig bild av den nuvarande invandringens sammansättning,gällande regler m. m. Boken har distribuerats gratis till stora delar avsamhället i en upplaga av 60000 exemplar. Enundersökning görs av massmedias rapportering av invandrar- ochflyktingfrågor , med avsikt attgranska eventuella perspektivskiften och tendenser i mediernas invandrar- ochflyktingbevakning . Inomskolan bedriver fortbildning av skolpersonal i flykting- och invandrarfrågor.Speciell tonvikt läggs på kulturmöteskunskap, attitydbearbetning ochmetodutveckling för opinionsbildning och intemationeflt synsätt iundervisningen. Utvecklingsarbetet sker i samarbete med skolor, lärarhögskolor,länsskolnämnder och fortbildningsavdelningar. Det resulterar bl. a. iproduktion och distribution av läromedel, handledarmaterial och dokumentation tiflstöd för skolans undervisning om etniska relationer. Med stöd av kommissionenmot rasism och främlingsfientlighet bedrivs ett utvecklingsprojekt som syftar tilluppbyggnad av länsvisa kontaktnät av resurspersoner i skolan för arbete medopinionsbildning och etniska relationer. Försöksverksamhetför en ökad spridning av opinionsbildande insatser lokalt och regionalt harinitierats och sker parallellt med regionaliseringen av SIV:s verksamhet.Insatserna i det kommunala flyktingmottagandet koncentreras till nyamottagningskommuner. Detta sker i första hand genom stöd, rådgivning,personalfortbildning samt metod- och erfarenhetsförmedling. Vid akuta fall avetniska motsättningar eller komplexa kulturrelaterade situationer utgör SIV:s arbetsgmppför etniska relationer en beredskapsresurs för enskilda kommuner. Genomsärskilda bidrag engageras folkrörelsema i kommunemas flyktingmottagande bådei opinionsbildande och kontaktskapande syfte. Ombudsmannenmot etnisk diskriminering (DO) har också en viktig roll när det gäller attbilda opinion för bättre etniska relationer. DO:s uttalanden och aktiviteter idiskrimineringsfrågor har rönt ett stort intresse i massmedia. DO bedriverockså utbildnings- och informationsverksamhet, framför allt riktad tillpersonal på invandrarområdet. Sverigehar fortsatt att driva en solidarisk och generös flyktingpolitik. dagens värld dominerasbilden trots ett antal ljuspunkter av orättvi- 47 sor, förtryck av demänskliga rättighetema, krig och förföljelse. I den Skr. 1988/89:82situationen är, enligt min mening, en generös och solidarisk flyktingpolitik,tillsammans med aktiva strävanden för att bevara respekten för de mänskliga rättighetema,den enda moraliskt försvarbara politiken. tradition i detta avseendemåste bibehåflas. attregeringen bereder tillfälle att ta del av vad jag i det föregåendehar anfört om flyktingpolitiken. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar i enlighet medhennes hemställan. förkortningar(i bokstavsordning) Ad hocCommittee of Experts on the Legal Aspects of Territoral Asylum, Refugees and StatelessPersons/ för asylrätt och flyktingar EuropeanCommittee on Migration/ för migrationsfrågor Disembarcationresettlement offers/Rescued at sea resettlement offers/ UNHCR:ssärskilda program för omplacering av s. k. båtflyktingar från räddade tillhavs FN:sekonomiska och sociala råd EuropeanConsultation on Refugees and Exiles IntergovemmentalOrganization for Migration/ Mellanstalliga migrationsorganisationen IntemationalCommittee of the Red Cross/ IntemationalCouncil of / Intemationella rådet för frivilligaorganisationer Reserve/ Intemationella beredskapslagret av livsmedel förkatastrofinsatser Organizationof African Unity/ Organisationen för afrikansk enhet Invandrarverketsarbetsgmpp mot etnisk diskriminering UnitedNations Börder Relief Operation/ för flyktingar vid den thai- UnitedNations Children's Fund/ UnitedNations High Commissioner for Refugees/ FN:s flyktingkommissarie UnitedNations Relief and for Pale- stineRefugees in the Near East/ Programme/ Internationella livsmedelsprogrammet 1 Inledning ...................................................... ... 2 2 Den svenskainvandringspolitiken......................... 3 Denutomnordiska invandringen tifl ........... ... 3 Arbetskraftsinvandring ................................... ... 4 Övriginvandring............................................... ... 5 Viseringspraxis ............................................... ... 5 3 Flyktingsituationeni världen ............................. ... 6 Antaletflyktingar ............................................ ... 6 Flyktingsituationeni tredje världen...................... 8 Flyktingaroch asylsökande i , och . 4 Detinternationella flyktingarbetet och roll. Sambandetmellan utvecklingsbistånd och flyktinghjälp 22 Sverigesinternationella bistånd till flyktingar ........ .. 22 ICM............................................................... .. 27 Konsultationernamellan ett antal västeuropeiska länder samt Detnordiska samarbetet ................................... 28 Deinternationella frivilliga organisationerna........... .. 29 5 Densvenska utlänningslagstiftningen och dess tillämpning 30 Degällande reglerna......................................... .. 30 Förslagtifl ny utlänningslagstiftning .................... .. 31 6 Flyktingaroch asylsökande i .................... 32 Enskilttillresta asylsökande ............................. .. 32 Organiseradöverföring av flyktingar (flyktingkvoten) 35 Flyktingarsoch asylsökandes barn....................... .. 37 7 Omorganisationen av statensinvandrarverk .......... .. 38 8 Förläggningsverksamheten ............................... .. 39 9 Det kommunalaflyktingmottagandet ................... .. 39 10 Arbetsmarknadsåtgärder och svenskundervisning.... .. 40 11 Frivillig återvandring.......................................... 41 12 De svenska frivilligaorganisationerna.................... .. 43 13 Opinionsbildande verksamhet ............................. 46 14 Avslutning ..................................................... 47 15 Hemställan...................................................... .. 48 16 Beslut .......................................................... 48 Förteckning överförkortningar................................ 49 Trycken, Stocktiolm 1989