prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — Programmets inriktning ligger väl i linje med svenska åtgärder och strä vanden på cancerområdet. Programmet omfattar i första hand förslag fill förebyggande åtgärder genom information och utbildning. Vidare ingår åt- 165 gärderför tidig upptäckt av cancer. Tobaksfrågorna utgör en viktig del av Prop.1988/89:100 programmet. Programmetsforskningsdel är en del av och finansie- Bil. 7 ras genom EG:s medicinska forskningsprogram ivilket medicinska forskningsrådet (MFR) deltar. Jag anser att ettökat svenskt engagemang är väsentligt och vill föreslå att överläggningarlas upp om en bredare svensk medverkan i programmet un der dess andra etapp åren1990-1994. Anslaget bör för nästa budgetår tas : . , ;-. Jag hemställer att regeringen föreslår atttill MedyerkahiEG:saktionsprograrn mot cancer för /90 anvisa ett reservationsanslagpå . Prop.1988/89:100 Bil. 14 14 15 15 A. m.m. - Utredningarm.m., reservationsanslag Forsknings-och utvecklingsarbete samt försöksverksamhet, reservationsanslag Informationsförsörjning,reservationsanslag. Insatsermot aids, reservationsanslag 40112000 , 1270000 226000000 Administration av socialförsäkring m.m. Inledning 26 1. , förslagsanslag 30 2. Allmänna försäkringskassor,förslagsanslag Ekonomiskt stöd till barnfamiUer m.m. Inledning 36 1. Allmänna barnbidrag,förslagsanslag 10350000000 Bidrag lill föräldraförsäkringen,förslagsan- Vårdbidrag för handikappade barn, för- Bidragsförskoft, förslagsanslag 1984000000 Barnpensioner, förslagsanslag 230000000 Särskilt bidragför vissa adoptivbarn, för- Bidrag till kostnader för internafionella adoptioner, reservationsanslag 30000000 Försäkring vid sjukdom,handikapp och ålderdom 58 2.60 3. Bidrag till sjukförsäkringen, förslagsanslag 7811000000 Folkpensioner, förslagsanslag 58080000000 Bidraglill kommunala bostadstillägg till folkpension, förslagsanslag 1230 000 000 Vissa yrkesskadeersättningar m.m., för- Bidrag till ersättning vid närståendevård, 1988/89:100 Bil. Hälso- och sjukvård m.m. Statlig kontroll av läkemedel m.m., för slagsanslag 1000 , förslags- anslag 25403000 Statens rättsläkarslalioner, förslagsanslag 29368000 Rättspsykialriska stationer och kliniker, för slagsanslag 97955000 , för slagsanslag 6940000 WHO-enheten för rapportering av läkeme delsbiverkningar, förslagsanslag 2019000 cin, förslagsanslag 3800000 : Uppdragsverksamhet, förslagsanslag 1000 Centrallaboratorieuppgifter, förslagsanslag 41763 000 Försvarsmedicinskverksamhet, förslagsan slag 4346000 Utrustning, reservationsanslag 3190000 Bidrag till hälsoupplysning m.m., reserva tionsanslag 3620000 Epidemiberedskap m.m., förslagsanslag 15 574000 Bidrag till Sjukvårdens och socialvårdens planerings- och rationaliseringsinstitut 10900000 Bidrag till allmän sjukvård m.m., förslags anslag 4556682000 Specialistutbildning av.läkare m.m., reser vationsanslag 34990000 Beredskapslagring och utbildning m.m. för hälso- och sjukvård i krig, reservafionsan- slag 65 865000 Driftkostnader för beredskapslagring m.m., förslagsanslag 56935000 Investeringsersättningar enligt läkarutbild ningsavtal m.m., förslagsanslag 133000000 110 F. Omsorg om barn och ungdom Bidrag lill kommunalbarnomsorg, förslagsanslag Bidragtill hemspråksträning i förskolan, för internationellaadoptionsfrågor, förslagsanslag Prop.1988/89:100 Bil. Omsorg om äldre och handikappade Inledning 126 1. Bidrag till social hemhjälp, ålderdomshem m.m., förslagsanslag 3062850000 Bidrag till färdtjänst, förslagsanslag 566000000 Kostnader förviss omsorg om psykiskt ut- veckhngsstörda m.fl., förslagsanslag 37513000 Ersättning lill för texttelefoner, Ersättning lill postverket för befodran av blindskriftsförsändelser, förslagsanslag 48918000 Kostnader för viss verksamhet för handikap- pade, förslagsanslag 38977000 Statens hundskola, förslagsanslag 1000 Statenshandikappråd, förslagsanslag 4351000 Bidrag tillhandikapporganisationer, reser- Bilstöd till handikappade, reservationsan- Omslällningsbidrag till hundskolan 1600000 147 H. Socialtbehandlingsarbete, alkohol- och narkotikapolitik likaupplysning, CAN, reservationsanslag 7814000 Bidraglill missbrukarvård m.m., förslags- Bidrag fill organisafioner,reservationsan slag 55015000 Utvecklings- och försöksverksamhet, reservationsanslag Prop.1988/89:100 Bil. 163 L Internationell samverkan internationellt socialpolitiskt samarbete m.m., förslagsanslag Vissa internationella kongresser i , Medverkan i EG:s akfionsprogrammot cancer, reservationsanslag gttab87968, Slockholm 1989 Bilaga 8 till budgetpropositionen 1989 1988/89:100 Bil. verksamhetsområde omfattarväg-, järnvägs-, sjö- och lufttransporter, post- och telekommunikationer,trafiksäkerhet saml forsknings- och utvecklingsverksamhet på transportområdet.Tillkommunikationsdepartementet hör också bl.a. () ochstatens geotekniska institut (SGI). Del ungefärligaantalet anställda vid myndigheterna under kommunikationsdepartementetframgår av nedanstående sammanställning. * Exkl. de anställda vidstatliga bolag. fattade beslut om en nytrafikpolitik. Beslutet omfattar inriktningen av trafikpolitiken inför 1990-taletsamt en rad åtgärder inom transportsektorns olika delar. Trafikpolitiken befinner sig nui en genomförandefas. Det trafikpolitiskabeslutet innebär bl.a. atl en rad administrativa och organisatoriska frågormåste lösas, framför allt inom järnvägssektorn. De av fastslagna målen ochriktlinjerna for trafikpolitiken innebär I 1988/89. ocksåkrav på en fortsall intensiv och kontinuerlig uppföljning av utveck- Prop.1988/89:100 lingen inom transportsektorn och kommer att kräva beslut omåtgärder på Bil. 8 många områden . Underhållet avtrafikens infrastruktur hör till de viktiga frågorna inför nästa budgetår. har trafikutvecklingenvarit sådan att ökningstalen inom flerasektorer vida överskridit tidigare gjorda prognoser. Den mest allvarliga effekten jämte en ökad miljöpåverkan är att vägarna till följd av en trafikökning med ca 5 slits ned i betydligtsnabbare takt än vad man tidigare räknat med. Kraftfulla åtgärder måstedärför vidtas för att bryta nedslitningen och få lill stånd en bättrevägstandard. Till andra viktigaområden hör den fortsatta utvecklingen av en samordnad långsiktiginvesteringsplanering inom transportsektorn. En ny nordisk handlingsplan för infrastrukturinsatser isex prioriterade områden har fastlagts, ocharbetet för att skall kunna fungera som en naturlig del av en gemensam europeisk transportmarknadfortsätter i enlighet med beslut. Persontrafiken har totalt sett ökat kraftigt underefterkrigstiden (Fig. 1). Enbartsedan år 1970 har trafiken ökat . Resandet mätt i antal mil per person och år har ökat år1970 till 1 . Privatbilismen har ökat snabbt , bortsett från en stagnationsperiod under 1970-talet.Persontransportarbelet har ökat från 55miljarder personkilometer till79 miljarder personkilometer . Personbilens andel av det totalapersontransportarbelet har dock inte ökat utan varierat . Personbilslrafikendominerar dels i medelstora tätorter, dels vid regionala resor saml förrelativt korta interregionala resor. Även på så långa avstånd som svarar dockpersonbilen för av trafikarbetet. Endast en tredjedel av de totalabilresorna är arbets- och tjänsteresor överhälften är . Kollektivtrafiken spelar en roll för lokalresor framför allt i tätorter med fler än 25 000invånare. För de regionala resorna varierarkolleklivtrafikandelen främst beroende på standard och Irafikun-derlag. När delgäller de interregionala resorna ökar de kollekliva transportmedlensina andelar med ökat resavstånd. transportarbete ökade från 4,6miljarder personkilometer till 6,2 miljarder år 1987.1 den regionalatågtrafiken, som ofta utförs som entreprenadtrafik åt trafikhuvudmännen,har en betydande ökning skett under1980-talel.Förden interregionala trafiken haremellertid märkts en viss nedgång, men den befinner sigfortfarande på en högre ni vå än under1970-talet. Inrikesflygel har däremot ökat kontinuerligt och dess per-sontransporlarbete har nästan femfaldigals underperioden 1987. Antalet resor iutrikes trafik ökade från 47 milj. till 81 milj. år 1985.Den övervägande delen av resorna företogs med bil. Bilresorna har ocksåstått för huvuddelen av ökningen . Prop.1988/89:100Bil. gang/cyl(el (Källa: ) och flygtrafik har ökat kraftigt, medan det utrikesresandet på järnväg har haften lugnare utveckling. Transportrådel(TPR) har utvecklat elt prognossystem för persontransporter och låtitgöra prognoser över den ekonomiska utvecklingen och de regionala konsekvensernaav denna lill . Med enreal inkomstökning på drygt I % och en fortsall koncentration avbefolkningen till de störretätorterna bedömer TPR atl ökningen av del totala transportarbetet blir lill . Utvecklingen kanvariera år och det finnsmyckel som talar för atl ökningstakten blir snabbare hilom sekelskiftetän bortom. Ökningen berorenligt TPR på flera samverkande faktorer, bl. a. ökad reskonsumlion lill följdav ökade inkomster. Resandets omfattning och inriktning påverkas emellertid starkt av hurtransportsystemen byggs ut och de ekonomiska villkoren för dessa. Särskiltgäller detta biltrafiken, som med skilda förutsättningarbedöms öka med fram lill . Transportarbetets utveckling är för godstrafiken liksomför persontrafi- ken nära förknippad med den ekonomiska utvecklingen i samhället. Efler en kraftig uppgångunder stagnerade utvecklingen och har sedan dessfluktuerat mer än tidigare {Fig. 2). Den transporterade godsmängden nådde år1970 sitt maximum på 513 milj. lon och har minskal tilldrygt 400 milj. ton . De långväga transporternas andel har dockökat . Prop.1988/89:100 Bil. (Källa: ) Lastbilstrafikenstotala transportarbete ökade från tillca 25 miljarder . Särskilt de långväga transporterna ökadesnabbt från drygt en miljard tonkilometer till år1987. De kortväga lastbilstransporternaökade från 1,5 lill 6,5 miljarder tonkilometer.Under 1980-lalet har lastbilstrafikens transportarbete varit relativt . Utrikes transporter med lastbil harutvecklats snabbt, från 0,2 milj. lon år1950 till ca 15 milj. ton år 1987.Transportarbetet för utrikestransporter inom Sverigeutgör av lastbilstrafikens totala Prop. 1988/89:100 transportarbete i landet. Järnvägenstransportarbete mer än fördubblades tilldrygt . Utvecklingen var kraftigast under 1960-talel då malm- ochullandslransporterna ökade snabbi. Ökningen fortsatte lill menstagnerade under 1970-talel som helhet.Bortfallet kan till stor delhänföras till minskad efterfrågan på produkter från basindustrierna, främst malm samtstål- och skogsprodukter. För järnvägen utgör de långväga transporterna denhelt dominerande delen av transportarbetet. Utrikeslransporternamed järnväg irefaldigades 1980, från 9 milj. ton till28 milj. ton. Denna godsmängd varar 1987 drygt 21 milj. ton.Malmtransporterna svarade för av den totala utrikes godsmängden med järnväg . Transportarbetet för utrikes transporter inom utgjorde ca en tredjedelav järnvägens totala transportarbete i landet. Denna andel har ökat successivt. Sjöfartens inrikestransportarbete var under 1950-lalel och halva 1960-lalel , . Under andra hälften av 1960-taletsamt under 1970-talel expanderade sjöfarten och transportarbetet uppgick till knappt . Denna tillväxt berorpå en ökning av oljetransporterna som följd av en omstrukturering avtransporterna från utrikes sjöfart tillinrikes i samband med övergång till inhemskraffinering. har sjöfartens inrikes transportarbetelegat på ganska nivå. Sjöfarten svararför den dominerande delen av utrikeslransporterna och godsmängden nästan tredubblades underefterkrigstiden från 28 milj. ton till drygt 78 milj. lon . Sjöfartens andel avden utrikes transporterade godsmängden minskade emellertid under sammaperiod från 75 lill . Transportarbetetför utrikes sjöfart utmed svenska kusten uppgick till 21miljarder tonkilometer. Det är således drygt dubbelt så stort som detinrikes transportarbetet med sjöfart. Transportarbetet i utrikes sjöfart utmedsvenska kusten minskade emellertid successivt mellanåren 1974 och 1982, bl.a. som följd av en omfördelning mellan utrikesoch inrikes transporter och från hamnar på östkusten till hamnar på . har docktransportarbetet ökat. Inrikes godstransportermed flyg utvecklades snabbt medan nivån har varitrelativt under 1970-lalel. har dock en kraftig ökning skett. År 1987transporterades ca gods med flyg exkl. post. Utrikes flygfrakt harliksom inrikes utvecklats snabbt och låg under 1970-taletpå en nivå omkring . transporterades ca , vilketinnebären ökning med jämfört med 1970-talets nivå. När det gäller den framtida utvecklingenhar TPR gjort en översyn av den tidigareutarbetade godstransportprognosen för och kompletterat denna med enutblick mot . Det totala godstransportarbetet beräknas öka med igenomsnitt fram , vilket är en lägreökningstakt än under 1970-lalet då ökningen var drygt 2%per år. Malm-, energi- och byggtransporter stagnerar men bortsett från Prop. 1988/89:100 dessa typer av transporter bedöms ökningstakten bli för Bil. 8 inrikestransporteroch 2 för utrikestransporter. beräknas tillväxten bli något lägre med viss reservation förenergilranspor-lernas omfattning och struktur. De offentligainvesteringarna i infrastrukturen för transporter uppgick under förstahälften av till i genomsnitt ca i 1987 årspenningvärde. Staten svarade därvid för . Underperioden 19851987 uppgick investeringarna lill penningvärde. Genomolika riksdagsbeslut de senaste årenhar emellertid angetts en högre investeringsnivå med ytterligare 2miljarder kronor för investeringar i järn vägaroch vägar. 1 jämförelse med 1970-talethar investeringarna minskat räknat ifasta priser. investerades i genomsnitt 9,5miljarder kronor . Det är framför allt statliga ochkommunala investeringar i vägar och gatorsom minskat. Inom väg- och gatuhållningen har emellertid en lyngdpunktsförskjutningskett från investeringar till underhåll. Under senare delenav har investeringarna i järnvägar varit tämligen konstantarealt. Frånsett vissa speciella utbyggnadsobjekt, främst i ,avser emellertid järnvägsinvesteringarna endast i mindre utsträckning ny- ellerombyggnad av banor ulan innefattar i huvudsak spårupprustning. Investeringarnai järnvägarna motsvarar därmed tillviss del underhållsinsalserna inom väg- ochgatuhållningen. Investeringarna isjöfart främst hamnar och farleder härunder minskat frånca till ca ca 700 milj. kr. i 1987 årspenningvärde. Merparten utgörs av kommunala investeringar i hamnar. Investeringarna iluftfart främst flygplatser varierar kraftigt beroende på förekomsten av stora enskildaprojekt. 1987 har den undre nivån legal på 200-300 milj.kr. Vidmitten av uppnåddes ett maximum med underell år i samband medutbyggnaden av . Större delen avinfraslrukturinvesteringarna inom luftfarten är statliga. Prop.1988/89:100Bil. Investeringar i infrastruktur. (Källa: ) Dettotala vägnätet i landet omfattar . Statsvägnätel har en längd avca , kommunala vägar och galor och enskilda vägar . Äv de kommunala vägarna erhåller ca 5 800km statligt bidrag och av de enskilda vägarna ca 71 000. För närvarandeupplåts praktiskt taget hela det svenska riksvägnätet och avlänsvägarna för 10 tons axeltryck, 16 tons boggitryck och 51,4 tons bruttovikt. Enligt 1988 årstrafikpolitiska beslut är del övergripande målet för väghållningen attmedborgarna och näringslivet i landets olika delar skaU erbjudasen tillfredsställande, säker och miljövänlig trafikförsörjning till Prop.1988/89:100 lägsta möjliga samhällsekonomiskakostnad. För vägpolitiken har sex del- Bil. 8 mål lagts fast ansvaret för väghållningen skall vara lämpligt avgränsat en god miljö skall åstadkommas vägnätet skall bidra till ett effektivtresursutnyttjande en tillfredsställande standard skall säkerställas på helavägnätet. har i sin anslagsframställning visat på mycket stora behovav medelvad gäller driften och underhållet av del statliga vägnätet. 1989 har anslagit4925 milj. kr. lill drift av statliga vägar. 1990 begär 6200 milj. kr. För att vägnätetskall kunna fungera effektivt måste resurserna lill underhållet av destatliga vägarna ökas väsentligt. begär i anslag en ökning med över 1miljard kronor jämfört med vad verket begärde till drift av statliga vägar för . De ökadebehoven av medel motiveras av attvägnedbrytningen har ökat i betydligt större omfattning än vad som har förutsetts, främst på grund av enovanligt stor trafikökning i kombination med en låg investeringsnivå ochell otillräckligt vägunderhåll. Med hänsyn tillsamhällsekonomin är det emellertid inte möjligt att över statsbudgeten anvisa medel i den omfattning somvägverket har föreslagit. Regeringenbedömer dock att en viss förstärkning av driftanslaget för /90 utöver den höjda nivå somangetts i den trafikpolitiska propositionen(prop. 1987/88:50 bil. 1, , rskr. 297) kan ske. För /90föreslås 5 460 milj. kr. Detta innebär alt det trafikpolitiskabeslutet fullföljs med en anslagshöjning i elt andra steg för . Genomdenna höjning bör det trots de kostnadsökningar som har skett och som kan förväntas bli möjligt attnå den i det trafikpolitiska beslutet angivna reala förstärkningen avdriftsanslaget med 500 milj. kr. Den av regeringenföreslagna förstärkningen av anslaget lill driften av de statliga vägarna är emellertid inte tillräcklig för attpå säkerställa ett tillfredsställande underhåll av hela vägnätet ienlighet med de i den trafikpolitiskapropositionen angivna målen för väghållningen. På kort sikt måste därförinriktningen vara att med tillgängliga resurser sträva efter bästa möjliga måluppfyllelse. På måste ytterligareresurser tillföras driften av vägarna. Regeringen anserdel angelägel all nu överväga ytterligare finansieringskällor avseendeväghållningen av del statliga vägnätet. kommer därför att få iuppdrag all utreda och redovisa förutsättningarna för en avgiftsfinansiering av väghållningen. För investeringar iriksvägar och i olika länstrafikanläggningar föreslår regeringen att medelanslås i enlighet med trafikpolitiska beslut vilket innebär sammanlagt2 388 milj. kr. /90 för dessa ändamål. är del tredje året i det tioårigabärighetsprogrammet. enföreslår atl 622 milj. kr. anvisas tillprogrammet i enlighet med den investeringsplan som har lagts fast. Trafiksäkerhet Prop.1988/89:100 Bil.8 fastställdevåren 1988 målen för irafiksäkerhetsarbetet inför Trafiken skall enligt dessa mål göras säkrareför alla trafikanter, framför allt för de oskyddade trafikanterna. Den nedåtgående trenden påIrafikolycksområdet upphörde under de förstanio månaderna . För att vända denna negativa trend måsteIrafiksäkerhetsarbetet intensifieras. Trafiksäkerhetsrådethar antagit ett trafiksäkerhetsprogram för perioden /90-1991/92. Detsamordnade irafiksäkerhetsarbetet börjar nuockså finna sina former för samarbete på regional och lokal nivå. Sedan den I april1988 gäller krav på användning av bilbälte i baksätet på personbilar föralla åldrar. Trafiksäkerhetsverkel har med del trafikpolitiska beslutet år1988 fått bättre förutsättningar atl bedriva elt effektivi trafiksäkerhelsarbete.Sedan den 1 juli 1988 har trafiksäkerhetsverkel fått förstärkta resurser till analys ochforskning. Regeringen föreslårett antal åtgärder för att öka kreativiteten, flexibiliteten ochlångsikligheten i Irafiksäkerhetsarbetet, nämligen att trafiksäkerhetsverket skallinordnas i ett treårigt budgetsystem, all en effektiv målstyrning kommer tillstånd samt atl trafiksäkerhetsverkets verksamhet blir avgiflsfinansierad fullt ut. Vidare föreslås att trafiksäkerhetsverkelblir huvudman för frågor omtrafikmedicin och att verket skall bistå de allmänna ombuden ikörkortsfrågor. har sedan en längre lid haft problem medminskade marknadsandelar i trafiken, växande ekonomiska underskott samtotillräcklig investeringstakt för att kunna erbjuda kunderna attraktivatransporter. Finansiellt har utvecklingen inneburit en ökad belastning påstatsbudgeten som järnvägen som transportmedel inte har kunnatlas i anspråk i önskvärd omfattning. Genom 1988 årstrafikpolitiska beslut har järnvägen fått förutsättningar att spela en viktigroll som ett mer konkurrenskraftigt, miljövänligt och energisnålttransportmedel. Med delningen av del gamla SJ i ett affärsin-riklattrafikföretag, , och i det nya för infrastruktur harrollfördelningen på järnvägsområdet preciserats. Införandel av den s.k. väglrafikmodellendär nu tagit ansvar för infrastrukturen och SJ betalar avgifter för utnyttjandet avbannätet gör alt SJ kan agera på liknandevillkor som den konkurrerande landsvägstrafiken. Den nya indelningen av järnvägsnätet iett stomnät för fjärrtågstrafik och engrupp länsjärnvägar ger vidare bättre möjlighet till samordning mellan lokal och regional tågtrafik och länens busstrafik. Förlänsjärnvägarna har kommuner ochlandsting genom trafikhuvudmännen fått rätten att driva persontrafik samtidigtsom investeringsmöjligheterna har förbättrats betydligt. SJhar i samband med förändringen av de yttre ramarna och förutsätt- ningarna förjärnvägstrafiken inlett en omfattande omstrukturering av Prop. 1988/89:100 affärsverket SJ och . Det nya SJ somnu successivt växer fram Bil. 8 haren helt ny organisation anpassad till kundernas krav och med ett decentraliserat resultatansvar. Målet är att SJskall utveckla järnvägstrafiken ochekonomiskt gå ihop till år 1991.Fr.o.m. skall SJ vidare ge ett sådant ekonomiskt överskott såall självfinansiering kan ske av nödvändiga investeringar och utdelning ges pådet bundna kapitalet. För att kunna möta framtiden som elt modernt ochrationellt Irafikföretag kommer SJ attkoncentrera verksamheten till för järnvägen utvecklingsbara områden. 1 SJ:s åtgärdsprogram ingår också alt lokoch vagnar skall utnyttjas bättre genom nyatågplaner och effektivare verkstadsorganisation. Nya fordon skall tas fram för att erbjuda resenärernasnabbare, bekvämare och merserviceutvecklade resemöjligheter. SJ:s stora innehav av mark och fastigheterskall med samma syfte exploateras och ge intäkter i stället för som stora kostnader. Förbättrad kapitalanvändning och effektivare ekonomistyrning är andra exempel i det program somskall leda till ett SJ utan förluster. Programmet innebär också i övrigtatt kraftfulla åtgärder vidtas förall förbättra och kundanpassa person- och godstrafiken. De nya planerna innebär en minskning med drygt 5000anställda 1991. Den s.k. naturiiga avgången under sammalid gör dock att 500 1000 personermåste nyanställas trots minskningarna. Regeringen går nuvidare på den inslagna vägen för att utveckla järnvägstrafiken påframlidsområden och skapa ell effektivare SJ. Som ett led i delta arbeteföreslås att SJ får vissa ökade ekonomiska och administrativa beslutsbefogenheter på fastighets- ochfinansieringsområdet som mera liknar de somkonkurrenterna har. Med hänvisning lill den pågående omstruktureringen inom SJ och bedömerregeringen att det ännu inte finns underlag att ta ställning till en merutvecklad målstyrning av SJ. Del betyder atlde övergripande mål som angetts för i 1988 årstrafikpolitiska beslut alltjämt bör gälla som riktlinjer för SJ:s agerande. Syftet skall vara att SJ skallutvecklas lill ett modernt, effektivi ochkundinriktat Irafikföretag med en sådan lönsamhet att de kan överleva avegen kraft. Regeringen föreslårvidare att staten även i fortsättningen skall ta ansvar för regionalpolitisktbetydelsefull fjärrtågstrafik som inte kan komma till stånd på rentförelagsekonomiska grunder. Detta sker genom att regeringen föreslåratt 583,8 milj. kr. anvisas för ändamålet för /90. I detta belopp ingår bl.a. attsovvagnstrafiken på övre skall tryggas. En utveckling avkombitrafiken är elt gemensamt intresse för näringsli vet, transportmarknaden och samhället. Den är ett miljövänligt och kon kurrenskraftigt alternativ till främst långtradartrafik på landsväg. För all utveckla SJ:s godstrafik och särskiltfrämja en fortsatt expansion av kom bitrafiken föreslår regeringen ett utvecklingsbidrag på 455 milj. kr. Genom denna medelsberäkning har också förutsatts att en omstrukturering kan ske av SJ:s godstrafik i former som bidrar till entillfredsställande trans portförsörjning. Till följd av trafikpolitiskabeslut inrättades ett Prop.