prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — Detta skall ske samtidigtsom de direkt sysselsättningsskapande' åtgärderna på ekonomins efterfrågesidafortsätter att minska i omfattning. Lediga platser måste tillsättas snarastmöjligt och vakanstiderna hållas nere. Chefen förarbetsmarknadsdepartementet lägger senare denna dag fram förslag som innebär enfortsalt prioritering av arbetsmarknadens utbudssida, åtgärder för alt vidga flaskhalsar ochavhjälpa bristen på arbetskraft. 4.5 Skattepolitiken Prop. ,1988/89:100 Bil.1 Sedanregeringsskiftet har del svenska skattesystemet varit föremål för omfattande förändringar. En av de mestbetydelsefulla förändringarna var den skattereform som genomfördes 1983-1985och som innebar atl marginalskatterna sänktes somunderskottsavdragens värde begränsades. Denna reform har följts upp medytterligare sänkningar av marginalskatterna, senast del beslut som riksdagenfattat för , Till de viktigarereformerna inom skattepolitiken hör även den förenklade självdeklarationen.Andra förenklingar som genomförts är höjningen av schablonavdraget förlöntagare till ,, slopandet av sambeskattningen av B-inkomster ochslopandet av den kommunala beskattningen av aktiebolag. Ett flertal åtgärderhar också vidtagits i syfte atl förhindra skatteplanering. Även om flera av deförändringar som gjorts av vårt skattesystem har varitförhållandevis omfattande kvarstår många grundläggande brister i vårtskattesystems uppbyggnad och sätt atl fungera. Därför har regeringeninitierat en genomgripande reformering av vårt skattesystem, vilken omfattarsåväl beskattningen av individer och företag som de indirekta skatterna. Treparlamentariska utredningar ser f,n, över dessa områden. Det är angeläget atlen skaltereform genomförs . Avsikten är atl utredningarnaskall bli klara till . Genomgripande reformer inom alla dessa treområden skulle då kunna träda i kraft till . En fjärdeparlamentarisk utredning ser över frågan om miljöskatter. Inriktningen avreformarbetet är densamma som styrt många andra länders skatteomläggningar.Lägre skattesatser, bredare skattebaser, en neutral och likformig beskattningsamt enklare skatteregler bör vara de fyra grundpelarna för vårt nyaskattesystem. Detta gäller såväl inkomstbeskattningen för individer somföretagsbeskattningen, liksom även reformeringen av den indirektabeskattningen. För företagsbeskattningeninnebär detta atl skallesatsen kommer att sänkas kraftigt som olikaformer av reserveringsmöjligheter begränsas. Målet är att den framlidaföretagsbeskattningen skall bli mer effektiv och stimulera kapitaletsrörlighet. Även för den indirektabeskattningen är syftet att bredda basen, inte minst som ett led i anpassningentill vad som gäller inom EG. Basbreddningen bör ske genom att olika former avreduceringsregler och undantag från mervär-debeskaltningen omprövas. Denbreddade basen för mervärdebeskattningen bör kunna bidra lill atl finansieraen långtgående sänkning av inkomstskatterna för fysiska personer. En sådanreform skapar också större neutralitet vid valet av konsumtion mellan olika varoroch tjänster. Del är viktigt atl viåterupprättar förtroendet för vårt skattesystem genom alt utforma det så atl det förmår all fördela skattebördan efter bärkraft och stimulerar lill arbete och sparande. Det är också viktigt alt detsker utan obefogat dröjsmål. I detta ligger all skatteundandragande måste bekämpas. En rad åtgärder har vidtagits i delta syfte. Förslag läggs nu fram ombegränsning av avdragsrätten för reaförluster på aktier och liknande Prop.1988/89:100 värdepapper. Härigenom förhindras olika former av skalleplaneringsom har °''- sin grund i den fulla avdragsrätten för förluster vidkorttidsinnehav av aktier m.m. Slutligen är detnödvändigt aU i detta arbete se tillhelheten och hela landels intresse av en väl fungerande ekonomi, och inte gevika för de olika särintressen som ser sina privilegier hotade av en slorskattereform. 4.6 Åtgärder för effektivitet och ökadkonkurrens En övergripande uppgift för den ekonomiskapolitiken är atl åstadkomma en god tillväxt och därigenom bidra till ett högrevälstånd. Med en snabbare tillväxt i de samlade resurserna förbättrasmöjligheterna att öka del materiella välståndet. skapar en starkekonomi förutsättningar för en effektiv och framåtsyftande miljöpolitik. En snabbareresurstillväxt kan komma till ståndgenom all antalet sysselsatta ökar. Som tidigare redovisats är emellertidmöjligheterna på detta område begränsade. En viss ökning av det genomsnittligaantalet arbetade timmar kan visserligen tänkas ske, inte minst som en följd avden aviserade skallereformen. I motsatt riktning verkar emellertid bl. a.utbyggnaden av föräldraförsäkringen och planerna på en sjätte semesterveckasamt på den demografiska utvecklingen. För atl åstadkomma någonmer markant uppgång i resurstillväxten krävs därför i första hand etteffektivare produktionssystem, dvs. att de insatta resurserna används mereffektivt. Åtgärder som bidrar tillatt skärpa konkurrensen i den svenska ekonomin bör kunna medföra en förbättradeffektivitet och en högre tillväxt i arbetskraftens produktivitet. Samtidigtger denna typ av åtgärder ett verksamt bidrag lillinflationsbekämpningen. Regeringen har under desenaste åren vidtagit ett antal åtgärder för att förbättra effektiviteten ochöka möjligheterna för en stabil ekonomisk tillväxt i den svenska ekonomin. Enskatteomläggning har genomförts, de finansiella marknaderna har avreglerals,ett stort antal avregleringar har genomförts på transport- ochtelekommunikationsområdena, beslut har fallats om alt alla kvantitativahandelshinder pä TEKO-området skall tas bort, ett arbete för atl lägga om densvenska jordbrukspolitiken har inletts, ett antal åtgärder har vidtagits föratt göra konkurrenspolitiken mer effektiv, industripolitiken har givits en offensivinriktning, en omfattande omstrukturering av den statliga företagsamheten hargenomförts och tyngdpunkten i arbetsmarknadspolitiken har förskjutits molinsatser för alt öka utbudet av arbetskraft och förbättra arbetsmarknadensanpassningsförmåga. 1 del följande redovisas del fortsatta arbetet på några avdessa områden. Beslutet i EG att till 1992 skapa full frihetför varor, tjänster, kapital och personer att röra sig över gränserna kommer att väsentligt påverka relatio nerna mellan de europeiska staterna. Arbetet för att förverkliga den inre 30 marknaden pågår nu med betydande intensitet ochpå bred front. Mellan EG Prop. 1988/89; 100 och EFTA-länderna pågårdiskussioner och förhandlingar om hur integratio- Bil. 1 nen skallutsträckas till att omfatta hela . har också möjlighet attgenom nationella beslut harmonisera sina regler med EGs. Den ökade integrationen iVästeuropa kommer atl öppna möjligheter för betydande ekonomiska vinster. Genomskärpt konkurrens skapas högre produktivitet och ökad tillväxt. Det är av storvikt att också får del av denna ökade ekonomiska potential. har på förslagav regeringen beslutat alt , så långt som är möjligt inom de ramar somsätts av vår utrikes- och säkerhetspolitik, skall delta i den ekonomiskaintegrationen i . Regeringen genomför nu en kartläggning av vilkaförändringar som krävs för att anpassa våra nationella regelsystem och lagarför att även vi skall bli delaktiga i denna inre marknad. Som en följd av dennasatsning föreslås nu en betydande resursförstärkning för del västeuropeiskaintegrationsarbetel under det kommande budgetåret. De totala medel som kommeratl användas för inlegrationsarbe-tet och övrigt västeuropeiskt samarbeteberäknas under del kommande budgetåret uppgå till ca . Av dessautgör 40 milj. kr. ett nytillskott, avsett bl. a. för deltagande iEG:s olika forsknings- och utbildningsprogram. Förslag om den närmarefördelningen av dessa resurser kommer att läggas fram ikompletteringspropositionen. har det skett en omfattandeavreglering av de inhemska finansiella marknaderna. Del finns goda skäl attfullfölja denna process, som inneburit atl krediter och risker i ekonominförmedlas på ett mer effektivi sätt. Den snabba utvecklingen på det finansiellaområdet ställer stora krav på en förnyelse av del regelverk som bestämmerverksamhetsvillkor, tillsyn och ägarfrågor pä dessa marknader. För närvarandepågår en omfattande översyn och modernisering av regelverket. 1 det arbetet ärdet nödvändigt att noga väga in och ta hänsyn lill den genomgripandeintegrationsprocess som sker inom EG. Detta är desto mer angeläget somvarken försäkringsverk-samhetskommitten eller kreditmarknadskommitlen i sinabetänkanden kunnat ta hänsyn till EG-utvecklingen i tillräcklig utsträckning. Det är väsentligt att densvenska kapitalmarknaden ges en struktur som främjar konkurrens på lika villkoroch som också möjliggör en anpassning till de rådande internationellautvecklingstendenserna. Detta är en ledstjärna i det pågåendelagstiftningsarbetet och siktet bör vara högt ställt i dessa avseenden. Prisstegringstakten har varitbetydligt högre än den genomsnittliga inflationen i de delar av den svenska ekonomin som är hemmamarknadsorienterade och som saknar mer betydande inslag av utländsk konkurrens. Särskilt har detta gällt de sektorer som omfattas av 31 regleringar och centralt förhandlade priser,såsom livsmedels-, bygg-, Prop. 1988/89:100 bostads- och transportsektorerna.Inom bygg- och byggnadsmaterielindu- Bil. 1 strin harföretagssammanslagningarna och uppköpen lett till minskadkonkurrens och bidragit till den snabbakostnadsstegringen. Även de avtalade löneökningarna har under senare årtenderat att öka snabbare i de från utländsk konkurrens skyddade sektorerna.Kostnadsökningarna inom dessa sektorer tenderar alt slå igenom starkare ochsnabbare på priserna. Mol denna bakgrund finns del särskilda skäl att granskajust dessa delar av den svenska ekonomin. Ett ytterligare skäl allskärpa den svenska konkurrenspolitiken är den pågående västeuropeiskaintegrationen. Den syftar lill enökad internationell handel och lill all företag i olika länder skall kunnaagera på lika villkor över gränserna. Vid överträdelser av gällande reglerskall ett enhetligt sanktionssystem gälla i de skilda länderna. 1 ljuset avdenna utveckling är utformningen av den svenska konkurrenspolitiken avavgörande betydelse. Utvecklingen på detta område kräver en hög beredskap frånsvensk sida. Konkurrenspolitiken måstenu ytterligare förstärkas. Konkurrensfrågorna, såväl nationellt sominternationellt, måste tillmätas en större betydelse. Vissa delsektorer inomden svenska ekonomin bör avregleras, handelshinder bör tas bort och konkurrensfrån utlandet uppmuntras, som möjligheterna alt motverka inhemskakonkurrensbegränsande åtgärder bör förbättras. Konsumenterna skall också ha bättretillgång till rättvisandeprisinformation. I regeringens propositionom vissa ekonomisk-politiska åtgärder aviserades all enparlamentarisk arbetsgrupp skulle tillsättas för atl lämna förslag till en nylivsmedelspolitik. Denna arbetsgrupp har inlett sitt arbete. Utgångspunktenför reformarbetet är att bättre tillgodose målen om en tryggadlivsmedelsförsörjning, bra kvalitet på livsmedel och rimliga konsumentpriser,en rimlig levnadsstandard för jordbrukarna samt regional balans och en godmiljö. Viktiga inslag i en reform av jordbruket är en gradvis avreglering av deinhemska marknaderna för livsmedel och en minskning av handelshindren påjordbruksområdet. 1 samma propositionaviserades också tillsättandet av en utredning för att studerakonkurrensförhållandena i den svenska ekonomin och föreslå åtgärder för allförbättra konkurrensen. Chefen för kommer allföreslå direktiv för den kommande konkurrensulred-ningen. 4.7 Förnyelsen av denoffentliga sektorn En central uppgift blir att utveckla den offentliga sektorns effektivitet, dvs, se till att de resurser som ställs till det gemensam mas förfogande ger största möjliga välfärd. har utbyggnaden av sjukvården, skolan, omsorgen och förbättringen av social försäkringarna i allt väsentligt skett inom den offentliga sektorn och finansierats genom höjda skaller. Del har funnits goda skäl för detta. En jämnt fördelad grundtrygghet finns nu tillgänglig, som en rättighet för alla medborgare i vårt land. Detta är en omistlig tillgång för det svenska 32 Det har varit ett högt prioriteratmål för den ekonomiska polifiken Prop. 1988/89:100 atl bidra till atl skapa de resurser som krävs för att värna denna välfärd.Det Bil. 1 har också varit en av de största framgångarna för den tredje vägens ekonomiska politik att den offentliga sektorn och den generella välfärdspoli tiken har kunnat tryggas i en värld där nedskärningar av samhällets insatser dominerat i många länder. För att denna trygghetframgent skall kunna säkras och utvecklas, måste effektiviteten i den offentliga sektorn ökas. Med effektivitet avses då graden av måluppfyllelse, eller annorlunda uttryckt de välfärdseffekter som verk samheten åstadkommer. Dessa beror i sin lur delvis av produktivitetens - . . produktionen per satsad arbetstimme och investerad krona - utveckling. Ju mer produktiviteten kan förbättras i den offentliga sektorn ulan att kraven på en god kvalitet åsidosätts, desto mer kan produktionen ökas och desto större blir möjligheterna alt nå de mål vi satt upp för den offentliga verksamheten. Tjänstesektorn, såväl denprivata som den offentliga, är emellerfid svår atl automafisera. Det medför atlproduktiviteten, såsom vi mäter denna,' tenderar atl öka långsammare än i denvaruproducerande sektorn. Därmed tenderar också skattetrycket att stiga. Föratt det skall bli möjligt att hålla nere skattetrycket, som behoveninom åldringsvård, barnomsorg, m.fl. områden tillgodoses, krävs därför atl deoffentliga resurserna används så all effekfiviteten i den offentliga sektornökas. ändras gradvismedborgarnas krav på den offenUiga sektorn. Den måste i högre grad än hittillskunna svara på krav om flexibilitet, hög kvaUlet och anpassning till brukarnasindividuella önskemål. Det bör understrykas attdetta inte innebär ett generellt krav på högre tempo eller sämre betalning för de offentligt anställda. Tvärtom handlar del om atl öka de offentliganställdas möjligheter atl göra ett gott arbete. Uppgiften är alt förändra organisationen och ledningen av den offentliga verksamheten i några avgörande avseenden för alt bättre kunna la till vara de ' . anställdas initiativkraft och arbetsglädje.Delta är också angelägel för alt förbättra arbetsmiljön inom den offentligasektorn. Det förutsätter atl verksamheten blir mindre styrd avcentrala regler. Den nödvändiga förnyelsenav den offentliga sektorn innebär dock främst alt en koncentration till de mestprioriterade områdena för den offentliga verksamheten måste komma fill stånd.Resurserna skall satsas på de verksamheter och välfärdssystem som visar sig gedet största utbytet i form äv rättvis fördelning, välfärd och trygghet. Genomstrukturförändringar inom den offentliga sektorn koncentreras resurserna fillde områden där det är av särskild vikt att aUa medborgare, oavsett inkomstereller ekonomisk ställning i övrigt, kan förses med likvärdiga ochhögkvalitaliva tjänster. Det gäller bl.a. barnomsorgen, skolan, sjukvården ocharbetsmarknadspolitiken. I förnyelsen av denoffentliga sektorn bör också ingå att andra tjänster, vilka lämnar relativtsett mindre bidrag till rättvisa ochtrygga levnadsvillkor för medborgarna, kan produceras av entreprenörer menenbart under förutsättning all detta blir billigare utan att kvaliteten blirlidande. Ett skäl fill att detta skulle kunna bli möjligt, är altanbudsförfarande skärper konkurrensen, vilket torde kunna sänka kostnaderna. Även inom den offentliga sektorn skulle ettinslag av konkurrens kunna 33 3 1988189.1 saml. skapasgenom alt medborgarna tillåts atl själva välja skola, sjukhus och Prop.1988/89:100 vårdcentrali högre grad än . Därmed ökas också konsumenternas Bil. För att få tillstånd en förnyelse måste personalens kompetens och initiativförmåga bättre tas till vara.Detta kan ske bl. a. genom en decentraliseringav budgetansvar och befogenheter i kommuner och landsfing. Det är enhuvuduppgift för den ekonomiska polifiken all inleda ett arbete för att utvecklaoch förnya den offentliga sektorn. är liden inne atl föra den offentligasektorns utveckling över från efterkrigstidens utbyggnadsskede tiU ettutvecklingsskede med vad det innebär av strukturförändringar och effektivisering; allti syfte alt fortlöpande öka medborgarnas utbyte av de resurser somavdelats för produktion i den gemensamma sektorn. I budgetpropositionen beräknade regeringenbudgetunderskottet /88 fill . Utfallet blev ett underskott påendast . För innevarandebudgetår - 1988/89 - beräknade regeringen i budgetpropositionen 1988budgetunderskottet fiU . I den av fastställdastatsbudgeten för /89 bedömdes budgetunderskottet uppgå till6,. Jag räknar nu med atl statsbudgeten innevarandebudgetår kommer atl ge ett överskott med . Tabell 4 Budgetsaldot 1988/89 Inkomster 341,4 347,1 364,2 Utgifter exkl. statsskuldräntor 299,3 299,6 300,4 Statsskuldräntor 54,0 54,0 52,8 Redovisat budgetsaido -11,9 -6,5 11,0 Underliggande budgetsaido -20,1 -14,4 5,6 Som framgår avtabell 4 är det den kraftiga inkomstökningen som ger ett så mycket starkarebudgetutfall än vad som tidigare beräknats. Inkomstökningen är en följd avavsevärt högre nominella löneökningar för än vad som antagils i detidigare beräkningarna. Den direkta effekten på statsbudgeten är ökade intäkter av inkomstskatt ochmervärdeskatt. Temporärt förbättras alltsåbudgetsaldot. försämras emeUerfid genom de snabba löneökningarna viUkoren för en långsiktigtsund ekonomisk utveckling med kravpå god konkurrenskraft och uthållig balans i statsbudgeten. En orsak lUl attstatsbudgeten förstärks jämfört med förra budgetåret är också att ränteutgifterna för /89 beräknas bli förhållandevis låga. Detta beror på attbokföringsprinciperna för statsskuldsväxlar har 34 förändrats, vilket detta budgetär ger en positivengångseffeki på ränieulgif- Prop. 1988/89; 100 terna på 7,0 miljarder kr.Denna effekt kommer inte alt kvarstå nästa Bil. Trots denna engångseffekiuppgår stalsskuldränlorna till 52,8miljarder kr., vilket motsvarar av de totala statsutgifterna. Detta ärden årliga kostnaden för den statsskuld som skapades i och med de storabudgetunderskotten och . Om dennatunga utgiftspost skall kunna minskas, krävs ordentliga överskott istatsbudgeten under en följd av år. Tabell 5 Budgetsaido förbudgetåren 1982/83 och 1987/88-1989/90 Andel av BNP (%) Utgifter exkl. statsskuldränlor Andel av BNP (%) Andel av BNP (%) -86,6 -4,1 Underliggande budgetsaido Andel av BNP (%) Av tabell 5 framgår atlbudgetsaldot /90 beräknas visa ett litet överskott. Bakom dennautveckling ligger alt de reala statsutgifterna exklusive statsskuldräntor växermed endast 0,från innevarande budgetår, dvs. att de hålls i stort settoförändrade. ökar dock utgifterna för statsskuldräntor, bl. a. fillföljd av atl redovisningen av slatsskuldväxlar lagts om. Även inklusivestalsskuldränlorna växer emellertid statsutgifterna långsamt, nämligen med0,. Att budgetsaldot ändåinte förstärks ytterligare jämfört med /89 beror påstatsintäkternas utveckling. stark ökning, beräknas de nästa årminska, till följd av de inkomslskaltesänkningar som beslutats och deanlaganden som gjorts om en nominell lönestegring på 1990. Atl budgelproposifionen -pä över - kan redovisa ett budgetförslag somär lolalbalanserat, trots skattesänkningar och trots antaganden om dämpadlönestegringslakt 1990 vittnar om all utgifts-prövningen varit myckel stram.Prioriterade områden är satsningar på kultur och föräldraförsäkring samt attskapa finansiellt utrymme för inkomslskalte-sänkningarna 1989. Därutöver görsockså vissa insatser för miljöpolitiken, EG-arbetet och för atl förbättra dehandikappades situation. Likväl visarbudgetförslaget på en fortsatt stark ulgiftsslegring på några områden. Transfereringarna till hushållen har ökat mycket snabbt under 1980-lalet. Också i årets budgetförslag beräknas de fortsätta all öka kraftigt. Den helt övervägande delen av utgiftsökningarna är automatik, dvs. volym- eller prisjusleringar inom ramen för existerande regelsystem. fidigare redovisat avser jag att återkomma till dessa frågor i kompletterings- Prop.1988/89:100 propositionen: Bil. Statens lånebehov har förändrats drastiskt underde . uppgick netloupplåningen till . , ochfortfarande uppgick den till . Därutöver fillkom ett betydande behov av upplåning för att omsätta gamlalån. har staien inte behövt göra någon nettouppläningalls. I stället har en viss amortering av statsskulden kunnat ske. Statensbegränsade lånebehov förväntas beslå framöver. Del begränsadelånebehovet medför att statsskuldpolitiken i ökad utsträckning kan inriktas påatt sänka statens upplåningskostnader genom en aktiv förvaltning avstatsskulden. Även om staten inte längre har något behov av nettoupplåning, ärbmtloupplåningsbehovel betydande på grund av att statsskuldens löptidförkortats alltmer under 1980-lalel. beräknas bruttoupplåningsbehovelför atl kunna omsätta skulden bli . att staten inteskall låna i utlandet ligger fast. En betydande amortering, med 22 miljarderkr., skedde av statens utlandsskuld . Villkoren för lönebildningen i offentlig ochprivat sektor måste bli mer likartade. Mot denna bakgrund har lagtfast vissa budgetriktlinjer för staien. De innebär atl statsmakterna införvarje avtalsrörelse skall lägga fast en ram för lönekostnadsökningar. För 1988fastställdes denna ram till . För all säkerställa personalförsörjningen istatsförvaltningen har regeringen givit kompensation för lönekoslnadsökningarupp lill sammanlagt 5,. Eftersom de faktiska löiiekostnadsökningarna blev enprocentenhet högre än 5,, har kravet på ökad produktivitet i de statligamyndigheterna i motsvarande mån skärpts. 1 vissa fall kommer detta att medförapersonalinskränkningar. En ny ram bör nu läggasfast . Det budgetförslag som här redovisas bygger på alt löneutgifternaökar med högst . Om lönekostnadsökningarna överstiger denna procentsatsmåste de överskjutande kostnaderna finansieras genom ökad produktivitet.Myndigheterna bör få disponera de produktivitetsvinster som frigörs i denstatliga verksamheten. Den nu redovisadeutgiftsramen innebär inte alt statsmakterna försöker reglera löneökningarna för de statsanställda. Ramen är inte ell lönetak. De statsanställdas löne- och anställningsvillkor bör vara likartade med villkoren för andra jämförbara grupper pä arbetsmarknaden. Det är dock de avialsslutande parternas sak att reglera dessa frågor. Vad ramen anger är atl finansieringen av lönekostnadsökningar som överstiger 1989 måste ske på annat sätt än genom höjda skatter och ökade avgifter. Detta är en fråga som de avtalsslutande parterna inte förfogar över. 5.2 Den konsoliderade offentliga sektorn, , . Den konsoliderade offentliga sektornsfinansiella sparande består av sum man av det finansiella sparandet i staten, kommunerna och socialförsäkrings- sektorn. För atl få frarh statens finansiella sparande måste statsbudgetens saldo justeras för bl. a. vissa finansiella Irahsaktioner såsom återbetalningaV 7 lån, affärsverkens avskrivningar ochvalutavinster eller valutaförluster. I tabell 6 sammanfattas utvecklingen i densamlade offenlHga sektorn. Tabell 6 Finansielltsparande i stat, kommuner och socialförsäkringssektor 1982/83 och 1987/88-1989/90 i - ' .' 1982/83" 1987/88 1988/89 1989/90 -57,1 7,3 -6,8 26,3 16,2 -8,5 29,6 4,6 -3,6 29,6 Andel av BNP (%) -38,0 -5,7 Sparandet i staten harförbättrats kraftigt och är inte längre negativt. I kommunernahar verksamheten drivits med underskott och så beräknas fallet bli även /90. Socialförsäkringssektorn har länge visat ett stort positivtfinansiellt sparande. Det härrör nästan uteslutande frän AP-fondens sparande.De andra delsektorerna inom socialförsäkringssektorn uppvisar ett sparande somligger nära noll. Kommunernas och landstingens betydelse isamhällsekonomin har blivit allt större.