prop · GC03149 · 1988-12-31 00:00:00 — I sitt betänkande (KL 1986:1) med anledning av regeringens förslag framhöll utskottet att om fattningen av det kyrkliga jordinnehavet växlar starkt mellan de olika stiften, liksom behovet av lokalkännedom och jordbmksexpertis. Utskot tet framhöll vidare att det borde ankomma på stiftsnämndema själva att bedöma vilket behov av biträde som kan föreligga i det egna stiftet och att stiftsnämndema bäst kunde avgöra i vilken form ett sådant behov lämpli gen kan tillgodoses. Enligt utskottets mening gäller de synpunkter som utskottet framförde föregående år på stiftsnämnderna även egendoms nämnderna. Det får vidare anses ligga i sakens natur att de nya egendoms nämndema genom arvodering och delegation tar till vara den sakkunskap som redan finns i stiftet, inte minst hos de nuvarande boställsnämndsord- förandena, när nämnden tar över ansvaret för den kyrkliga jorden. Beho vet av kännedom om de lokala förhållandena kan vidare tillgodoses genom 10 attstiftsfullmäktige väljer ledamöter i nämnden från olika delar av stiftet. 1988/89:149 Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet bifall till motionen. a. såvitt gäller boställsnämndemas avskaffande i enlighet medkyrkolagsutskottets betänkande (kyrkomötets skrivelse 1987:22). Iregeringens proposition 1987/88:31 Ny organisation på lokal- och stiftsplanet isvenska kyrkan, bibehölls förslaget om boställsnämndemas avskaffande. med anledning av denna proposition väckt motion 1987/88:K 26 av . (c, s, m, fp, vpk) yrkades (yrkande 2) att gerstiftsfullmäktige rätt att inrätta lokala egendomsnämnder i enlighet med vadsom framförts i motionen. I motionen anfördes såvitt nu är i fråga följande. Enannan fråga som tilldragit sig stort intresse i samband med diskussionerna omavskaffandet av boställsnämndema är hur arrendatorernas inflytande skall kunnasäkras. Föredragande statsråd uttalar sig positivt om värdet av ett organiseratsamråd mellan jordägare och arrendatorer. Likaså att den kompetens som i i boställsnämndema bör tas till vara. Enligt vår uppfattning bör dettakunna lösas genom en i förhållande till propositionen utvidgad organisation. flesta stiften kommer egendomsnämnden att få en mycket stor arbetsbörda närhela egendomsförvaltningen skall läggas på ett ställe. Likaså befarassamverkan med arrendatorema och de kunskaper som finns i boställsnämndemagå förlorade. Förebild till detta kan hämtas från det primärkommunala fältet,exempelvis lokala organ. På det primärkommunala fältet finns det flera områdendär kommunala nämnder beslutar enligt statlig lagstiftning. attstiftsfullmäktige under egendomsnämnderna får inrätta lokala egendomsnämnder, attledamöterna i dessa nämnder skall vara minst tre, attledamöterna väljs av egendomsnämnden, attarrendatorsorganisationen äger rätt att nominera en ledamot till varje lokalegendomsnämnd. har till uppgift att efter delegation från egendomsnämndenbestämma arrendeavgift samt övriga avtalsvillkor, att upprätta förslag tillarrendeavtal samt att planera och föreslå investeringar och lämpligarationaliseringsåtgärder m. m. I den mån enighet inte kan uppnås mellan arrendatoroch lokal egendomsnämnd eller reservation föreligger inom den lokalaegendomsnämnden övergår ärendet till egendomsnämnden. Viutgår från att utskottet formulerar erforderlig lagtext. Vidriksdagsbehandlingen inhämtade yttrande från kuhumtskottet.Detta utskott anförde i sitt yttrande såvitt nu är i fråga bl.a. följande (KrU1987/88:4 y). Utskottetdelar motionäremas uppfattning att det är viktigt med erforder lig lokalkunskap vid bestämmande av villkor för jordbmksarrende. Likale des i överensstämmelse med vad motionärerna anfört bör därför möjlighe ter skapas för att tillgodose detta önskemål. Om så kan ske, skapas större 11 t2 1988/89. 1 samt Nr 149 garantierför att rättvisa och enhetliga regler tillämpas vid bestämmande Skr.1988/89:149 av arrendevillkor. Dei motionen föreslagna lokala organen skiljer sig enligt utskottets mening frånsådana lokala kommunala organ som regleras genom bestämmelserna i lagen(1979:408) om vissa lokala organ i kommunerna. I sistnämnda fall rör det sig omkommunala organ med självständig beslutanderätt enligt samma regler som gällerför kommunala nämnder vars verksamhet regleras direkt av kommunallagen. Somframgår av motionen skall de föreslagna lokala organen under egendomsnämndemainte ha samma självständiga ställning. Enligt utskottets mening innebär motionärernasförslag snarare ett delegationsförfarande än inrättande av självständigakommunala organ. Konstitutionsutskottetanförde för sin del huvudsakligen följande (KU 1987/88:30). Utskottetansluter sig i princip till den i motionen väckta tanken att stiftsfullmäktigeskall ha möjlighet att inrätta särskilda lokala organ under egendomsnämndema isyfte att tillgodose behovet av erforderlig lokalkännedom. Såsom även kultumtskottetframhållit skiljer sig de i motionen föreslagna lokalorganen från sådana lokalaorgan som regleras genom bestämmelsema i lagen (1979:408) om vissa lokala organi kommunerna. I sistnämnda fall rör det sig om kommunala organ med självständigbeslutanderätt enligt samma principer som gäller för kommunala nämnder vars verksamhetregleras direkt i kommunallagen. bör frågan om inrättande av lokala egendomsnämnder utan begränsningav beslutskompetensen närmare övervägas. Det bör ankomma på regeringen attredovisa överväganden i denna fråga under nästa , så att regler omlokala egendomsnämnder kan träda i kraft , dvs. samtidigtmed att den föreslagna lagen om förvaltningen av kyrklig jord träder i kraft.Vad utskottet nu anfört bör med besvarande av motion 1987/88:K 26 yrkande 2 gesregeringen till känna. Riksdagenbeslöt i enlighet med hemställan (rskr. 1987/88:181).Chefen för , statsrådet , uppdrog härefter idepartementsprotokoll åt kammarrättsrådet att göra enöversyn av övervägandena beträffande lokala egendomsnämnder i stiften. I en tillskrivelsen fogad promemoria anfördes följande. Regeringenhar i den fömtnämnda propositionen föreslagit att det i varje stift skallfinnas inrättad en kyrkokommunal egendomsnämnd, vars ledamöter utses avstiftsfullmäktige i de obligatoriska stiftssamfalligheter som skall bildas fr.o.m.år 1989. skall enligt förslaget överta de uppgifter som i dagfullgörs av stiftsnämnden och boställsnämndema. Imotion 1987/88:K 26 yrkades bl. a. att den kompetens som finns i boställsnämndematas till vara genom att stiftsfullmäktige får möjlighet att inrätta lokalaegendomsnämnder, vilkas ledamöter enligt motionen borde väljas avegendomsnämnden. Konstitutionsutskottetanslöt sig i princip till tanken att stiftsfullmäkti ge skall ha möjlighet att inrätta särskilda lokala organ under egendoms- 12 nämndernai syfte att tillgodose behovet av erforderlig lokalkännedom. Skr.1988/89:149 Enligt utskottet borde frågan om inrättande av lokalaegendomsnämnder Bilaga 1 utan begränsning av beslutskompetensen närmareövervägas. Det borde ankomma på regeringen att redovisa sådana övervägandenunder nästa . gav regeringen till känna vad utskottet anfört. Iregeringens proposition fömtsättes bl. a. att de förslag till arrendevillkorför kyrklig jord, som egendomsnämnden skulle ta ställning till, utarbetasefter samråd med de kyrkliga arrendatorema och att egendomsnämnden själv hadeatt bestämma hur ett sådant organiserat samråd skulle gå till. Vidare utgickföredragande statsrådet från att egendomsnämndema i sin verksamhet på olikasätt i möjlig mån söker knyta till sig expertis av det slag som finns hos denuvarande boställsnämndema. Deav föreslagna lokala egendomsnämnderna som stiftsfullmäktigeskulle kunna besluta om erbjuder en möjlig form för organiserat samråd med arrendatorema,som man i en lokal egendomsnämnd kan tänkas tillvarata den kompetenssom finns hos de nuvarande boställsnämndema. uttalat bör dock frågan närmare övervägas. Därvid bör bl.a.kompetensfördelningen mellan den obligatoriska egendomsnämnden i stiftet och avstiftsfullmäktige inrättade lokala organ under denna ingående prövas. Vidaremåste instansordningen vid överklagande av sådana beslut som en lokalegendomsnämnd eventuellt skall kunna meddela övervägas. Eftersom statligaförvaltningsuppgifter endast med stöd av lag kan uppdras åt kommunala organkrävs bestämmelser i lagen (1988:183) om förvaltning av kyrklig jord, om frivilligtinrättade lokala egendomsnämnder skall ta över förvaltningsuppgifter som enligt11 18 §§ med flera bestämmelser i nämnda lag ankommer på den obligatoriskaegendomsnämnden i stiftet. Bestämmelser behövs vidare om de lokala nämndernasstorlek och om hur ledamöter och suppleanter skall utses. Däremot bör likalitet som i fråga om de obligatoriska egendomsnämnderna i lag anges någrasärskilda kompetenskrav för ledamöterna. En fråga är dock om deras valbarhetskall kunna lokalt begränsas, eftersom lokalkännedomen har angetts som ettviktigt skäl för de föreslagna nämndema. Överväganden bör alltså leda framtill förslag till de ändringar som behövs i lagen. Lagom ändring av lagen (1988:183) om förvaltningen av kyrklig jord 4a § Har lokal egendomsnämnd inrättats enligt lag (1989:00) om lokala egendomsnämnderskall den lokala egendomsnämnden inom sitt verksamhetsområde ha hand om deuppgifter i fråga om kyrklig jord som anges i nämnda lag Denna lag träder ikraft . Lag(1989:00) om lokala egendomsnämnder 1 § Stiftsfullmäktige får tillsätta lokal egendomsnämnd med uppgifter som anges i 4 6 §§ denna lag. Fullmäktigebestämmer lokal egendomsnämnds verksamhetsområde. Inom varje verksamhetsområdefår finnas en lokal egendomsnämnd. 2 § Ledamöter ochsuppleanter i lokal egendomsnämnd väljs av stifts- 13 fullmäktige till det antalsom fullmäktige bestämmer. 1988/89:149 får dock intevara mindre än tre. Antalet suppleanter bör vara minst lika Bilaga 1 stortsom antalet ledamöter. Omsuppleantema inte väljs proportionelh skall det vid valet även bestämmas ivilken ordning de skall inkallas lill tjänstgöring. Ledamöteroch suppleanter skall vara medlemmar av och vara kyrkobokfördainom stiftet. Den som är underårig eller har förmyndare enligt 11 kap. 7 § föräldrabalkenär inte valbar. Om en ledamot eller suppleant är valbar, upphörhans uppdrag genast. 3 §Följande bestämmelser i församlingslagen (1988:180) tillämpas på lokal egendomsnämnd, nämligen 8 § om rätt till ledighet för uppdraget, 7 kap. 9 § andra och tredjestyckena om verkan av ledmots avgång, 7 kap. 10 § om ordförandeskapet, 7 kap.11 § om sammanträden, 7 kap. 12 § om suppleanternas tjänstgöring, 7 kap. 13 §första stycket om beslutsförhet, 14 § om val av särskild avdelning samt krav på beslut och protokoll, 7kap. 15 § om mottagande av framställningar m. m., 7 kap. 17 § om reglemente ochdelegation, 7 kap. 21 § om förvaring av arkivhandlingar, 22 § första stycket om ersättning till ledamöter och suppleanter, 9 kap. 5§ om valperiodens längd. Därvid skall följande gälla: Bestämmelsema om stiftsstyrelsenskall avse lokal egendomsnämnd. Bestämmelserna om församlingen,kyrkofullmäktige och kyrkostämman skall avse stiftssamfälligheten ochstiftsfullmäktige. Regeringen eller den myndighetsom regeringen bestämmer får besluta att lokal egendomsnämnds protokoll ochandra arkivhandlingar får förvaras på annat sätt än i kyrkoarkiv. 4 §Lokal egendomsnämnd skall handha förvaltning och verkställighet som åligger egendomsnämnd jämlikt lag (1988:183) om förvaltningen av kyrklig jord enligt följande bestämmelser: 12§; om värdebeständig rationalisering, 13 § första meningen; omvillkor för upplåtelse av jordbmksarrende, 18 § första meningen; omdispositionsändring, såvitt gäller löneboställes jordbmk. 5 § hartillsyn över pastorats förvaltning av löneboställes och församlingskyrkasfastighets jordbruk. 6 § Skall kyrklig jord somförvaltas av egendomsnämnden upplåtas för arrende för jordbmk skall den lokalaegendomsnämnden föreslå arrendevillkoren. 7 § Lokal egendomsnämnds beslutenligt 4 och 5 §§ får överklagas hos kammarkollegiet av den som förvaltaregendomen. Kammarkollegietfår överlämna ett ärende till regeringens avgörande, 14 omkollegiet anser att särskilda skäl motiverar det. Kammarkollegiet skall Skr. 1988/89:149 då bifoga eget yttrande i ärendet. Kammarkollegietsbeslut i en dit överklagad fråga får inte överklagas. Dennalag träder i kraft . Lag(1988:183, ändrad 1988:1553) om förvaltningen av kyrklig jord (i det följandebenämnd nya LFKJ) träder i kraft , då lagen (1970:939) omförvaltning av kyrklig jord (i det följande benämnd äldre LFKJ) upphör attgälla. Utgångspunktenför det nu framlagda lagförslaget är att i sitt avriksdagen godtagna betänkande i princip anslutit sig till förslaget i motion 1987/88:K26 yrkande 2 att stiftsfullmäktige skall ha möjlighet att inrätta särskildalokala organ under egendomsnämnderna. Syftet med detta skall enligtkonstitutionsutskottet vara att tillgodose behovet av erforderliglokalkännedom. har vidare uttalat sig för att sådanalokala egendomsnämnder skall ha självständig beslutanderätt i de ärenden som dehandlägger. Utskottet har härvid hänvisat till bestämmelserna i lagen(1979:408) om vissa lokala organ i kommunerna. Utskottet har inte uttalat signärmare angående vilka typer av ärenden som de lokala organen skall handlägga.Härav får den slutsatsen dras att utskottet i denna del inte haft något atterinra mot vad som föreslagits i motionen. Där har föreslagits att de lokalaorganen skall ha till uppgift att bestämma arrendeavgift och övrigaavtalsvillkor och upprätta förslag till arrendeavtal samt att planera ochföreslå investeringar och lämpliga rationaliseringsåtgärder m.m. Eftersom detangivna syftet med motionen bl.a. är att bevara och säkerställa den kompetenssom nu finns i boställsnämndema bör utgångspunkten vara att de lokalaegendomsnämnderna i huvudsak skall ha samma ansvar som boställsnämndema nu hari fråga om jordbmksfastigheter. Ansvarsområdet för de lokala egendomsnämndernaskulle därmed i huvudsak motsvara den kompetens som enligt nya LFKJ överförsfrån boställsnämndema till egendomsnämnderna; medgivande till värdebeständigrationalisering av löneboställes jordbmk m.m. (12 §), bestämmande av villkorför upplåtelse på jordbmksarrende av löneboställe eller församlingskyrkasfastighet (13 § första meningen), fråga om omdisposition av löneboställes jordbmkutom i sådant fall som innebär att självständigt jordbmk inte längre skalluppställas på fastigheten (18 § första meningen), tillsyn över pastoratensförvaltning av löneboställes och församlingskyrkas jordbmk (20 §). Motbakgmnd av förslagen i motion 1987/88:K 26 och konstitutionsutskottetsbetänkande bör således nu redovisade åläggande, som enligt äldre LFKJ och FFKJåvilar boställsnämndema och enligt nya LFKJ egendomsnämnderna, överföras tillde föreslagna lokala organen. Inrättandeav lokala egendomsnämnder skall vara frivilligt. Det får ankomma på stiftsfullmäktige att avgöra detta mot bakgmnd av de lokala behoven av att inrätta sådana nämnder. Det bör inte heller vara nödvän digt att, om lokala egendomsnämnder inrättas, tillsätta sådana i hela 15 stiftet.Behovet av lokala egendomsnämnder kan variera inom stiftet. 1988/89:149Behov av sådana nämnder torde främst gälla de delar av stiften där det i Bilaga1 större utsträckning bedrivs jordbmk. Det får ankomma på stiftsfullmäktigeatt besluta om det geografiska verksamhetsområdet för de lokala egendomsnämnderna.Härvid kan nuvarande ordning i fråga om boställsnämndemas verksamhetsområdenge vägledning. Det fårgi vetvis endast finnas en lokal egendomsnämnd inom varjegeografiskt angivet område. Har lokal egendomsnämnd inrättats upphör inom dennanämnds verksamhetsområde den beslutskompetens som enligt nya LFKJ åvilar egendomsnämndensåvitt gäller sådana ärenden som den lokala egendomsnämnden skall ha hand om. Enligt30 § äldre LFKJ och 109 § FFKJ överklagas boställsnämndens beslut genom besvärhos stiftsnämnden. Överklagande får endast göras av den som förvaltar egendomen.Med hänsyn till att egendomsnämndema bl. a. genom tillgång till kansliresurserfår förutsättas förfoga över större administrativa och juridiska erfarenheterän vad som kan finnas hos de lokala egendomsnämnderna, kunde det vara lämpligtatt, om lokal egendomsnämnd inrättas, dess beslut skall kunna överklagas hosegendomsnämnden och inte direkt till kammarkollegiet. En sådan ordning skulle innebäraatt en myndighets beslut kunde överklagas hos en annan kommunalmyndighet. Detta får anses strida mot allmänna kommunalrättsliga principer,särskilt som det är samma fullmäktigeförsamling som väljer ledamöter i bådanämnderna. Den lokala nämndens beslut bör därför överklagas direkt tillkammarkollegiet. Över kollegiets beslut bör talan inte få föras. Eftersomsyftet med inrättande av lokala egendomsnämnder till stor del är attsäkerställa ett bibehållande av den lokala kompetensen som finns hos boställsnämndemakan ifrågasättas om inte valbarheten borde lokalt begränsas. I annanlagstiftning som möjliggör inrättande i kommun och landsting av lokala organmed begränsade uppgifter (se lag 1979:408 om vissa lokala organ i kommunernaomtryckt 1979:1167 och lag 1985:127 om särskilda organ i landstingskommunema)har inte tagits in några regler om lokalt begränsad valbarhet till dessa organ.Denna principfråga har diskuterats av kommundemokratiska kommittén (Ds Kn1981:8) i fråga om direktvalda lokala organ. Kommittén uttalade därvid ihuvudsak följande. Principiella skäl talar för att valbarheten knyts tillkommundel. Olika praktiska skäl talar däremot för att valbarhetsreglema ges denenklare utformningen att valbarheten endast knyts till kravet på rösträtt i kommunalvalen.Kommittén förklarade vidare att det fick fömtsättas att partiema ändå ihuvudsak nominerade personer som var bosatta inom resp. område där uppdragetskulle utföras. uttalat får det fömtsättas att fullmäktige vid val av ledamöter och suppleanter i lokala egendomsnämn der beaktar den lokala anknytningen. Det synes i förevarande samman hang i vart fall inte föreligga tillräckliga skäl att utreda helt nya formerför val av kommunala förtroendemän. Som framgår av vad sagts saknas kommunalrättsliga förebilder i fråga om lokalt begränsad valbarhet till kommunala nämnder. I7 - 8 §§ äldre LFKJ ges bestämmelser om boställsnämnds sammansätt- Skr.1988/89:149 ning och tillsättning av ledamöter. De nu föreslagna lokalaegendoms- Bilaga 1 nämnderna är kommunala nämnder med specialregleradeuppgifter. Detta innebär att ledamöter och suppleanter inte skall tillsättasutan väljas enligt bestämmelserna i församlingslagen. Eftersomde lokala egendomsnämndemas verksamhet blir mindre omfattande än vad somgäller för egendomsnämnd bör antalet ledamöter i de lokala nämnderna i principvara mindre än i egendomsnämnden. Enligt 7 § äldre LFKJ är antalet ledamöter i boställsnämndtre och så har också i motionen föreslagits för de nya lokala organen. Normaltlämnas inte föreskrifter om antal ledamöter och suppleanter i kommunalanämnder. Sådana bestämmelser har inte heller meddelats i nämnda lagarangående lokala organ i kommuner och landsting. I vissa fall torde föreliggaintresse av att utse fler än tre ledamöter i lokal egendomsnämnd t. ex. för atttillgodose önskemål om politisk representation. Det synes därför inte lämpligtatt begränsa antalet ledamöter i de lokala nämnderna. I 5 § första stycket nya LFKJföreskrivs att antalet ledamöter i egendomsnämnd skall vara minst fem. Mot bakgmndhärav och vad sagts synes därför lämpligt att antalet ledamöter i lokal egendomsnämndbestäms till minst tre. I fråga om val av suppleanter bör gälla motsvarandebestämmelser som för egendomsnämnd (se 5 § nya LFKJ). Iförordningen om förvaltning av kyrklig jord (FFKJ) ges olika bestämmelser avadministrativ och formell karaktär. I den utsträckning bestämmelser avmotsvarande slag bör finnas kvar för de lokala egendomsnämnderna ersätts dessaav bestämmelser i församlingslagen till vilken hänvisning då skall ske ilikhet med vad som enligt nya LFKJ har gjorts med egendomsnämndema (se 6 § nya LFKJ). Lagom ändring av lagen (1988:183) om förvaltningen av kyrklig jord 4a§ Har lokal egendomsnämnd inrättats enligt lag (1989:00) om lokala egendomsnämnderskall den lokala egendomsnämnden inom sitt verksamhetsområde ha hand om deuppgifter i fråga om kyrklig jord som anges i nämnda lag. Dettorde vara mest överskådligt att de föreslagna bestämmelserna om lokalaegendomsnämnder tas in i särskild lag till vilken lagen om förvaltningen av enkyrklig jord hänvisar. Avde föreslagna lagbestämmelserna framgår att lokal egendomsnämnd inom sittverksamhetsområde övertar de uppgifter som eljest ankommer på egendomsnämndensåvitt gäller de bestämmelser i nya LFKJ till vilka lagen om lokalaegendomsnämnder hänvisar. Dennalag träder i kraft . Denföreslagna 4 a § skall träda i kraft med den föreslagna lagen om lokala egendomsnämnder. Lag (1989:00) om lokalaegendomsnämnder Skr. 1 § Stiftsfullmäktige får tillsätta lokal egendomsnämnd med uppgifter som anges i 4 6 §§ denna lag. Fullmäktigebestämmer lokal egendomsnämnds verksamhetsområde. Inom varje verksamhetsområdefår finnas en lokal egendomsnämnd. Tillsättandeav lokala egendomsnämnder är frivilligt. Det bör inte finnas något krav på attlokala egendomsnämnder skall finnas inom hela stiftet. Som framhållits i denallmänna motiveringen kan de lokala förhållandena föranleda att lokalegendomsnämnd endast inrättas inom vissa delar av stiftet. Fullmäktigebestämmer verksamhetsområde för lokal egendomsnämnd. Det skall givetvis endastfinnas en lokal nämnd inom varje område. Detta framgår av lagtexten. Avlagtexten framgår vidare att om lokal nämnd inrättas så skall den fullgöra allade uppgifter som anges i denna lag. Den lokala nämndens kompetens skall såledesinte kunna begränsas till vissa av de uppgifter som anges i 4 6 §§. 2 §Ledamöter och suppleanter i lokal egendomsnämnd väljs av stifts fullmäktige till det antal som fullmäktige bestämmer. Antalet ledamöter får dock inte vara mindre än tre. Antalet suppleanter bör vara minst lika stort som antalet ledamöter. Omsuppleanterna inte väljs proportionellt skall det vid valet även bestämmas ivilken ordning de skall inkallas till tjänstgöring. Ledamöteroch suppleanter skall vara medlemmar av och vara kyrkobokfördainom stiftet. Den som är underårig eller har förmyndare enligt 11 kap. 7 § föräldrabalkenär inte valbar. Om en ledamot eller suppleant är valbar, upphörhans uppdrag genast. Skälenför bestämmande av antal ledamöter har redovisats i den allmänna motiveringen.I övrigt överensstämmer paragrafen med vad som gäller för egendomsnämndemaenligt 5 § nya LFKJ. 3 §Följande bestämmelser i församlingslagen (1988:180) tillämpas på lokal egendomsnämnd, nämligen 8 § om rätt till ledighet för uppdraget, 7 kap. 9 § andra och tredjestyckena om verkan av ledamots avgång, 7 kap. 10 § om ordförandeskapet, 7 kap.11 § om sammanträden, 7 kap. 12 § om suppleanternas tjänstgöring, 7 kap. 13 §första stycket om beslutsförhet, 14§ om val av särskild avdelning samt krav på beslut och protokoll, 7kap. 15 § om mottagande av framställningar m. m., 7 kap. 17 § om reglemente ochdelegation, 7 kap. 21 § om förvaring av arkivhandlingar, 22 § första stycket om ersättning till ledamöter och suppleanter, 9 kap. 5§ om valperiodens längd. Därvid skall följande gälla: Bestämmelsernaom stiftsstyrelsen skall avse lokal egendoms nämnd. , kyrkofullmäktige och kyr kostämman skall avse stiftssamfälligheten och stiftsfullmäktige. 3.Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får Skr.1988/89:149 besluta att lokal egendomsnämnds protokoll och andra arkivhand- Bilaga 1 lingar får förvaras på annat sätt än i kyrkoarkiv. Genomhänvisningar i denna paragraf har vissa bestämmelser i 7 och 9 kap. den nyaförsamlingslagen gjorts tillämpliga på lokal egendomsnämnd. är en s.k. specialreglerad nämnd vars beslut enligtdenna lag får överklagas förvaltningsvägen. I sådana ärenden gällerförvaltningslagens (1986:223) bestämmelser om bl. a. handläggningen avärenden, tolk, ombud och biträde samt jäv. Despecialreglerade uppgifter som har lagts på den lokala egendomsnämnden fömtsätternormalt en särskild kompetens och insikt hos nämndens ledamöter.