prop · GC0377 · 1988-12-31 00:00:00 — a. påtalats i en avSveriges villaägareförbund och Småhusägarnas centralorganisation den 18 juli1978 avlåten skrivelse till regeringen, I skrivelsen hemställde de bådaorganisationerna om en översyn av samfällighetslagstiftningen förebärandenämnda problem, I de av regeringen sedermera utfärdade direktiven förfastighetsbildningsutredningen har uppdragits åt utredningen att överväga vadsom anförts i skrivelsen. Flera av de frågor som dragits upp föranleder - i denmån de aktualiserar lagstiftningsåtgärder - överväganden som rör andra lagstiflningsom-rådenän fastighetsbildningslagstiftningen. Utredningen har emellertid, efter samrådmed chefen för , endast tagit upp de frågor till behandlingsom utredningen ansett kunna lösas genom lagstiftningsåtgärder som berör faslighetsbildningslagstiftningen.Utredningens härvid gjorda överväganden har utmynnat i följande förslag. Beträffande frågan om småhusägares inflytande över frågorrörande gemensamhetsanläggningars tillkomst, utförande och förvaltningföreslår utredningen till alt börja med att det dras en skiljelinje mellanolika nyttigheter av gemensamhetskaraktär i så måtto att endast gemensamhetsanläggningar beståendeav sädana nyttigheler som är nödvändiga för alt ett funktionellt Prop. 1988/89:77 boende skall kunna äga rum exempelvis vatten- och avloppsanläggningar.Bilaga 2 värmeanläggningar saml förbindelseleder - får inrättas under pågåendeexploatering. Andra nyttigheler exempelvis simbassänger, tennisbanor ochandra liknande idrottsanläggningar samt kvartersstugor - får,inrättas förstsedan småhusen sålts. Härigenom överlämnas åt de boende att själva avgörahuruvida sådana nyttigheter överhuvudtaget skall inrättas. Utredningenföreslår vidare all som huvudregel skall gälla alt en samfällighetsförening,vilken skall förvalla gemensamhetsanläggning inom område där exploatering förbostadsbebyggelse pågår, inte får bildas förrän till försäljning utbjudnafastigheter sålts och lillträlts av köparna, I detta sammanhang passarutredningen även på alt lägga fram ett förslag som innebär en viss avby-råkratiseringdels vid utseende av sammanträdesledare vid delägarförvaltning och dels vidbildande av samfällighetsförening. Utredningen föreslår alt de gällandereglerna i SFL om fastighetsdomstols medverkan i dessa hänseenden utmönstras. När del gäller frågan om fondering föreslår utredningenatt fondavsättning för säkerställande av underhåll och förnyelse blirobligatorisk för samfällighetsföreningar som förvaltar storkvartersanläggningar,1 föreningens stadgar skall anges grunderna enligt vilka medel skall avsättas.För att föreningen skall kunna bedöma vilka fondavsättningar som erfordrastorde det som regel vara nödvändigt att upprätta en underhållsplan. Utredningenföreslår en regel som föreskriver en sådan skyldighet. Utredningen lägger även fram förslag rörande möjligheternaalt få till stånd omprövning av anläggnings förrättning. Förulsättningarna föralt få till stånd sådan omprövning har ansetts för restriktiva. Utredningenföreslår därför ett tillägg till de nu gällande reglerna i 35 § AL som innebäratt förutom i de situationer när ändrade förhållanden som väsentligt inverkarpå frågan föreligger eller när omprövningsföreskrift meddelats, omprövningsför-rältningäven eljest skall få äga rum, om ett klart behov härav föreligger. Utredningen för vidare fram två förslag angående samfällighetsföreningsställning vid anläggningsförrällning, som utredningen funnit både praktiska ochändamålsenliga. För det första föreslås att vid omprövningsförrättning enligt35 § AL som gäller ändring i fråga om kretsen av fastigheter som deltar i gemensamhelsanläggningenskall samfällighetsföreningen och inte den befintliga delägarkrelsen betraktassom sakägare. För det andra föreslår utredningen att samfällighetsförening fårta initiativ till en anläggningsförrättning. Som en förutsättning härför skalldock gälla att en majoritet av föreningens medlemmar är för ett sådantinitiativ. Slutligen föreslår utredningen en ändring av reglerna i SFLangående sam-fälligheisförenings beslutanderäa i syfte att mjuka upp rättspraxisi detta avseende, vilken enligt utredningens mening har blivit för restriktivi vissa hänseenden. Utredningens lagförslag i betänkandet Fastighetsbildning 1 Lag om avveckling av samfällda vägar och diken Prop.1988/89:77 Bilaga 3 som sedan liden före hör tillflera fastigheter gemensamt och är avsedd till väg eller dike upphör att varasamfälld när denna lag träder i kraft. som upphör all vara samfälld övergår till denfastighet som ligger närmast, om inte annat följer av 3 §. Gränsen mellanfastigheter på samma sida av samfälligheten skall dock förlängas obruten. En samfällighet som skall bestå likställs med fastighetvid tillämpningen av första stycket. somupphör all vara samfälld och som ingår i gata eller annan i stadsplanupptagen allmän plats tillfaller kommunen. Användsmark, som upphör att vara samfälld, till väg eller dike när lagen träder ikraft, skall rätt att använda marken för sådant ändamål fortfarande tillkommade delägande fastigheterna. Denna rätt utgör servilul. Servitutuppkommer dock inte i mark som ingår i gala eller i en vägförenings vägar ellersom har tagits i anspråk för allmän väg eller är upplåten för en gemensamhetsanläggningenligt anläggningslagen (1973:1149) eller motsvarande äldre lagstiftning. En delägare i mark som upphör att vara samfälld har rätttill ersättning med ett belopp som motsvarar hans andel av samfällighetensmarknadsvärde. Ersättningen skall betalas av den som blir ägare till marken. Fråga om ersättning prövas av fastighelsbildningsmyndighetenvid särskild Bilaga 3 förrättning (ersätmingsförrättning). Beträffande ensådan förrättning, överklagande av beslut under förrättningen samt rättegångeni mål som föranletts av överklagande gäller fastighelsbildningslagen(1970:988). Kostnaderna för en ersättningsförrältning betalas avsökanden. Har annan sakägare genom sin inställning till ersättningsanspråketföranlett särskild utredning eller annan åtgärd som inverkat påförrättningskostnaderna, skall han dock i skälig omfattning bidra tillbetalningen, Rätten lill ersättning är förlorad, om ansökan omersättningsförrättning inte har gjorts från det att lagen trätt i kraft. som upphör att vara samfälld svarar inte längre förfordran som besvärar delägande fastighet. Nyttjanderätt eller servilul som belastar den samfälldamarken vid lagens ikraftträdande består. Rättighet som upplåtils i viss delägarfaslighetbestår dock endast om marken enligt 4 § är belastad med servilul ochrättigheten omfattar servitutets ändamål. Den ändring i fastighetsindelningen som uppkommer enligt 2§ redovisas i fastighetsregistret innan ersättningsförrättning avslutas ellerannars när det är lämpligt med hänsyn till sökt fastighetsbildning eller annanförrättnings-åtgärd. Registrering skall också ske när det i ansökan till fastighelsbildningsmyndighetenbegärts av fastighetsägare eller av eller . Servitut som uppkommer enligt 4 § redovisas i faslighetsregislreli lämplig omfattning. De uppgifter som behövs till underlag för registreringlämnas av fastighetsbildningsmyndigheten. Kostnaden för att upprätta ett sådantunderlag skall inte påföras sakägare. Faslighetsbildningsmyndighelen får, när regislreringsunderlagupprättas, besluta att mark som upphört alt vara samfälld skall inordnas ifastighetsindelningen på ett annat sätt än enligt 2 §. Sådant beslut (inordnandebeslui)får meddelas, om det inte är lill förfång för fastighetsägare och det medförlämpligare fastighetsindelning eller underlättar redovisningen i fasiigheisre-gistrel.Beslutet las in i regislreringsunderlaget. 1. att mark skallövergå till en fastighet på annat sätt än som stadgas i 2§, 2. att mark somförvaltas av en vägförening eller en samfällighetsförening skall såsom särskildfaslighet tillhöra föreningen, eller 3. att mark somupplåtits för en gemensamhetsanläggning enligt anläggningslagen (1973:1149) eller motsvarande äldre lagstiftning skall vara samfälld för de fasligheter som deltar i anläggningen, Prop. 1988/89: 77 Har planförhållandena ändrats efter det att lagen trätti kraft, får Bilaga 3 inordnandebeslui meddelas med hänsyn till den plansom gäller. I fråga om överklagande av inordnandebeslui eller beslutvarigenom en framställning om inordnande lämnats ulan bifall saml angåendeförfarandet i mål som föranletts av överklagande gäller fastighelsbildningslagen(1970:988). som enligt 3 § tillfaller kommunen skall påframställning av kommunen upptas i faslighelsregistrel såsom ingående i enkommunen tillhörig fastighet eller såsom en särskild faslighet, När mark som upphört att vara samfälld registrerats såsomsärskild fastighet, skall lagfart utan ansökan meddelas för ägaren. Detankommer pä fastighetsregistermyndighelen att lämna inskrivningsmyndigheten detunderlag som behövs i lagfartsärendel. Denna lag träder i kraft den Lag om ändring i fastighetsbildningsiagen (1970:988) Härigenom föreskrivs att 10 kap. 5 § fastighelsbildningslagen(1970:988) skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 10 kap. 5 § Bestämmelserna om bildande av samfällighet och servitutgenom fastighetsreglering äger motsvarande tillämpning vid avstyckning såvittavser förhållandet mellan styckningsdelarna. Vid avsryckning av ägovidd från faslighet som har del isamfälld väg kan styckningslolten såsom servitut i stamfasiigheien tilläggasrätt alt nyttja vägen. Sådant servilul får dock ej bildas, om stvckningslotiensbehov av väg kan tillgodoses bättre på annat sätt. Denna lag träder i kraft den Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1970:995) om införande av nya Bilaga 3 Härigenom föreskrivs att 18 § lagen (1970:995) ominförande av nya jordabalken skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 18 § Har fastighetsgräns under oklandralhävdats i annan sträckning än den skulle ha enligt lag och framgår avomständigheterna att hävden grundats på överenskommelse som före balkensikraftträdande ingåtts mellan ägarna pä ömse sidor, gäller den sträckning ivilken gränsen sålunda hävdats. Har mark som avses I lagen 11983:000) om aveckluig avsamfällda vägar och diken hävdals för viss fastighet medan i stället annannäraliggande mark lagils i anspråk för del avsedda samfällda ändamålet, gällerbestämmelsema I första stycket även om hävden inie grundals på överens-kommelse. Denna lag träder i kraft den 10 1988/89. Utredningens lagförslag i betänkandet Fastighetsbildning 4 Lag om ändring i jordabalken Prop.1988/89:77 Bilaga 4 Härigenomföreskrivs i fråga om jordabalken' dels att 7 kap, 28 och 29 §§, 8 kap, 4 §, 9kap, 23 § samt 20 kap, 13 § skall ha nedan angivna lydelse, dels att i balkenskall införas en ny paragraf, 23 kap. 8 §. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Gällernyttjanderätt eller servitut Gäller nyttjanderätt eller servitut efter fastighetsdelning i flera fastig- efter fastighetsbildning i flera fastig heter, skall vederlag som utgår för heter, skall vederlag som utgår för rättigheten tillkomma ägarna av rättigheten tillkomma ägarna av dessa i förhållande till belastningen dessa i förhållande lill belastningen på varje fastighet. på varje fastighet. derätt efter uppsägning från en av ägarna upphöra attgälla i dennes fastighet, får nyttjanderättshavaren frånträdaupplåtelsen även med avseende på övriga fastigheter. Om fastighet som besväras av nyttjanderätt eller servitutundergår fasfig-hetsreglering, får rättigheten därefter utövas på område, somgenom regleringen överföres till fastigheten. Detta gäller dock icke. omrättighetens utövning genom upplålelseavtalel är begränsad till viss del avfastigheten eller utövning av rättigheten på det överförda området eljestmåste anses strida mot upplåtelsen. om räll för faslighetsbildningsmyndighelenalt bestämma nytt område för utövningen av nyttjanderätt finns i fastighelsbildningslagen(1970:988). ' Balken omtryckt i SFS 1971:1209 Nyttjanderätt, servitut och rätt till elektrisk kraftgäller ej vidare i mark eller byggnad som genom fastighetsreglering frångårfastighet vari rättigheten upplåtits. Det åligger den som tillträder sådanbyggnad alt inom en månad från tillträdet uppsäga hyresavtal som gällde mot avträdaren.I annat fall gäller avtalet mot honom. Nyttjanderätt, servitut och rätt till elektrisk kraftgäller ej vidare i mark eller byggnad som genom fastighetsreglering frångårfastighet vari rättigheten upplåtits, såvida annat inte förordnats i faslighetsbildningsbeslutet.Det åligger den som tillträder sådan byggnad alt inom en månad från tillträdetuppsäga hyresavtal som gällde mot avträdaren. 1 annat fall gäller avtalet mothonom även ulan särskilt förordnande. Enrättighet som enligt andra stycket skall fortsätta att gälla i mark ellerbyggnad som frångår den fastighet vari rättigheten upplåtits skall vid till-lämpningenav 22 § äga företräde framför en rättighet som enligt första stycket skulle fåutövas i marken eller byggnaden. Prop.1988/89:77 Bilaga 4 Uppsägesarrendeavtal med anledning av alt arrenderätten är förverkad, upphör avtaletatt gälla pä den fardag som inträffar närmast efter uppsägningen, om ej rättenfinner skäligt ålägga arrendatorn alt avflytta tidigare eller annat följer av25 §. Omarrendeavtal uppsäges av annan orsak som ger jordägare eller arrendator rättatt frånträda avtalet, upphör avtalet att gälla på den fardag som inträffarnärmast från uppsägningen. Sker uppsägningen innan arrendatorntillträtt arrendestället, upphör avtalet dock genast att gälla. Omarrendeavtal uppsäges av annan orsak som ger jordägare eller arrendator rällalt frånträda avtalet, upphör avtalet att gälla på den fardag som inträffarnärmast från uppsägningen. Sker uppsägningen innan arrendatorntillträtt arrendestället, upphör avtalet dock genast att gälla. Frånträder arrendatornavtalet med stöd av 7 kap. 30 § andra stycket, skall detta i stället, om arrendatornbegär del i uppsägningen, upphöra aU gälla den dag då arrendatorn till följd avfastighetsregleringen är skyldig att avträda mark. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop. 1988/89: 77 9 kap, 23 § Avräkning mellan jordägaren och arrendatornskall ske, när arrendestället avträdes. Avräkning skall även ske vid tidigaretidpunkt i den mån avtal därom träffas, I samband med förlängning avarrendeavtalet skall avräkning alltid ske, om förflutit fråntillträdel eller från närmast föregående avräkning. Avräkning skall också ske I samband med ett förordnandeenligt 5 kap. 33 a § fastighelsbildningslagen (1970:988). Om ej annat avtalats,skall avräkning grundas på syn vid avräkningsperiodens början och slut. Vid avräkningen skall beaktas om kostnaderna för attavhjälpa de brister som förelåg vid avräkningsperiodens början har förändratsunder perioden, 20 kap, 13 § Om det på grund av innehållet i Om det pågrund av innehållet i protokollet och vad som i övrigt protokollet och vad som i övrigt framkommit måste antagas, att det framkommit måste antagas, att det påstådda förvärvet ägt rum, M«t/öW påstådda förvärvet ägt rum, samt del är giltigt och kan göras gällande. omständigheterna ger vid handen att skall den omständigheten att endast sökanden bör anses som ägare, skall protokollet åberopas som fånges- den omständigheten att endast handling ej utgöra hinder mot lag- protokollet åberopas som fånges fart, handling ej utgöra hinder mot lag fart. Ett förvärv för vilket lillsiånd av myndighet fordras får dock Inie läg gas till grund för lagfart förrän lill siånd erhållits. Har i fall som avses i första stycket förvärvaren eller någon som härleder sin rätt från honom innehaft fastigheten med äganderättsanspråk närmast före det år då lagfartsansökan företages till prövning, utgör omständighet som avses i 7 S 2 hinder mot lagfart endast om inskrivning eller anteckning, som grundar sig på annans äganderätt till fastigheten eller an språk därpå, skett i fastighetsboken , I ärende om lagfart som avses i denna paragraf skall, omså finnes erforderligt, inhämtas yttrande från kammarkollegiet. Kollegiet fårfora talan mot beslut, varigenom lagfart beviljats, 23 kap, 8S Kommer en inskriven rätiighel till följd av ettförordnande enligt 5 kap. 33 a ,' eller 7 kap. 13 <> fasiiglicisbild-ningslagen(1970:988) au gälla I en Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop. 1988/89: 77 Bilaga 4 annan fastighet än den, i vilken den blivit inskriven, skall rättigheten inskrivas i den andrafastigheten. En sådan inskrivning ger samma rätt till företräde som om denverkställts efter ansökan. Denna lag träder i kraft den Lag omändring i hyresförhandlingslagen (1978:304) Bilaga 4 Härigenom föreskrivs i fråga om hyresförhandlingslagen(1978:304) att 5 § skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 5§ Förhandlingsordning medför skyldighet för hyresvärdenatt påkalla förhandling med hyresgästorganisationen i fråga om 1. höjning avhyran för en lägenhet, 2. ändring avgrunderna för beräkning av sådan särskild ersättning som avses i 12 kap. 19 §jordabalken, eller 3. ändring avvillkor som avser hyresgästernas räll alt använda utrymmen som är avsedda attanvändas gemensamt av hyresgästerna. Förhandlingsordning medför vi- Förhandlingsordning medför vi- dare, om parterna ej enats om an- dåre, om parterna ejenats om an nat, rätt för båda parter att påkalla nat, räll för båda parter att påkalla förhandling i fråga om förhandling i fråga om 1. hyresvillkoren, 1. hyresvillkoren, 2. lägenheternasoch husets 2. lägenheternas och husetsskick, skick, 3. gemensamma anordningar i 3. gemensamma anordningar i huset, huset eller fördelning av del andels tal som åsalts hyresfastigheten vid förrättning enligt anläggningslagen (1973:1149) på de i fastigheten ende lägenheterna. 4. övriga boendeförhållanden i 4. övriga boendeförhållanden i den mån de rör hyresgästerna ge- den mån de rör hyresgästerna ge mensamt, mensamt. Om parterna är ense därom kan förhandlingsordning ocksåmedföra rätt för hyresgästorganisationen att påkalla förhandling om fråga somrör till-lämpning av enskilt hyresavtal under förutsättning att hyresgästengenom skriftlig fullmakt har bemyndigat hyresgästorganisationen att företrädahonom i saken. Förhandlingsordning medför inte någon inskränkning ihyresgästens rätt att begära prövning av hyresvillkoren enligt 12 kap. 54 §jordabalken. Vid sådan prövning gäller bestämmelserna i 12 kap, 53-55 a §§samma balk. Denna lau träder i kraft den Förslag till Prop. Lag om ändring i fastighetsbildningslagen (1970:988) Bilaga 4 Härigenom föreskrivs i fråga om fastighelsbildningslagen(1970:988)' dels att 4 kap. 42 § och 8 kap. 7 § skall upphöra att gälla, delsatt 4 kap. 8,11,12, 18 och 22 §§, 5 kap. 3, 5,10, 17,18 och 34 §§, 6 kap. 6 §,7 kap. 5 §, 14 kap. 2 §, 15 kap. 2-4 och 6 §§ saml 16 kap. 1-3 och 8 §§ skallha nedan angivna lydelse, dels alt i lagen skall införas sju nya paragrafer, 4 kap,10 a §, 5 kap. 30 b och 33 a §§, 6 kap. 7 §, 7 kap. 12 och 13 §§ samt 16 kap. 2a §, av nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4 kap, 8§ Ansökan om fastighetsbildning Ansökan om fastighetsbildning göres skriftligen hos fastighetsbild- göres skriftligenhos faslighetsbild ningsmyndighelen. Muntlig ansökan som göres vid Muntlig ansökan som göres vid förrättningssammanlräde skall dock förrätlningssammanträdeskall dock godtagas, om den väckta frågan godtagas, om den väckta frågan lämpligen kan prövas vid samma lämpligen kan prövas vid samma förrättning, förrättning. Ansökan skall anses rän gjord oavsett till vilken fastighelsbild-ningsmyndighetinom länet ansökan Inkommit. Detsamma gäller om ansökan inkommit till överlantmätarmyndigheteni länet. Sökanden skall ange den åtgärd som han önskar genomförd samt uppge deneller de fastigheter för vilka han för talan. I den mån det kan anses skäligtall sökanden skaffar uppgifter därom eller sådana ändå är tillgängliga förhonom, skall han också ange de andra fastigheter som saken angår ävensom namnoch postadress beträffande fastighetsägarna samt de innehavare av servitut,nyttjanderätt eller rätt till elektrisk kraft som kan beröras av åtgärden. Ansökningshandling skall vara egenhändigt undertecknad avsökanden eller hans ombud. Till ansökningshandling skall sökanden i huvudskrift ellerstyrkt avskrift foga de skriftliga handlingar som han innehar och som är avbetydelse i saken. Har ansökan gjorts om fastighetsbildning för bebyggelseeller annat ändamål som kräver medgivande enligt hesiämmelserna i nalurvårds- Lagen omtryckt i SFS 1971:1035 lagen (1964:822), får fastighetsbildningsmyndigheten försökandens räkning begära prövning av tillåtligheten av åtgärden enligt nämndalag. Prop.1988/89:77 Bilaga 4 / den utsträckning som är påkallad med hänsyn till fastighetsbildningens art och förhållandena i övrigt skall faslighetsbildningsmyndighelen utreda vilka som I egenskap av ägare till faslighet eller på annan grund är sakägare. Den som har lagfart på fas-tigheien anses som ägare, om det ej visas au fastigheten tillhör annan. Sakägare är den som äger en fastighet som berörs avförrättningen. Angår förrättningen samfälld mark som förvaltas av en samfällighetsförening,är föreningen sakägare. Vid fastighetsreglering är därjämte innehavare avnyttjanderätt eller rätt till elektrisk kraft sakägare, om regleringen harbetydelse för honom. Den som har lagfart på en fastighet anses som dess ägare,om det inte visas att fastigheten tillhör annan. Är det ovissi vilken av flerasom äger en fastighet eller innehar en rättighet, behandlas samtliga som sakägare.Har en fastighet bytt ägare genom ett förvärv som inte är fullbordat, är både överlålarenoch förvärvaren sakägare. I denutsträckning som är påkallad med hänsyn till fastighetsbildningens art ochförhållandena i övrigt skall fastighetsbildningsmyndigheten utreda vilka somär sakägare. Ägaren av en fastighet är skyldig att när myndigheten begär detuppge sådana innehavare av särskild rätt lill fastigheten som är sakägare.Underlåter ägaren detta utan giltigt skäl, skall han ersätta den skada somdärigenom uppkommer för rättighetshavaren. 12 S Omgod man enligt 18 kap, 4 § behöver förordnas, skallfastighetsbildningsmyndigheten anmäla detta hos rätten. En god man som avses i 18 kap. 4 § fårförordnas au företräda ett bolag eller en förening eller annan sammanslutningsom upplösts, om förhållandena är sådana att det inte går att i förrättningen Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop. 1988/89: 77 Bilaga 4 utreda vilka som är sammanslutningens rättsägareoch kostnaderna för en likvidation i enlighet med vad därom är särskilt stadgalinie skulle stå i rimligt förhällande till värdet av den egendom som tillhörsammanslutningen. När förrättningen avslutats, ankommer det på rätten attbestämma om den fortsatta förvaltningen. Rätten får därvid föreskriva att sammanslutningensegendom skall överlämnas till allmänna arvsfonden eller till annat allmännyuigtändamål. Till första sammanträdet under Till första sammanträdet under förrättningen skall samtliga kända förrättningen skallsamtliga kända sakägare kallas. Kallelse behövs sakägare kallas. Kallelsebehövs dock ej, om det kan antagas alt sak- dock ej, om det kan antagas att sakägarenändå infinner sig. Är det ägaren ändå infinner sig. Om del ovisst vilken avflera som är sakäg- föreligger anledning antaga alt are, kallas samtliga. Omdel före- okända sakägare finns, utfärdas ligger anledning antaga all okändakallelse även på dessa, sakägare finns, utfärdas kallelse även på dessa. Kallelse skall före sammanträdet delgessakägarna, 22 § Vad som föreskrivits om delgiv- Vad somföreskrivits om delgivning med delägare i samfällighet ning med delägare i samfällighet äger motsvarande tillämpning vid äger motsvarande tillämpning vid delgivning med delägare i fastighet, delgivning med innehavare av servi-som innehas under samäganderätt av lutsom gäller till förmån för flera än flera än tio, och med innehavare av tiofastigheter med skilda ägare, servitut som gäller till förmån för flera än tiofastigheter med skilda ägare,