prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — Åldersgränsen för att fåförtidspension skall höjas till , medvissa undantag. Anställda hos skall ha lön för den tid då de arbetaroch inte pension, enligt förslagen. 3 1988/89 1 .saml. Regionalpolitik Prop.1988/89: lOO 3.1 Den regionala problembilden Den regionala utvecklingen under de senaste årenkaraktäriseras av en allmänt förbättrad arbetsmarknadssituafion och en merbalanserad befolkningsutvecklingjämförtmed 1980-talets första hälft. Under de senasteåren har omflyttningen mellan länen stabiliserats väsentligt och under de tre förstakvartalen har t.o.m. haft flyttningsunderskott gentemotlandets övriga delar. Det är enbart pägrund av födelse- och invandringsöverskott som befolkningsfill-växten iStockholms län kunnat bestå under är 1988. En liknande tendens i befolkningshänseende gäller även för län. I skogslänen' har det ocksä skett etttrendbrott . Efter attunder ha haft en ärlig befolkningsminskning med sammanlagt närmare 5 000 personer dämpadesminskningen väsentligt för attunder de tre första kvartalen är 1988 förvandlas fill en befolkningstillväxt med drygt 5 000 personer.Detta trendbrott beror främst pä atttidigare flyttningsunderskott upphörde under är 1987 för att därefter övergå iöverskott. Flyttningsöverskottet uppgick till drygt 4000 personer under de tre första kvartalen 1988. Denna förskogslänen mycket gynnsammaomsvängning har dessutom förstärkts av att tidigare födelseunderskott förbyttsi överskott. Den jämfört medfidigare år klart gynnsammare befolkningsutvecklingen i skogslänen hardock i stor utsträckning begränsats till de större kommunerna utanför de regionalpolifiskastödområdena. Befolkningen inom stödområdenaminskade t.ex. med sammanlagt ca 34000 personer eller under perioden1981 -1987. Det bör ävenframhållas att nettoinvandringen betytt mycket för befolkningsutvecklingen.Under perioden 1985-1988 (t. o. m. 3:e kvartalet) uppgick exempelvisnettoinvandringen för skogslänens del till närmare 11 000 personer. Undersamma period hade dessa län ett inrikes flyttningsunderskott på ca 16000personer, ett födelseunderskott pä ca 3 000 personer och en total befolkningsminskning med ca 8000invånare. 3.2 Regionalpolitikens mål och inriktning För att långsiktigt klara de fastlagda målen för regionalpolitiken- en balanseradbefolkningsutveckUng i landets olika delar och tillgång fill arbete, service och godmiljö i alla delar av landet - krävs fortsatt kraftfulla regionalpolitiska insatser. För att motverka detendenser till ökade regionala obalanser som kulminerade under mittenav har kraftiga regionalpolitiska insatser satts in. Utöver en kraftig ökning av deordinarie regionalpolitiska ansla- ' , , , ,, Koppar bergsoch . gen,har särskilda insatser gjorts i de mest utsatta regionerna som Norrbot- Prop. 1988/89:100 tens län och norra inland. Bergslagen, Blekingem.fl. En förnyelse avregionalpolitikens inriktning har skett . En allt störreandel av de regionalpolitiska medlen har t. ex. använts till att vidga ochförstärka utbudet av utbildning samt till teknikutveckling, teknikspridning och andrainfrastrukturåtgärder. Inom andra politikområden - t. ex. utbildnings-, kommunikations-,kultur-, arbetsmarknads- och jordbruksområdena- har särskilda insatser gjorts av regionalpolitiska skäl. Den här vidgningen och ändrade inriktningen av regionalpolitikensyftar till att skapa en gynnsam utvecklingsmiljö för näringslivet och därigenomfrämja den långsiktiga utvecklingen. Denna inriktning avregionalpolitiken innebär också att regionalpolitiska hänsyn även i andraavseenden i betydande utsträckning har vägts in i sektorspolitiken påolika områden. Regionalpolitiska mål har ocksä formulerats förutbildnings-, kommunikations-, tele-, jämställdhets-, jordbruks-, miljö- och energipolitiken. Ett stort antalkontakter har ocksä tagits av industridepartementet och statens industriverkmed privata tjänsteföretag i för att förmå dessa attlokalisera verksamhet till stödområdet och stödjepunkter i anslutning tilldetta. Vidare har statlig central verksamhet utlokaliserats frånStockholmsregionen till regionalpolifiskt prioriterade områden. Dessa åtgärder harvarit ett viktigt led i strävandena att uppnå en mer balanserad regionalutveckling och en dämpning av storstädernas - främst - tillväxt. För att denförbättrade regionala balansen skall kunna bibehållas är det, vilket ocksåframhålls i årets regeringsförklaring, angeläget att den breddning avregionalpolitiken som ägt rum , med inriktning pä kompetenshöjning,utbildning och förbättrad infrastruktur, fortsätter. Deregionalpolitiska insatserna bör som fördelas geografiskt med hänsyn tillproblemens omfattning och karaktär i skilda delar av landet. Alla län bör därvidfilldelas vissa resurser för allmänt utvecklingsfrämjande insatser frånanslaget Regionala utvecklingsinsatser m. m. , som tillsattes och som skall avlämnasitt betänkande , skall bl. a. mot bakgrund av en analys av denregionala utvecklingen precisera målen för den framtida regionalpolitiken ochlämna förslag till åtgärder. Förslag skall också lämnas om på vilka grunder och tillvilka regioner de regionalpolitiska insatserna bör riktas för att uppnå långsiktigt positiva effekter. I avvaktan påförslag från utredningen bör inga större förändringar av regionalpolitikens inriktning vidtas. För regionalpolitiskainsatser inom område föreslås följande anslag (milj. 397,0* Täckande av förluster på grund av kreditgarantier till företag i glesbygder m. m. Ersättning för nedsättning av social- Expertgruppen för forskning om Kapitaltillskott till en utvecklings- 1 803,3* *Varav 35 milj. kr. på tilläggsbudget I. Frisläppsbestämmelsernaför de allmänna investeringsfonderna har getts en stark regionalpolitisk profil.Således har fonderna varit frisläppta istödområdena för investeringar i byggnader och inventarier. 1 övriga landet fär fonderna endastanvändas för miljöförbättrande investeringar. I samband medriksdagens beslut om energipolitiken inför 1990-talet (prop. 1987/88: 90,prop. 1987/88: 100 bil. 16, NU 40, rskr. 375) slogs bl. a. fast atten tidigarelagd avveckling av två kärnkraftsaggregat inte fär resultera iosäker eltillförsel och att den elintensivaindustrins försörjning med el skall tryggas. a. vikten av att den arbetsgrupp, som skalluppmärksamma den elintensiva industrins situation, inför kontrollstationen är1990, lämnar förslag till åtgärdersom syftar till att vidmakthållarimliga arbetsvillkor för den elintensivaindustrin. I detta sammanhang betonades särskilt vikten av att statsmakterna värnar om den elintensivaindustrins långsiktiga överlevnadsmöjligheter,inte minst mot bakgrund av att denna har sin tyndpunkt i Bergslagen ochnorra . En särskildutredare kommer att tillkallas med uppgift att undersöka hur konkurrensforhållandenaför den elintensiva industrin påverkas av stora elprishöjningar samt redovisaeventuella behov av åtgärder för att behålla rimliga konkurrensvillkor fördenna industri som kärnkraftsavvecklingen genomförs. Utredaren böräven kartlägga behovet av särskilda insatser inom regional-, arbetsmarknads-och industripolitiken i orter och regioner som är särskilt beroende av elintensivindustri. Inomkommunikationsdepartementets område har tillkallats en kommitté (dir. 1988: 11)för att bedöma och föreslå preciseringar av statens regionalpolitiska och sociala ansvar på tele-och postområdena. Kommittén skall ocksäföreslå lämpliga former för förankring av nätutbyggnadsplaner på regional och lokal nivå.Kommitténs arbete skall vara avslutat . 3.3 Särskilda insatser ivissa regioner Prop.1988/89:100 Ar 1986 godkände regeringens förslag om ettnytt utvecklingsprogram för Bergslagen (prop. 1985/86: 125 bil. 10, AU 13, rskr. Programmet omfattar425 milj. kr. och är nu inne på sitt tredje år. Bergslagsdelegationenhar en viktig roll i genomförandet av Bergslagsprogrammet. Delegationen har skrivit till regeringen ochhemställt om förlängning av sitt mandat med med hänvisning till följande skäl: - Delegafionensarbete inriktas pä långsiktig utveckling med tyngdpunkt på infrastrukturellafrågor, som tar att driva till beslut och genomförande. - Fleraav de stora utvecklingsprojekt delegationen arbetar med kan inte fullföljasinnan delegationen enligt gällande beslut skall avvecklas den 30 juni 1989.Förväntade och möjliga resultat riskerar således att bli sämre eller helt utebli. Enligt min meningbör delegationen ges möjlighet att fullfölja sitt handlingsprogram ochatt sörja för en god förankring av arbetet hos myndigheter, kommuner m.fl. när mandatet upphör.Jag biträder delegationens förslag om enförlängning men anser att den bör gälla för att slutföra arbetet. Jag avser att senare föreslå regeringenatt delegationens verksamhetförlängs t. o. m. . Vad gäller resurser har delegafionen föreslagit att medel motsvarande 27,5 milj. kr.per år anslås. Eftersom huvudmotivet för en förlängning är att slutföra projektsom främst är av initierande och samordnandekaraktär bör kostnaderna kunna begränsas. Delegationens roll som finansiär börkunna tonas ned och överföras till bl.a. berörda länsstyrelser och utvecklingsfonder. föriängning beräknarjagatt delegafionen behöver tillföras 12 milj. kr. Huvuddelen härav bör kunna finansieras genom enomprioritering av medel som står till regeringensförfogande inom Bergslagsprogrammet. Jag återkommer i anslagsavsnittet med förslag om ett mindre belopp,avseende främst förvaltningskostnader. beslutadei om särskilda regionalpolitiska insatser i delar av Bergslagenoch norra inland (prop. 1987/88:64). De delar av Bergslagen somberördes var , , , ochLjusnarsbergs kommuner. Förslagen föranleddes främst av strukturförändringarinom . Genomförandet av de olika åtgärderna har startat. Vad gäller norraSveriges inland har regeringen bl. a. uppdragit åt berörda myndigheter attpå olika sätt medverka i genomförandet av de beslutade åtgärderna.Regeringen har t. ex. uppdragit åt statens industriverk (SIND) att genomföraett utvecklingsprogram för sågverks- och trämanufakturindustrin i de fyra nordligaste länen.Vidare har SIND och styrelsen för tekniskutveckling (STU) i uppdrag att utarbeta förslag till ätgärder för teknik- och kunskapsspridning i norra . Berörda länsstyrelser har i samarbete med kommuner och myndigheter päutbildningsområdet utarbetatunderlag för regeringens beslut om fördelningen av de medel som avser utbildningsinsatserpå olika nivåer. beslutade med anledning avregeringens proposi- ,., tion(prop. 1987/88:86, AU 19, rskr. 347) om särskilda regionalpolifiska Prop.1988/89:100 insatser i . 1propositionen föreslogs åtgärder för att dels Bil. 12 motverka de negativa effekterna av det minskadepersonalbehovet vid de verksamheter , och bedriver i länet, delsförbättra förutsättningarna förutveckling i länet. Åtgärderna ger effekter såväl och bygger vidare på ochkompletterar den positiva utveckling i länet som inletts tack vareriksdagens beslut om insatser i (prop. 1982/83: 120, AU24, rskr. beslut år1988 omfattade fem grupper av åtgärder och följande belopp i milj. - regionala utvecklingsinsatser 100 - lokaliseringar av statlig verksamhet 65 Vidare beslutaderiksdagen att 125 milj. kr. skulle anslås till lokaliseringsbidrag försärskilda projekt inom främst den privata tjänste- och servicesektorn samtturistnäringen i . Regeringen har hitfills beslutat omsammanlagt ca 45 milj. kr. för utbyggnad av turistanläggningen i etablering i av ett dotterbolag fill föradministration av TV-licenserna. Även övriga föreslagna ätgärder är under genomförande. Regeringen har undersenare år vidtagit en rad särskilda åtgärder för att förbättra den långsiktigautvecklingen i . Förutom att delar av länet är inplacerade i stödområden och/eller berörs av desärskilda insatser som regeringen vidtagit iBergslagen så har regeringen exempelvis med regionalpolitiska medel medverkat i tillkomsten av följande teknikcentra: Högbo , Teknik Center i och Energitekniskt Utbildningscentrum i . Härutöver harregeringen anslagit medel till detnybildade och fill särskilda teknikspridningsinsatser i , till speciellautbildningsinsatser i bl.a. / , och och till mångaindustriprojekt. Bland de senare kan nämnas att har fått ettberedskapslän pä 165 milj. kr. för att säkerställa produktionen ochsysselsättningen för de 160 anställda i . Utöver insatser i denämnda regionerna har regeringen gjort särskilda insatser för att åstadkommaförnyelse av näringslivet och skapa ny sysselsättning även iandra regioner t. ex. i och på . Inomarbetsmarknadsdepartementet pågår ett utredningsarbete för att få fram förslag tillåtgärder som kan förstärka utvecklingsmiljön i Östersimd. Arbetet skall vara avslutat . 3.4 Regionalpolitiskt stödtill företagsutveckling Prop.1988/89:100 Vid industriministerns anmälan till regeringen avförslag till proposition om regionalutveckling och utjämning (prop. 1984/85:115) anförde han att detregionalpolitiska stödet till företagen borde utvecklas så att det inriktades pä att: - ytterligareta fill vara olika regioners egna resurser, - geökade möjligheter att stödja företagsutveckling, produktutveckling, marknadsföring m. m. - geutrymme för ökade insatser inom utbildningsområdet, - genomföras i en mer decentraliserad form ochförenklas. Mot den bakgrundenbeslöt (AU 13, rskr. 354) om ett flertal förändringar av stödet. För att ta tillvara olika regioners egna resurser har stödet sålunda i stor utsträckning kommit till användning för att exempelvis nyetablera företag.Av de företag som erhållitlokaliseringsstöd, investeringsbidrag eller of-fertstöd under de senasteåren har drygt en femtedel varit nyetablerade. Regionalpolitisktutvecklingskapital infördes som en ny stödform för att ge ökade möjligheter attfinansiera produktutveckling, marknadsföring och andra s.k. mjuka investeringar.T.o.m. har 86 företag beviljats denna form av stöd med sammanlagt 36 milj. kr. Exempel påregionalpolitiska insatser för att förstärka utvecklingsmiljön i svaga regioner ärmöjligheterna att lämna stöd till uppbyggnad av teknikcentra. T. o. m.november 1988 har regeringen lämnat lokaliseringsstöd till 27 projekt medsammanlagt ca 140 milj. kr. Därtill kommer medel för utvecklingskostnaderi verksamheten med ca 40 milj. kr. En ökaddecentralisering och därmed förenkling av beslutsfattandet har skett, dels genomatt regionalpolitiskt utvecklingskapital kan lämnas av de regionalautvecklingsfonderna, dels genom att beloppsgränsen för de investeringar tillvilka kan lämna lokaliseringsstöd och investeringsbidrag har höjts. höjdesbeloppsgränsen för beslut om lokaliseringsstöd ytterligare, sä attlänsstyrelsen numera kan besluta i ärenden därdet totala kapitalbehovet i samband med investeringen uppgår till högst12 milj. kr. m. den 1 juli1987 har också införts vidgade möjligheter att lämna stöd dels tillföretag inom den privata tjänste- och servicesektorn, dels till affärsverk och uppdragsmyndigheter som bedriverkonkurrensutsatt verksamhet påmarknadsmässiga villkor. Fr. o. m. är det vidare möjligt att bedriva alla former av stödberättigadverksamhet i lokaler som uppförs för uthyrning med hjälp av lokaliseringsstöd.Tidigare kunde stöd till sådanalokaler endast lämnas för industri-, industriliknande eller industriserviceverksamhet. Följande tabellvisar beviljat lokaliseringsstöd, investeringsbidrag, regionalpolitisktutvecklingskapital och offertstöd, beräknad sysselsättningsökning samtsubvention per nytt arbetstillfälle under senare är. Beviljat stöd (milj.kr.) (varav kvinnor) (1 204) (1 263) (1 231) (1 428) arbetstillfälle (tkr) (1) Inkl.investeringsbidrag, offertstöd och regionalpolitiskt utvecklingskapital. (2) Ibeloppet ingår inte stöd till industrilokaler föruthyrning. (3) Om lokaliseringsstöd på 215milj. som lämnats till inkluderas blir subventionen 222. Avsammanställningen framgår bl. a. att antalet företag som fått stöd har fortsatt att öka,att det totalt beviljade stödet under /88 var högre än under de närmastföregående åren och att andelen lokaliseringsbidrag har ökat. Den beräknadesysselsättningsökningen uppgår till ca 3900 personer, vilket är den högsta /75. I likhet medtidigare budgetär har det mesta stödet lämnats till företag i , och Jämfiandslän. De branscher somerhållit det mesta stödet är metall- och verkstadsindustrin, trävaruindustrin,uppdragsverksamhet och turistnäringen. Regeringen har, under förutsättning attriksdagen anslår erforderliga medel härför, överenskommit med om att staten skallmedverka med 314 milj. kr. ilokaliseringsbidrag i samband med att bolaget investerar ca 1700 milj. kr. i 15 olika gruvprojekt istödområdet och i Bergslagen. Häravhar 215 milj. kr. beviljats under /88. Den högstagenomsnittliga subventionen per nytt arbetstillfälle, , har lämnats istödområde A. I övriga områden är subventionen betydligt lägre. av antalet stödbeslutfattades av länsstyrelserna och de regionalautvecklingsfonderna. Övriga beslut fattades av statens industriverk ochregeringen. Länsstyrelserna beviljade stöd med totalt 400 milj. kr., vilket motsvarar av det totaltbeviljade stödet. Sysselsättningsstödlämnas per kalenderår i taget under högst . För att få fullt stöd måsteföretagen öka sysselsättningen och bibehålladen nya sysselsättningsnivän . Av följande sammanställning framgårbeviljat sysselsättningsstöd fördelat pä antalarbetsställen, årsarbetskrafter samt beviljat belopp. Är 1983 1984 1985 1986 1987' Antal arbetsställen 634 857 1 Antal årsarbetskrafter 5 150 6 934 7 769 9 164 6 711Beviljat belopp (milj. 84,7 116,3 169,8 197,1 140,2 (1) Ytterligare beslut kommeratt fattas för . Ett företag kan erhålla bådesysselsättningsstöd och annat regionalpoli- Prop. 1988/89:100 tiskt stöd isamband med sysselsättningsökning. Nettoeffekten av syssel- Bil. 12sättningsstödet har för /88 beräknats till ca 1200 nya arbetsfillfällen. Jag bedömer att dendelvis förändrade inriktningen av det regionalpolitiska stödet,tillsammans med den goda industrikonjunkturen, bidragit tillatt efterfrågan på stöd har ökat och att en större sysselsättningsökninguppnåtts . Regeringen har, somjag tidigare nämnt, tillsatt en kommitté med uppgift att utredaregionalpolitikens inriktning m.m. Den kommer bl.a. att behandla det framtida regionalpolitiskastödet till företagsutvecklingoch nyföretagande. Iavvaktan pä resultatet av utredningen vill jag nu inte föreslå nägra mer genomgripande förändringar av det regionalpolitiska stödet till företag. Följande förändringar bördock enligt min mening genomföras . Regionalpolitisktstöd till turistverksamhet kan enligt beslut lämnas endast istödområde A och B samt, om det finns särskilda skäl, i primärarekreationsområden inom stödområde C. Marknaden för turism bedöms somväxande men är inte obegränsad. Om stöd lämnas till turistverksamhet iområden där det även finns goda möjligheter för annan verksamhet t. ex.industri, kan det innebära att turistunderlaget för anläggningarna inomQällområdena minskar sä kraftigt att de inte blir lönsamma eller att det inteblir möjligt att där bygga ut turistnäringen. För att bibehålla möjligheternaatt skapa ny sysselsättning i de mest utsatta områdena bör regionalpolitisktstöd till turistverksamhet därför fortsättningsvis begränsas tillstödområdena A och B. Regeringen bör dock ha möjlighet att lämna stöd till de turistprojekt som den särskildeförhandlare, som regeringen tillsatt för att utveckla turistnäringen påGotland, kan komma att föreslå. beslöt , mot bakgrundav att det fanns outnyttjadelägenheter och ett behov av lokaler för utbyggnad av administrativ tjänsteproduktion iMalmfälten, atl det under vissa förutsättningarskulle vara möjligt för regeringen att använda regionalpolifiskt stöd för ombyggnad av outnyttjadebostadslägenheter i till kontorslokaler m. m. (AU 1982/83: 24 s.33, rskr. Det har hittillsinte funnits anledning för regeringen att utnyttja denna möjlighet. Eftersomförutsättningarna pä olika sätt har förändrats , bl.a. är detnumera möjligt att lämna lokaliseringsstöd även fill kontorslokaler för uthyrning, föreslårjag att regionalpolitiskt stöd inte längreskall användas för ombyggnad av outnyttjade bostadslägenheter i . 3.5 Insatser i glesbygd Glesbygdsinsatsema utgör en betydelsefull del i densamlade regionalpoli tikenoch bör även fortsättningsvis inriktas på att ta till vara glesbygdens resurseroch utveckUngsmöjligheter. Glesbygdsstöd lämnades under bud getåret1987/88 med 216 milj. kr., vilket var ca 60 milj. kr. mer än föregåen debudgetär. Närmare 140 milj. kr. av glesbygdsstödetanvändes för att delfinansiera Prop. 1988/89:100 företagsinvesteringar i glesbygd. Det var drygt 1 800 småföretag somfick Bil. 12 denna form av stöd. Sysselsättningseffekten härav har beräknatstill drygt 1500 personer. Till intensifierade kommunalasysselsättningsinsatser (IKS) lämnadesbidrag med 31 milj. kr. Lika mycket lämnades som stöd till kommersiell service. Av dessa medel utgjordesmerparten av investeringsstöd till ca 200 glesbygdsbutiker. Stöd till samhälleligservice lämnades med 16 milj. kr.Jämfört med /87 har stödet fill sysselsättningsfrämjande företagsinvesteringar ökatkraftigt, men de beviljade beloppen har ökat även för övrigastödformer. Eftersomglesbygdsstödet har visat sig vara ett effektivt och flexibelt system för attstärka sysselsättning och service i glesbygd, och den regionalpolitiskautredningen har i uppdrag att bl.a. överväga behovet av förändringar inomglesbygdspolitiken, föreslår jag inga ändringar i bestämmelserna för glesbygdsstödet. har tagit initiativ till eneuropeisk landsbygdskampanj i vilken Sverigedeltar. Kampanjens syfte är att utveckla och skydda landsbygden och dess kvaliteter. Hoten mot landsbygdeni är dels brist på utveckling med arbetslöshet och utflyttning somföljd, dels ogenomtänkt exploatering som förstör landsbygdens kulturhistoriskaoch miljömässiga värden. Glesbygdsdelegationenhar regeringens uppdrag att genomföra kampanjarbetet i och hartilldelats särskilda resurser för detta. Delegationen har ett nära samarbetemed den i kampanjarbetetunder mottot "Hela skall leva!". Kommittén har fått statligamedel för sin medverkan i kampanjen. En viktigförutsättning för en framgångsrik kampanj är att en lokal mobilisering kanåstadkommas. Viktiga medverkande är därvid föreningar och folkrörelsersamt lokala och regionala organ. Det är i regionerna som de största ekonomiskaresurserna för genomförande av idéer och förslag finns, exempelvis i form avlänsstyrelsernas anslag för regionala utvecklingsinsatser. I regleringsbrevet fördetta anslag för /89 har, liksom för /88, angetts attlänsstyrelserna bör uppmärksamma landsbygdskampanjen vid sin medelsfördelning. Medhjälp av dessa medel har också redan många projekt kunnat genomföras. Kampanjarbetet föratt främja ett bättre tillvaratagande och utvecklande av landsbygdensproduktiva resurser är i full gång och har mött ett mycket stort gensvar. Över hela landet harstudiecirkelverksamhet genomförts med måletatt ta fram lokala handlingsplaner för bygdens utveckling. En omfattande projektverksamhet pågår också i syfteatt fånga upp och genomföra idéer för bygdens utveckling. Det kan gällasysselsättning, service, kultur,miljö, utbildning, infrastruktur etc. I flera projekt har också kvinnornasvillkor i glesbygd uppmärksammats. Bland projekten märks också kooperafivasatsningar. Intresset för att driva verksamheter med inriktning på handel,tillverkning och tjänster i kooperativ form har ökat. En naturlig del av det regionala utvecklingsarbe tet bör vara att regionala organ medverkar även i projekt som främjar kooperativa inifiafiv. Sådana insatser bör samordnas med den verksamhet 42 somkooperativa rådet bedriver inom ramen för Kooperationens utveck- Prop.1988/89:100 lingssystem. Landsbygdskampanjenkommer att avslutas . Regeringen är angelägen om att det engagemang och denframtidstro som finns, tas till varaså att målet nås att "Hela skall leva!". Många av de förslagtill åtgärder som kampanjarbetet resulterat i har genomförts, eller bör kunna genomföras, med hjälp av de ordinarie medelsom finns att tillgå på lokal, regional och central nivå. 3.6 Åtgärder för att länkaav expansionen i