prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — finns ett uppdämt behov av att helt och hållet bygga om museets 20 40 årgamla basulställningar. Vid en delning av myndigheten måste delfinnas tillräckligt med personalresurser kvar inom organisationen för atl museet skall kunna fungera. De personalnedskärningar som måstebli följden av fortsatta besparingar slår undan grunden för museet all fungera som en självstän dig enhet. Förall läcka merkostnader lill i samband med anslutning till en ny telefonväxel begär museet . har lagt fram sina förslag för regeringeni . Kommittén utgårfrån regeringens i kommittédirektiven angivna ståndpunkt att det nya bör drivas som en fristående stiftelse.Stiftelseformen ger museet den bästa möjligheten att tillvarata och i verksamhetenutnyttja del stora intresset för regalskeppet . Stiftelsen bildas och då bör stiftelsen som stiftelsekapitalöverta regalskeppet med tillhörande samlingar från statens samt den nyamuseibyggnaden. Enligt kommitténväntas bli självbärande vid ett besöksantal om 600000 650000 personer . Dock behöver museet ytteriigare medel, dels för attläcka elt eventuellt underskoll, dels som ett långsiktigt buffertkapilal.Dessa extra medel föreslås i första hand tas från eventuella överskott. att söka erhålla bidrag från organisationer, företag och allmänheten. Kommittén har redovisat att den intelyckats med sill uppdrag atl engagera enskilda och företag för enfinansiering av den nya museibyggna den. Summan av erhållna bidrag uppgår tillca 4,9 milj.kr. penninglotterietpå regeringens bemyndigande genomförda Wasalolleriet Prop. 1988/89:100 hardock givit en avkastning om ca 17 milj.kr., som Wasakommillén nu Bil. En förutsättningför att skall kunna drivas som en självständig enhet är att denföreslagna stiftelsen kan överta museibyggnaden från staten utan krav på amorteringeller förräntning. Kommittén förutsätterockså all staten står som garant för museet. Kommittén föreslårall personalorganisationen skall omfatta 31 tjänster och förordar att tjänsterna skall varastatligt reglerade. Kommittén föreslår all stiftelsen undertiden den den 30 juni 1990erhåller medel för löpande verksamhet över statens museumsanslag för /90. Sammanställning av remissyttrandena över Wasakommitténsforslag Remissyttranden har avgetls av ,, statenssjöhistoriska museum, slalens kulturråd, statskontoret, . Stiftelsen centralorganisation(), Centralorganisationen /SR, Turistråd saml . har inkommit med en rapport i frågan. Flertalet av institutionerna som yttrat sig iorganisationsfrågan är kritiska mol förslaget. För atl minska statens kostnader anser atlWasamuseet i stället drivs som en institution inom museet.Statskontoret är tveksamt till all del finns tillräckliga skäl atl särbehandlaWasa i förhållande lill andra statliga museer samt anser att statligamuseer trots myndighetsformen hargoda möjligheter att motta externt stöd och olika typer av bidrag till driften av sin verksamhet. /SR framhåller alldet är särskilt värdefullt all elt så uppmärksammat och spektakulärtobjekt som är fast förankrat i ettstatligt och väl etablerat museum som statens . bejakartillkomsten av Sliftelsen , men tvivlar på all denna kan blisjälvbärande. Byggnadsstyrelsenanser atl en överlåtelse av museibyggnaden till den föreslagna stiftelsen utan krav från staten påamortering eller förräntning strider mot principen om ell samordnatförvaltningsansvar för . framhålleratt museet inte får utarmas som ett resultatav delningen, utan måste framgent förfoga över sådana personella och ekonomiska resurser att museet kanfullfölja uppdraget i sin instruktion. Museet har införnästa budgetår, vilket är det sista i en treårsperiod, beräknatsin besparing enligt huvudförslaget till . Museet begär att bliundanlaget från besparing. Museet har presenterat en plan förutveckling av verksamheten under Prop. 1988/89:100 perioden /90-1993/94och begär ställningstagande till förslaget, vil- Bil. 10 ket bl. a.innefattar önskemål om nya lokaler . 3.För /90 begär museet232000 kr.för bl.a.personal medintendentgöromål, . för överflyttning från arbetsmarknadsmedel av tvåtjänster samt . till förstärkning av museets övriga förvaltningskostnader. 1, Myndighetenhar redovisat ett treårigt huvudförslag om fördelat med 1,8, 1,6 och 1,för resp.budgetår. För nästa budgetår beräknas besparingen till . Förtreårsperioden innebär en tillämpning av huvudförslaget personalminskningarvilket medför att myndigheten kan upprätthålla den verksamhet som ålagts den. Myndigheten begär att bli undantagen från besparingar. för personalkostnader vid dokumenta- tionsenhelen, . för utfyllnad av en intendentljänst vid museet samt . för ökade telefonkostnader och förstärkning av förvalt ningsanslaget. Myndighetenkonstaterar alt nuvarande anslagsnivå inte gör det möjligt för myndigheten all fungera på del sättsom avsågs vid myndighetens bildande och allen översyn av verksamheten därför är angelägen. Museethar redovisat ett treårigt huvudförslag fördelat med en tredjedel per budgetår. För nästa budgetårberäknas besparingen till . som kompenseras genom ökade inkomsler. För vård och dokumentation avluflfartssamlingarna saml kostnader för Ösjöfors handpappersbruk begär museet340000 kr. Kulturrådetanser att samtliga centralmuseer måste undantas från ytterligare besparingarenligt huvudförslaget. Detta är särskilt angeläget i ett skede då de och i synnerhet ansvarsmuseerna skall intensifiera samarbetet med museiväsendet i hela landet samtidigtsom de har att bedriva basverksamhet medspecialinriktning. Varje fortsatt nedskärning går ut över vitala delar av den befintliga verksamheten och hindrargenomförandet av de uppgifter och del ansvar som åligger de centrala museerna. För de femansvarsmuseerna föreslår en anslagsökning med . för resp. museum.1 övrigt vill för /90 markera några behov vid de centrala museerna som särskilt angelägna. Skoklostersslott och tillstyrks medel för en metallkonservatorsljänst (. ).Underhål let av stadsisbrytaren , vilken 1979 fördes över lill 396 museelssamlingar, måste garanteras långsiktigt genom en ökning av mu- Prop.1988/89:100 seets anslag med . Vidfolkens museum tillstyrker Bil. 10 184000 kr.för en ny tjänst inom utställningsverksamheten och vidare atl anslagentill och slalens musiksamlingar ökas med . Flera centralmuseerredovisar att de åsamkas ökade kostnader på grund av all ett nyttlelefonväxelsystem installerats. Man framhåller att det nya systemet blir betydligt dyrare än vadteleverkets ursprungliga kalkyler visade.Kulturrådet tillstyrker atl de berörda museemas anslag kompenseras förde ökade kostnaderna. Decentrala museernas förvaltningskostnader har redovisats över tio särskilda statsanslag. Det har emellertidvisat sig att de frågor som aktualiserats på museiområdet i betydandeutsträckning är gemensamma för många ellersamtliga museer. Det har därmed framstått som praktiskt att redovisningen avmuseisektorns frågor samt överväganden och ställningstaganden till dessa görsi mer sammanhållen form, varvid onödiga upprepningar kan undvikas. Jag har vidare sett det som en fördel attriksdagen får tillfälle att få en mer samladbild av medelstilldelningen till denstatliga museisektorn. Från dessautgångspunkter föreslår jag att de centrala museernas förvaltningskostnaderlas upp under ett gemensamt statsanslag i stället för under olika anslag förvarje museum. Medlen för varje museum förs upp under särskilda anslagsposter påsätt som redovisats i den inledande tabellen. fortsattaföredragning om de centrala museerna kommer jag först all ta upp vissafrågor som berör flera museer gemensamt för att därefter behandla mer myndighetsspecifikafrågeställningar. I anslutning till behandlingen av förslagen i propositionen om decentrala museernas ansvar och uppgifter (prop. 1986/87:97, KrU 21, rskr. 342)fick de fem ansvarsmuseerna, dvs. statens historiska museum, statenskonstmuseer, ,folkens museum och vissa resursökningar för attkunna fullgöra de uppgifter som är knutna till ansvarsmuseirollen. Jag delar kuhurrådets uppfattning attberörda museer bör erhålla ytterligare resurser för delta uppdrag. Jag har därför räknat med en resursförstärkning om100000 kr. För ansvarsmuseerna har jag i övrigträknat med resursförstärkningar enligt följande. För statenshistoriska museum harjag beräknat en tillfällig förstärkning med . bl.a. för särskilda insatser i vad avser omhändertagandel av det arkeologiska fyndmalerialel. Konstmuseernas möjlighet att utveckla både egenforskning och samver- 397 kan medhögskolan inom del konslvetenskapliga området bör förstärkas. Prop.1988/89:100 Jag kommer därför att i annat sammanhang föreslå regeringen att den1 Bil. inrätta en tjänst som professor i konstvetenskap,personlig för Per , med placering vid statens konstmuseer. Jag har förändamålet beräknat en ökning av myndighetens anslag med . Vid föreligger behov avresurser för att förslärka bl. a.ledningsfunktionerna både i Slockholm och vid museets verksamheter påJulila. För ändamålet harjag beräknat en ökning av anslaget med . a. anhållit om förstärkta resurser för handläggning avutförselärenden. Jag vill i detta sammanhang erinra om att den nya kulturminneslagen,som träder i kraft , gör det möjligt för museer attavgiftsbelägga denna verksamhet. Statens kulturrådhar anvisat medel till folkens museum för iordningställande av museets samlingar. Enligt vad jagtidigare har anfört under anslaget Bidrag till utvecklingsverksamhet inom kulturområdet m. m. bör medlen ifortsättningen med hänsyn till projektets långsikliga karaktär ingå ianslaget lill folkens museum . Jag har därför beräknat enökning av anslagspos-len med . Enligt beslut med anledning avregeringens proposition (prop. 1986/87:80,KrU 16, rskr. 289) om forskning skall från /90 naturhistoriskariksmuseet tillföras medel för ytterligare en professur samt förforskningssamlingarnas vård. För dessa ändamål har beräknats . Jag återkommer senaretill frågan om resurser för omniteaiern vid . Reglering av museernas inkomster Flera av de nuvarande statsanslagen lill de centralamuseerna tar upp vissa inkomststater, mot vilka del statliga anslagsbehovetavräknas. Del gäller i allmänhet inkomster till följd av uppdrag somberörda museer har rätt all ulföra. De större inkomsterna från enlrémedel m. m.regleras dock huvudsakligen i annan ordning. Enligt min mening bör ävende inkomsler som las upp under inkomslstaler regleras i annanordning, genom instruktioner ochregleringsbrev. Liksom bör utgångspunkten därvid vara alt museernagenerellt disponerar sina inkomsler i verksamheten. Ersättningen för uppdragbör i princip fastställas så att den motsvarar kostnaderna föruppdraget. Med hänsyn till vad jag har anfört börsamtliga inkomststater under förevarande anslag utgå. Bevakningeni museerna har budgetmässigl en relativt komplicerad struk tur. För vissa bevakningsuppgifter har för några museer beräknats en fast 398 För de andra museerna saknas Prop.1988/89:100 sådana fast budgeterade medel. För samtliga museergäller dock att lokalkostnadsposten som är förslagsvis betecknad och därmedfår överskridas automatiskt om behov föreligger får belastas med kostnader för bevakning.Bakgrunden härtill har varitsvårigheten all finna rimliga utgångspunkter för budgeteringen av sådana kostnader som förutsattes kunna varierakraftigt mellan åren till följd avutställningarnas anlal och värdet av de föremål, som har ställts ut. Del existerande statligaförsäkringsgaranlisystemet har också förutsatt en bevakningsorganisalion som har kunnat relateras till derisklaganden som har följt av försäkringsåtagandet. Systemet har dock nulett till en rad ölägenheter. Den i några fall dubbla budgeteringsmeloden har hos berörda museer lett tillosäkerhet om vilka anslagsposter som skall belastas med bevakningskoslnaden. Generellt gäller att bevakningskostnadernahar ökat mycket kraftigt . Sålunda har kostnaderna under desenaste åren vid exempelvis statenskonstmuseer ökat från 4,5 milj.kr.lill drygt 14 milj.kr. och vidhistoriska museerna från ca 3,3 milj.kr.tillca 5 milj.kr. Enligt min bedömning kan möjligheten att automatiskt ökakostnaderna för bevakning ha lett till minskat koslnadsmedvelande hos vissa museer. Delfinns därför anledning atl ompröva dél nuvarande systemet. Jag har därför underresp. museums anslagspost till förvaltningskostnader beräknat de resurser sombör finnas tillgängliga för ändamålet. Eventuella behov av överskridande får påvanligt sätt prövas av regeringen. Omläggningen av kostnaderna förbevakning fr. o.m. nästa budgetår innebär alt dessa inte får belasta lokalkostnadsposten. Jag avser vidareatt återkomma lill regeringen med förslag lill översyn av frågan. Vidberäkningen av den minskning av utgifterna för /90 för de centrala museerna, som följer av dettreåriga huvudförslaget och den periodiseringsom gäller eller föreslagils, harjag beaktat de konsekvenser som resp. museumhar redovisat. Huvudförslaget har därför reducerats så att minskningen för hela anslaget endast uppgår tilltotalt . Minskningen hartagits ul proportionellt under anslagsposterna. Fleracentrala museer har redovisat att de åsamkats ökade kostnader på grund av att ell nytt lelefonväxelsysteminstallerats. Frågan om huruvida kompensationskall ges för dessa kostnader övervägs inom och jagkan få anledning att återkomma i frågan. Tjänstebrevsrälten m. m. Tjänstebrevsrältenföreslås slopad för statens historiska museer, livrust kammaren, , Hallwylskamuseet, riksmu- 399 seet,folkens museum samt för statens musiksamlingar Prop.1988/89:100 Jag hänvisar i detta sammanhang lillvad chefen . förfinansdepartementet har anfört vid sin anmälan av avsnittet Särskilda frågor.Medel för myndigheternas portokostnader har i stället beräknats 1 enlighet med vad chefen för haranfört under avsnillet Gemensamma frågor har museerna tillförts medel med anledning av ändrad finansiering av system S. Regeringen har uppdragit åt riksmuseetatt inom en kostnadsram av 43 milj. kr. i prisläget planera för ensvensk s.k.omniteater i anslutning till huvudbyggnad. Omniteaiern förutsättsutgöra en egen resultatenhet. Vidare har regeringen godkänt ett avialsförslagom inköp av en omnimaxprojeklor lill den planerade teatern. För museelsförberedelsearbete för den nya verksamheten bör vissa resurser ställas lill förfogande. Jag har beräknat I milj. kr. Medlen bör med hänsyn till viss osäkerhet om tidsplanen för projektet m. m. tills vidareställas till regeringens disposition. Förutsättningen för regeringens hantering av frågan börvara att utbetalade medel skall betraktas som ett lån och alt museet skallåterbetala detta av det förväntade överskottet i den framtidaverksamheten. Museethar redovisat en plan för verksamhetens utveckling /901993/94. Planen beskriver mål ocharbetsuppgifter inom museets verksamhetsfält. För egen del villjag framhålla att museets planering är ullryck för ell ambitiöst och målmedvetet arbete inommyndigheten. Jag räknar därför med atl den redovisade planen skall kunna utgöraell väsentligt underiag vid prövningen avde centrala museernas utvecklingsmöjligheter. Jag avser all återkomma till dessa frågor i anslutning tillnästa års budgetprövning. Myndigheten har påtalat behovet av en översyn av dessverksamhet. Jag avser att i denna fråga återkomma till regeringen. Förnästa budgetår har jag för myndigheten beräknat en resursförstärkning med100000 kr. I förra årets budgetbehandling beräknades en ökning med1,. Medlen har stått till regeringens dis positioni avvaktan på all en uppgörelse skall träffas med näringslivet om dessekonomiska medverkan i finansieringen av museets verksamhet. kussion pågår för närvarandemed representanter för näringslivet. Jag räknar med att återkomma tillregeringen i frågan. Wasakommillén har haft två huvuduppgifter, nämligen delsatt undersöka ' ' förutsättningarnaför en extern finansiering av det nya , dels att utreda hur den framlida verksamheten bör organiseras. Av kommitténsredovisning framgår alt del har varit myckel svårt att få externafinansiärer att lämna stora bidrag till investeringar i museibygget. Det nya kommer dock att bli en stor turist- och publikattraklion med enligt kommitténs bedömning goda möjligheter lillevenemang av olika slag som kan ge ekonomiska bidrag lill museets drift. Kommittén har arbetat fram flerakonkreta förslag av intresse i ett sådant sammanhang. Wasakommitténsuppdrag utgick från förutsättningen att väsentliga delar avinvesteringarna skulle kunna täckas av sponsorsbidrag och att den löpande driftenskulle ge ell ekonomiskt överskott som skulle ge bidrag lill hyran. Med dessa förutsättningar vardet naturligt att drevs av ensjälvständig stiftelse. När de ekonomiska grundförutsättningarna har förändrats finns del enligt min mening anledningall se annoriunda också på organisationsfrågan. Wasaverksamheten böräven i fortsättningen vara en uppgift för myndigheten statens . Någon särskildstiftelsebildning bör alltså inte komma till stånd. Museibyggnaden bör förvallas av . Erforderliga resurser bör ställastill förfogande för hyreskostnaderm. Skillnaderna i verksamhetsförutsältningar för och museet bör avspeglas imuseets organisation. Wasa-verksamhetenbör utgöra en självständig resultatenhet inom museet för att garantera atlambitionen med en så långt möjligt självbärande verksamhet hålls uppe. Enligt uppgifterfrån kommer lokalkostnaderna för nästa budgetår attavse endast en begränsad tid av året. Jag har utgått från detta vid minberäkning av medelsbehovet. Jag räknar med atl lokalkostnaden budgetåret1990/91 skall beräknas utifrån dess helårseffekt. Kostnaderna förinredning, utrustning och uppbyggande av nya basulställningar har under handredovisats av museet, och ulrustningsnämnden föruniversitet och högskolor. haruppgivits all ca 25,6 milj.kr. finns tillgängliga för dessa ändamål i form av behållning av Wasalolleriet och enreservation under museets underhållsanslag. Enligt min bedömningär de tillgängliga resursernaotillräckliga för att klara de behov som finns. Jag har därför räknat med atl en engångsanvisning om 5 milj. kr.behöver tillföras. De medel som jaghar beräknat för lokalkostnaderna för den nya museibyggnaden bör förasupp under museets lokalkostnadspost. Regeringen bör meddela denärmare föreskrifter som erfordras. Den beräknademedelsökningen för inredning, utrustning och uppbyggande av basutställningarkommer jag att ta upp vid min föredragning av anslaget Centrala museer: Vissakostnader för utställningar och samlingar m.m. 26 1988/89. Med hänvisning till vad jag har anfört och till sammanställningen hemställer jag attregeringen föreslår att till Centrala museer:Förvaltningskostnader för /90anvisa ett förslagsanslag på . Prop.1988/89:100 Bil. Centrala museer: Vissa kostnader för utställningaroch samlingarm.m. 1987/88Utgift 1988/89 Anslag 1989/90 Förslag 9 122 368 13442000 15 289000' ' anslagsbeleckning Statliga museer: Vissakostnader för utställningar och samlingarm. Från anslaget betalas kostnader för följande museer ochändamål. Statens konstmuseerför utställningar och allmänkulturell verksamhet samt underhåll och ökande avsamlingarna samt för inköp av konst av nu levandesvenska konstnärer. för materielm.m.saml för uppbyggnad av nya basutställningar. Statens musiksamlingar för bokinköp,utställningar, allmänkulturell verksamhetsamt underhåll och ökande av samlingarna. : Underhållskostnader m. m. Beräknad ändring 1989/90 Materiel m. m. -H 4 600 000 -hl 847 000 Förinköp av konst begär myndigheten en ökning av anslaget med 4 milj.kr. Museet har under förvaltningsanslaget redovisat sinberäkning av huvudförslaget. För arbetet med de nya basutställningarnahar museet beräknat . för nästa budgetår. Museetbegär för nästa budgetår 2,6 milj.kr.för atl täcka bortfallet av ' 'entréinläkter under den lid då regalskeppet hålls stängt för allmänheten. tillstyrker en höjning av konstmuseernasinköpsanslag med . samt den föreslagna kompensationen för inkomstbortfallet vid Wasavarvet. Av byggnadstekniska skäl kan regalskeppet intehållas tillgängligt för allmänheten under större delen av nästa budgetår.Inkomsterna vid Wasavarvet beräknas därigenom komma altbegränsas. För /90 beräknarjag 2,6 milj.kr.som kompensation för nämnda inkomstbortfall. Vid minföredragning av anslaget Centrala museer: Förvaltningskostnader harjag redovisatmina ställningstaganden lill Wasakommitléns förslag m.m. Jag har därvidanmält att jag utgår ifrån atl Wasaverksamheten utöver de resurser som finnsdisponibla måste tillföras ell engångsbelopp på 5 milj.kr. för inredning och utrustning av den nyamuseilokalen och för uppbyggande av nya basutställningar. Beloppet harberäknats under förevarande anslag. Under anslaget harett reducerat huvudförslag tagits ut med . för konstmuseerna och . Med hänvisning till vad jag har anfört och till sammanställningen hemställer jag attregeringen föreslår att tillCentrala museer: Vissa kostnader for utställningar och samlingar m.m.för /90 anvisa ett reservationsanslag på . 1987/88 Utgift 13 239093 1988/89 Anslag 12 538000 1989/90 Förslag 13 248000 För StiftelsenSkansen gäller stadgar som fastställts av regeringen den 1 mars1984. Enligt dessa har friluftsmuseet i tilluppgift att i sin verksamhet levandegöra svensk kultur och natursamt kring ett centrum av kulturminnen skapa enlevande miljö för olika fritidsintressen. Till hör Biologiska museet.Ordföranden i stiftelsens styrelse utses 403 Av övriga ledamöter utses en avregeringen, tre av Stockholmsläns landsting och två av . 1968 träffat avtal mellan staienoch (prop. 1968:46, SU 84,rskr. 202) regleras frågor om bidrag till . Avtalet innebär atl det underskott som uppkommit elleruppkommer i Stiftelsen vart och ett av åren 1966 1970 läcks lill av staten och till av kommunen. Avtalet är sedermera förlängtoch gäller så länge det inte sagtsupp. Förutom drifibidrag utgår även särskilda investeringsbidrag. Staten svararför hela kostnaden för investeringar i kulturhistoriskabyggnader och för av kostnaden för investeringar i vissa gemensamma anläggningar såsom vägar,parkanläggningar, vatten-och avloppsledningar, elektriska installationerm.m. Kommunen svarar för resterande av kostnaderna för dessainvesteringar. Dessutom täcker kommunen hela kostnaden för investeringar iandra anläggningar än kulturhistoriskabyggnader och gemensamma anläggningar. kommunoch har träffat ett avtal med innebörd att fr.o.m.den 1januari 1983 träder i kommunens ställe i del mellan kommunen och staten år 1968träffade avtalet. Avtalets innebördbibehålls i övrigt oförändrad. Efler bemyndigandeav har regeringen genom beslut godkäntändringen. På grundval avförslag från har numera fastställts inkomst- och utgiftsslat för . Enligt dennaerfordras ett driftbidrag från statens sidasom uppgår lill , medantillskottet från landstingberäknas till . Av detstaUiga bidraget har . Prop.1988/89:100 Bil. Egnainkomster 20270000 21486000 21419000 Utgifter 46082000 50002000 52481000 därav löner, pensioner m.m. (34 920000) (38 170000) (38 170000) Driftunderskott 25 812000 28 516000 31062000 därav staten (10325000) (11406000) (12425000) Stockholmsläns landsting (15487000) (17 110000) (18637000) Prop.1988/89:100Bil. kulturhistoriskabyggnader Investeringsbidrag till övriga gemensammaanläggningar Statsbidrag1989/90 Statsbidrag 1988/89 Förändring 1989/90 (5875000) (6074000) 51900013 248000 12 538000 beräknar allantalet besök kommer att uppgå till omkring 1665000, vilketinnebär en ökning med ca 9000 besök i förhållandetillårl987. påpekar att detinom friluftsmuseet finns 250 hus, gårdar och anläggningar av skiftande slag.Detta fordrar ett betydande underhåll. På grund av otillräckliga resurser hardärför underhållet blivit starkt eftersatt. För atl höja det eftersattaunderhållet av anläggningarna lill en godtagbar standard krävs betydandeekonomiska insatser. Dessa beräknas uppgå till 3 milj. kr. under entreårsperiod utöver det belopp avseende underhåll som redan avsätts i dennuvarande driftsbudgeten. Av den begärda förstärkningen utgör 1, 2 milj. kr.statens andel.