prop · GC03150 · 1988-12-31 00:00:00 — Förstatsbudgeten innebär detta att transfereringarna lill hushåll exklusivefolkpensioner ökar under första delen av perioden och sedan minskar något.Delta är i huvudsak en effekt av den utbyggda föräldraförsäkringen. Kostnadernaför folkpensioner och KBT minskar lill följd av all allt fler pensionärer ärberättigade till ATP, vilken finansieras utanför statsbudgeten. Mot dennabakgmnd blir den totala transfereringsökningen över statsbudgeten relativtmåttlig. Denviktigaste reformen av betydelse för kostnadsutvecklingen ärutbyggnaden av föräldraförsäkringen. I övrigt är beräkningarna framskrivningarav nuvarande syslem. Transfereringarnatill kommuner och landsting ökar , vilket är en effekt aven förutsatt utbyggnad av barn- och äldreomsorgen, som en följd av bl. a. dendemografiska utvecklingen. Följanderedovisning belyser närmare de viktigare utgifterna inom socialdepartementetsverksamhetsområde. Genomföräldraförsäkringen ges föräldrar rätt till ledighet och ersättning för vårdav barn. Till föräldraförsäkringen räknas föräldrapenning, tillfälligföräldrapenning och havandeskapspenning. Ersättning utges med belopp sommotsvarar förälderns sjukpenning. För den som ej har någon sjukpenninggrundandeinkomst (SGI) registrerad eller har en låg sådan utges ersättning lägst på engaranlinivå som är . Utgifternaför föräldrapenningen är huvudsakligen beroende av antalet födda barn ochföräldrarnas förvärvsinkomster. Antalet födda barn beräknas öka något underlångtidsbudgelperioden. har beslutat om en utbyggnad av föräldraförsäkringenefter förslag av regeringen. Förslaget innebär atl föräldraförsäkringen i treetapper byggs ul från motsvarande 9 månader med ersättning på sjukpenningnivånoch 3 månader med ersättning på garantinivån till att omfatta sammanlagt 18månader med ersättning på föräldrarnas sjukpenningnivå fr.o.m. den 1 juli1991. Den första etappen, som skall träda i kraft , innebär enutökning med tre månaders ersättning på sjukpenningnivån. 1990 sker den andraetappen i utbyggnaden, varvid med Prop. 1988/89:150 ersättningenligt den s. k. garaniinivån byts ut mot ersättning på sjukpen- Bilaga 1.2ningnivån. Den tredje etappen innebär en ytterligare utbyggnad med tre månadermed ersättning på sjukpenningnivån. Kostnadema för den första etappen skallfinansieras genom ekonomins tillväxt. Kostnaderna för etapperna två och trehar inräknats i långtidsbudgeten. Utgifternaför den tillfälliga föräldrapenningen är utöver antalet barn och föräldrarnasförvärvsinkomster även beroende av sjukligheten hos barnen i åldrarna upp . Föräldraförsäkringenär en integrerad del av sjukförsäkringen såväl vad gäller finansiering somadministration. Finansieringen skall lill ske genomsjukförsäkringsavgiften, som f n. är 10,av avgiftsunderlaget, och till 15%genom bidrag från statsbudgeten. Inkomsterna från arbetsgivaravgiftenredovisas på statsbudgetens inkomstsida, netto. Mot inkomsttiteln redovisasockså eventuella över- och underskott . Eftersom kostnaderna förden första etappen av föräldraförsäkringens utbyggnad skall finansieras genomekonomins tillväxt, är avgiftshöjning inte aktuell. Ulgiftsslyrandefaktorer för de allmänna barabidragen är del totala antalet bidragsberättigade barn,antalet bam i varje familj saml bidragets storlek. Den uppgång i antalet föddabarn som inträffade antas beslå varför antalet bidragsberättigadebarn beräknas vara oförändrat över perioden. Bidragen fastställs avstatsmakterna genom särskilda beslut och uppgår fr.o.m. till . Härtill kommer flerbarnstillägg om någonuppbär barnbidrag för tre eller fler barn. Statsrådet kommer senaredenna dag att föreslå en höjning av barnbidragen med per barn och år fr.o. m. Ijuli 1989. Barnvars föräldrar lever åtskilda kan få bidragsförskott. Nivån på bidraget är 40%av basbeloppet . Kostnaderna för bidragsbeloppet beror främst på dettotala antalet barn som lever skilda från någon eller båda av föräldrarna, deunderhållsskyldiga föräldrarnas betalningsförmåga saml underhållsbidragelsnivå. Föräldrarlill barn kan få vårdbidrag om bamet på gmnd av handikapp behöver särskild tillsyn och vård. Vid prövningen skall också beaktas om merkostnad uppstår på gmnd av handikappet. Utgiflema bestäms av antalet barn som är berättigade till ersättning och av utveck lingen av basbeloppet. Tillbarn där någon av föräldrarna avlidit utges barnpension. Beräkningen ' " av barnpensionen utgår från reglerna för folk- ellertilläggspensioneringen. Utgifterna i det senare fallet redovisas inte överstatsbudgeten, ulan finansieras i sin helhet direkt genom ATP-systemet. Statsbidraglämnas till kommunerna för driften av olika former av barnomsorg. Riksdagenbeslutade på gmndval av propositionen (1984/85: 209) omförskola till alla barn att alla barn över skall ha räll all delta i en organiserad förskoleverksamhet. Desenaste årens höga födelsetal och den fortsatta ökningen av andelenförvärvsarbetande kvinnor med förskolebarn, innebär att det krävs en fortsallkraftig utbyggnad av antalet platser inom bamomsorgen. Den föriängdaföräldraförsäkringen kommer dock att senarelägga den tidpunkt då behovet avbarnomsorg uppslår. År1988 infördes ett nytt statsbidragssystem till kommunernas barnomsorg.Tidigare förändringar av statsbidragen har inneburit att kommunerna i vissutsträckning har anpassat barnomsorgens organisation lill del nya systemet. Detnya stalsbidragssystemet utgår från antalet inskrivna bara. Det är såledesneutralt i förhållande till barnomsorgens organisation och kostnader, och ihuvudsak också till barnens vistelsetider. Delstatliga stödd till barnomsorgen beräknas lill . Statens bidrag till barnomsorgen styrs av antalet barn somfår del av verksamheten. Beräkningarna i långtidsbudgeten har gjorts medutgångspunkt i kommunernas barnomsorgsplaner. Hänsyn har lagils till de senasteårens höga födelsetal, kvinnors förvärvsfrekvens samt den utbyggnad som behövsför atl nå målet för full behovsläckning . Hänsyn har vidare /91 tagits till de förslag om höjda statsbidrag statsrådetLindqvist redovisar senare denna dag. Enosäkerhetsfaktor i beräkningarna gäller de problem som redan nu finns allrekrytera personal lill barnomsorgen. Detta kan komma atl påverka den möjligautbyggnadstakten och därmed också statsbidraget. Sjukförsäkringssystemetomfattar hela befolkningen. Försäkringen ger rätt dels till sjukpenning vidsjukdom av arbetsinkomsten upp lill 7,5 gånger basbeloppd (209 200 kr.år 1989), dels lill ersättning i samband med läkarvård och annan sjukvårdandebehandling, läkemedelsinköp, landvård, sjukvård saml sjukresor. Kostnadernaför sjukpenningen bestäms av antalet sjukpenningförsäk rade, löneutvecklingen och antalet ersatta sjukdagar (sjuktalet). Antalet sjukpenningförsäkrade har stigit något som en följd av den 49 4 .Riksdagen 1988/89. beräknas antalet sjukpenningförsäk- Prop.1988/89:150 rade ha varit 4650000 personer. Detgenomsnittliga antalet sjukdagar har för preliminärt beräknats tilldrygt . har sjuktalet ökat successivt. Ett oförändratsjuktal i förhållande ligger till grund för beräkningarna ilångtidsbudgeten. En förändring av antalet ersatta dagar med motsvararför sjukförsäkringen ca 1 400 milj. kr. Denallmänna sjukvårdsersättningen lill de offentliga sjukvårdshuvudmännenfördelas efter en behovsbaserad modell som i korthet innebärall sjukvårdsområdena delas in i tre behovsklasser med hänsyn till dödlighet,sjukfrånvaro och förtidspensionering samt andelen ensamboende äldre. Det nyasystemet skall bättre än det tidigare återspegla de olika behov som följer avbefolkningens sammansättning etc. Beloppsmässigt skall skillnaden mellan varoch en av behovsklasserna vara . Målet är atl dennafördelning skall vara helt genomförd . Nivåni dessa ersättningar fastställs efter överläggningar mellan staten ochföreträdare för sjukvårdshuvudmännen. En viktig faktor som har betydelse förnivån är den ekonomiska utvecklingen. Långtidsbudgeten bygger på denöverenskommelse som har träffats , vilket innebär attersättningarna efler beräknas vara oförändrade i förhållande lill detåret. Vadgäller läkemedelskostnaderna svarar sjukförsäkringen för kostnaden utöver denavgift som patienten själv betalar vid inköpstillfället. Denna avgift motsvararden faktiska kostnaden, dock högst . vid varje inköpstillfälle. Vissaläkemedel tillhandahålles dock kostnadsfritt för patienten. Försäkringensutgifter för läkemedel har uppvisat en kraftig ökning . Inteminst gäller detta de kostnadsfria läkemedlen och förbrukningsartiklarna.Kostnadsutvecklingen är beroende dels på volymutvecklingen, dels påprisutvecklingen för de olika preparaten. De internationella läkemedelsprisernahar därvid stor betydelse för utgiftsutvecklingen. Volymtillväxten har framförallt skett hos de kostnadsfria läkemedlen. I långtidsbudgeten kalkyleras med enfortsatt pris- och volymtillväxt. Viden sjukresa betalar den försäkrade ell karensbelopp för varje enkel resa.Karensbeloppd är . för resa med privatbil eller taxi och . för resamed allmänna färdmedel. Kostnader härutöver ersätts av försäkringen. Försäkringsutgifiernaför sjukresor har sligit påtagligt . Denna utvecklingberor till slor del på den allmänna prisutvecklingen på resor och i synnerhetlaxitaxans utveckling. De senaste årens snabba höjning av taxilaxan hardessutom påverkat volymen ersätlningsberättigade resor trots höjd egenavgift.I långtidsbudgeten förutses en fortsatt volymtillväxt. Utgifternaför tandvårdsförsäkringen bestäms av olika faktorer. Försäk ringen ersätter av landvårdskostnaderna upp lill . och av kostnaderna däröver. I årets budgetproposition har förslag lagts fram om atl denna gräns skall höjas tiil . tandvårdstaxanfastställs åriigen av regeringen efter förslag från riksförsäk- Prop.1988/89:150 ringsverket, varvid hänsyn tas till bl.a. pris- ochlöneutvecklingen. Andra Bilaga 1.2 faktorer som påverkar kostnaderna är patienttillströmningenoch antalet landläkare som arbetar inom tandvårdsförsäkringens ram. Ilångtidsbudgeten räknas med en fortsatt mindre volymtillväxt. Sjukförsäkringenfinansieras till genom arbetsgivaravgift, som f n. är avavgiftsunderiaget, och egenavgifier som utgör av avgiftsunderlaget samltill genom bidrag över statsbudgeten. Inkomsterna från socialavgifter lillsjukförsäkringen redovisas på statsbudgetens inkomstsida, netto. Arbetsskadeförsäkringenomfattar alla förvärvsarbetande saml personer som genomgår utbildning i den månutbildningen medför särskild risk för arbetsskada. Den som skadas i sitt arbetefår i princip full ersättning för inkomstbortfall upp lill 7,5 gångerbasbeloppet. Ersättningenomfattar dels arbetsskadesjukpenning, dels arbetsskadelivränla.Arbetsskadesjukpenningen är av den sjukpenninggrundande inkomsten.Kostnaderna härför redovisas helt inom arbelsskadeförsäkringen.Arbetsskadelivräntan skall ge ersättning för inkomstförlust vid beståendenedsättning av arbetsförmågan och kompletterar förtidspensionen. Kostnadernaför den senare redovisas i folkpensions- och ATP-systemen och endast denkompletterande arbdsskadelivräntan redovisas inom arbetsskadeförsäkringens ram.Arbetsskadeförsäkringen ersätter också nödvändiga kostnader för sjuk- ochlandvård samt läkemedel och särskilda hjälpmedel. En samordning med denallmänna sjukförsäkringen sker efler en skada. Arbetsskadeförsäkringensutgifter styrs, förutom av pris- och löneutvecklingen, av antalet som skadas,den ersättning dessa beviljas samt tillämpningen vid prövning om rätt tillersättning föreligger. Kostnaderna för arbelsskadeförsäkringen har stigitmycket snabbi . Antalet inkomna arbetsskadeärenden har ökatsnabbt. har frekvensengodkända arbetsskador ökat successivt, så att numera av antaletavgjorda ärenden godkänns som arbetsskador. Arbelsskadeförsäkringenfinansieras genom en socialavgift som f n. är 0,av avgiftsunderlaget. Över-resp. underskott skall redovisas mol arbelsskadefonden. Fondens kapilal är f n.förbrukat och utgifter utöver avgiftsinkomsterna belastar statsbudgeten. Ilångtidsbudgeten räknas schablonmässigt med en årlig volymökning på . Detbör dock noteras atl arbetsskadorna ökat väsentligt mer. Belastningenpå statsbudgeten lill följd av bristande avgiftsfinansiering var ca 3,4miljarder kr. Underdelta avsnitt redovisas utgifter för folkpension, allmän tilläggspension,delpension och bidrag till kommunall bostadstillägg lill folkpension (KBT). Utgifterna påpensionsområdd är i huvudsak beroende av befolkningsutvecklingen, främstantalet personer , och dödligheten. Långtidsbudgetens beräkningarbygger på SCB:s befolkningsprognos . Antal personer respektive budgetår 1988/89:150 Bilaga1.2 Folkpensionssyslemetomfattar hela befolkningen. För folkpensionärer som har ingen eller litenATP-pension kompletteras folkpensionen med pensionstillskott.Pensionstillskottet avräknas mol utgående ATP-pension. Desamlade utgifterna för folkpensioneringen redovisas på statsbudgetensutgiftssida. För finansiering av folkpensioneringen finns en socialavgift på9,av avgiftsunderlaget. Avgiften föreslås i kompletteringspropositionensänkas lill 7,. Denna inkomst redovisas på budgetensinkomstsida. Utgiftsutvecklingenär densamma som anslagsutvecklingen på statsbudgetens utgiftssida. Kommunallbostadstillägg (KBT) utges till pensionärer med låg eller ingen ATP. Del ärobligatoriskt för kommunerna att utge KBT. Statsbidrag lämnas för avkommunernas bidragsberättigade kostnader. KBT skall utges för avhyreskostnaderna . för ensamstående och mellan80 och . för ett pensionärspar. Kostnaderna för KBTbestäms av antalet pensionärer som med hänsyn lill inkomst och bostadskostnadär berättigade lill bidrag, men också av hyresnivån i kommunerna ochkommunernas egna ambitioner för bostadstilläggen. Hyreshöjningarna ökarkostnaderna, men medför deökande ATP-pensionema en minskning av kostnaderna över statsbud- Prop.1988/89:150 geten. Sammantaget beräknas kostnadema minska per årunder Bilaga 1.2 långtidsbudgetperioden. Utgifterna belastar helt och hålletstatsbudgeten. Denallmänna tilläggspensionen (ATP) finansieras genom en socialavgift som f n. är11,av avgiftsunderlaget. För antas avgiften uppgå till13,. Inkomster och utgifler redovisas över den allmänna pensionsfonden. Somen följd av all utgifterna överstiger in-komsleraa tas också en del av ränteinkomsteraaför att täcka utbetalningarna lill pensionärerna. AP-fondens kapital var vidutgången av år . Inga kostnader för ATP redovisas överstatsbudgeten. Utgifternaför den allmänna tilläggspensionen beräknas öka realt över periodeneller i genomsnitt . Delpensionförsäkringenger förvärvsarbetande möjlighet all minska sin arbetstidgenom alt gå över till deltidsarbete i kombination med delpension.Delpensionen utgör av inkomstbortfallet. Delpensioneringenfinansieras genom en socialavgift på 0,av avgiftsunderlaget. Över- resp.underskott regleras mot delpensionsfonden. Kapitalet i denna var vid utgångenav ca . Inga kostnader för delpensioneringen redovisasöver statsbudgeten. Riksförsäkringsverketoch försäkringskassorna svarar för merparten avsocialförsäkringsadministrationen. utgifler finansierashelt via anslag. För försäkringskassorna finansieras av utgifterna viaanslag och resterande del med socialavgifter. Kostnadema påverkas bl. a. avärendebelastningen, effektivitet och det framtida datorstödd. De totalaberäknade utgifterna inom såväl som utanför statsbudgeten ökar underlångtidsbudgetens period med 0,från 3 820 milj. kr. 1989/90. Hälso-och sjukvården beräknas ha kostat ca . Av denna kostnadfinansieras över statsbudgeten, av patienterna saml inte fullt65% av sjukvårdshuvudmännen. Slalensfinansiering av hälso- och sjukvården sker via skatteutjämningsbidraget,bidraget lill allmän hälso- och sjukvård och bidraget till undervisningssjukhusen.Vidare ersätter sjukförsäkringen sjukvårdshuvudmännen samt läkemedels- ochtandvårdskoslnader. Utgifternainom hälso- och sjukvården styrs av en rad samverkande och 53 En av de viktigaste faktorema är befolkningsut- Prop. vecklingen.Under den period långtidsbudgeten omfattar kommer andelen Bilaga 1.2 avbefolkningen som är all öka påtagligt. tioneninom den akutsomatiska vården för denna del av befolkningen ökademellan och med per person till 8,26 vårddagar.Detta motsvarar en ökning om . En fortsatt ökning i samma taktskulle innebära alt antalet vårddagar per invånare skulle bli Beräknat utifrån SCB:s befolkningsprognos skulle antalet vårddagarför de äldsta öka med ca 63000 lill ca 181000 mdlan ochår 1995, vilket skulle motsvara en ökning om . minskargruppen yngre pensionärer och bedömningen är atl denna gmpp Som tidigare nämnts innebär detta vissa avlastningar Delframlida konsumlionsmönslrd inom somatisk långtidsvård och psykiatri ärberoende av utvecklingen inom den öppna vården saml av olika boendeformer somlillhör primärkommunernas ansvarsområde. En prognos över konsumtionsmönstretgår därför inte att göra. Utvecklingen kommer att bli starkt beroende avinsatserna att bygga ut olika alternativa boendeformer. Slulenvårdskonsumtionenper invånare i åldersgrupperna under tenderar all sjunka. Anledningarnaär bl.a. att befolkningen tycks bli allt friskare vid jämförelse mellan olikafödelseårgångar, atl resurserna i den öppna vården ökats och atl nya ocheffektivare medicinska teknologier har kunnat införas. Andelenensamhushåll och rörligheten i boendet ökar. Allt färre har någon närstående iform av släkt eller liknande som kan ge stöd vid sjukdom ellerfunktionshandikapp, vilket kan öka efterfrågan på hälso-och sjukvård. Denökande utbildningsnivån i befolkningen gör också att allt fler är medvetna omvad den medicinska vetenskapen kan åstadkomma. Det medför att patienterna iökad omfattning kräver mer service och högteknologisk diagnostik ochbehandling. Denmedicinska vetenskapen har gjort flera genombrottvilka har kommit till praktisk användning i hälso- och sjukvården. Ofta hardessa landvinningar inneburit atl avancerad och dyrbar utrustning i allt högreutsträckning utgör en förutsättning för diagnostik och behandling. Det harockså inneburit att allt mer högutbildad personal krävs för att hanlera ochunderhålla den nya utrustningen. Å andra sidan har denna utveckling medfört attpatienter i högre utsträckning kan botas eller få en sådan lindring allde kan återgå till ett relativt normalt liv. Kostnadernaför vården av aids-sjuka kommer att öka betydligt men dennaökning torde få liten betydelse jämfört med andra faktorer. Resultatetav dessa och andra samverkande faktorer på kostnadsutvecklingen inom hälso-och sjukvården kan inte bedömas med någon rimlig grad av säkerhet. De störstaproblemen är den snabba ökningen av vårdbehoven bland de äldsta och brislen påarbetskraft. Måletför samhällets äldre- och handikappomsorg är alt förstärka äldres °"83I- och handikappades delaktighet i samhällsgemenskapen och alt säkerställatillgången till boende, service och vård av god kvalitet. Ansvaretför äldre- och handikappomsorgen vilar på kommuner och landsting. Ettsärskilt statsbidrag utges till kommunerna för stöd och hjälp i boendet.Bidraget, som är neutralt i förhållande till omsorgsform, utges i form av dlårsarbdarbidrag om . Statsbidrag utges vidare lill färdtjänsten.Bidraget utgör av bmttodriftkoslnaderna, med vissa begränsningsregler. Behovetav äldreomsorg kommer atl öka . Den främsta orsaken är attantalet personer och däröver, med dl genomsnittligt högt vårdbehov,kommer att öka, liksom antalet ensamstående äldre. Utöverden behovsutveckling som följer av befolkningsförändringarna, berorutvecklingen inom äldreomsorgen i hög grad på det tillgängliga ekonomiskautrymmet, på möjligheterna att rekrytera personal till verksamheten, på praxisoch ambitionsnivå i primärkommuner och landsting saml på hälsotillståndetsutveckling hos de äldre. Enåterhållande faktor när det gäller ökningstakten kan bli kommande svårigheterall rekrytera personal i tillräcklig omfattning. Enannan faktor som påverkar ökningstakten är hur hälsotillståndet för de äldreutvecklas. Det finns undersökningar som tyder på all de äldre blir alltfriskare i genomsnitt. Av betydelse är också utvecklingen mot mer individuelltanpassade vårdformer. Enviktig fråga för den framlida utvecklingen inom äldreomsorgen är uppgifts- ochansvarsfördelningen mellan primär- och landstingskommuner. Regeringen hartillsatt en delegation för beredning av denna fråga. Målet för delegationensarbete är att utreda konsekvenserna av ett mer sammanhållet ansvar församhällets insatser genom atl primärkommunerna ges ett samlat ansvar förinsatser som är likartade eller kompletterar varandra. Delegationens arbeteberäknas komma att avslutas . Enhuvudmannaskapsförändring inom äldreomsorgen får bl. a. betydande konsekvenserför primärkommunernas och landstingens ekonomi. Destatliga bidragen lill social hemhjälp, färdtjänst och bilstöd till handikappadeuppgår /90 till 3 891 milj.kr. Ökningen beräknas till ,eller åriigen. Den största posten är social hemhjälp. Behovenav vård för missbmkare bestäms av flera faktorer, bl. a. omfattningen avalkohol- och narkotikamissbmket, utvecklingen av vård- och behandlingsformeroch vårdpraxis. Staien lämnar bidrag lillvården av missbmkare m. m. enligt dl statsbi dragssystem som infördes . Huvuddelen av bidraget går till primär- 55 Det nuvarandebidragssystemet gäller t.o.m. och Prop. 1988/89:150 dl förslag tillnytt bidragssystem har aviserats i budgetpropositionen. För Bilaga 1.2långtidsbudgeten har antagits oförändrade utgifter på socialdepartementetsanslag Bidrag till missbmkarvård. kr., oförändrad pris- och lönenivå 1988/89:150 Bilaga1.2 1989/90 1990/91 1989/90-1993/94 Kommunikationsdepartementetsverksamhetsområde omfattar väg-, järnvägs-, sjö- och lufttransporter, post- ochtelekommunikationer, trafiksäkerhet samt forsknings- och utvecklingsverksamhetinom dessa områden. Till hör bl.a. Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut () och slalens geotekniskainstitut (SGI). Denredovisade utgiftsminskningen inom kommunikationsdepartementetsverksamhetsområde /91 - 677 milj. kr. - är bl. a. en följd avatl avvecklingen av den statliga tjänstebrevsrälten beräknas vara avslutad perden . Därmed upphör det särskilda anslaget för postenstjänsleförsändelser. I samband med avvecklingen kompenseras samtligaförvaltningsmyndigheter engångsvis för den slopade tjänstebrevsrälten.Anslaget på huvudtitel beräknas sammantaget istort sett motsvara den myndighetsvisa ersättningen. bedöms statenssamlade portokoslnader minska genom en effektivare posthantering påmyndighetsnivå. I övrigt redovisas vissa utgiftsminskningar inomkommunikationsdepartementets område som följer av redan fattade beslut. Detgäller t.ex. avveckling av slödel till svenska rederier samt en beslutadtidsbegränsning av bidraget för reningsutrustning lill lastbilar och bussar. Riksdagenfattade beslut om en ny trafikpolitik. Beslutet omfattarinriktningen av trafikpolitiken inför 1990-talet saml en rad åtgärder inomtransportsektorns olika delar. Trafikpolitiken befinner sig nu i engenomförandefas. Förvägväsendet innebär den nya trafikpolitiken en successiv förstärkning avanslaget t.o.m. /90. Efler 1990 baseras långlids-budgetens beräkningarpå planeringsförutsättningar som innebär realt oförändrade anslag. k. vägtrafikmodell har införts på järnvägsområdet. Det innebär all detnyinrättade investeringar i järnvägens infrastruktur, dvs. huvudsakspåranläggningar, finansieras över statsbudgeten. 1 långlidsbud- Prop.1988/89:150 geten beräknas dessa investeringar ligga på en realt oförändradnivå efter Bilaga 1.2 den nivåhöjning som har skett i samband med den nyatrafikpolitiken och införande av väglrafikmodellen. För vissa avialsbundnainvesteringar i , liksom för statens järnvägars (SJ)investeringsbehov, sker finansieringen i första hand med riksgäldsupplåning ochmed egenfinansiering. För investeringar i länsjärnvägar, dvs. banor med ihuvudsak lokal och regional betydelse, inkluderas invesleringsmedel i anslagetför länstrafikanläggningar under vägväsendet. Underde har trafikutvecklingen varit sådan alt ökningstalen inom flerasektorer vida överskridit tidigare gjorda prognoser.