prop · GC03125 · 1988-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1988/89:125 med förslag om tilläggsbudget II till Statsbudgeten för /89 Regeringenförelägger vad som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet för de åtgärder och de ändamål som framgårav föredragandenas hemställan. 1propositionen föreslås utgifter m.m. på tilläggsbudget 11 till statsbudgetenför innevarande budgetår. De anslag som begärs uppgår till ca 632 milj. kr. Destörsta anslagen går till kostnader för bilstöd till handikappade och lokaliseringsbidrag. I 1988/89. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Prop.1988/89: 125 , ordförande, och statsråden , , , , , , , G. , ,, , , , , , Föredragande:statsråden , , , R. Carisson, , ,G. Proposition med förslag om tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret1988/89 Finansutskottethar i sitt betänkande 1988/89:12 angående tilläggsbudget I till statsbudgetenför /89 förtecknat de anslag som har anvisat påtilläggsbudget sedan statsbudgeten för /89 fastställdes. Deytterligare medelsbehov utöver gällande statsbudget som kan överblickas ochandra frågor som bör tas upp i detta sammanhang bör sammanfattas i en gemensamproposition angående utgifter på tilläggsbudget 11 till statsbudgeten /89. Denna proposition bör föreläggas . Skulleanslagsframställningar därutöver på tillläggsbudget för innevarande budgetårvisa sig ofrånkomliga bör dessa föreläggas . Statsrådenföredrar förslag till i frågor angående anslag m.m.på tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /89. Anförandena redovisas i underprotokollenför resp. departement. StatsrådetFeldt avslutar: Jag hemställer att regeringen föreslår attbesluta om anslag på tilläggsbudget 11 till statsbudgeten för budgetåret1988/89 och vidta åtgärder i enlighet med de förslag som föredragandena harlagt fram. Regeringenansluter sig till föredragandenas överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta de förslag som föredragandena lagtfram. Regeringenbeslutar vidare att de anföranden som redovisas i underprotokollen och ensammanställning över de anslag som regeringen begär skall bifogas propositionenenligt följande: 11 1988/89. 1 saml Nr 125 Rättelse: S. 33 div. ändringar på raderna 7, 10, 12, 16, 33,35 18,20,22.26,27,29,30,32, Bilaga1 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Anmälan till tilläggsbudget II till statsbudgeten för /89 Utredningar m. m. 1statsbudgeten för innevarande budgetår har under denna rubrik anvisats ettreservationsanslag på sammanlagt 26,13 milj. kr. Vid budgetårets ingång fannsen behållning under anslaget på 1,1 milj. kr. /89 har utredningsverksamheten blivit mer omfattande ochkostnadskrävande än vad som förutsågs vid anslagsberäkningen hösten 1987.Bland de utredningar som tillkommit kan nämnas (Ju 1988:04)och storstadsutredningen (SB 1988:01). Jag beräknar nu ett ytteriigaremedelsbehov på 3,8 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Utredningar m. m. på tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret1988/89 anvisa ett reservationsanslag på . Prop- 1988/89:125 Bilaga2 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Anmälan till tilläggsbudget II till statsbudgeten för /89 m. m. Utredningar m. m. Pådetta anslag har i statsbudgeten för /89 anvisats ett reservationsanslagpå . Den utredningsverksamhet som bekostas från anslaget har underbudgetåret blivit mer omfattande och kostnadskrävande än vad som kundeförutses vid anslagsberäkningen . ' Jag räknar nu med ettytterligare medelsbehov på . Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Utredningar m. m. pä tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /89 anvisa ett reservationsanslag på 795000kr. Bidrag till vissa internationella organisationer Påstatsbudgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsrubrik anvisats73841000 kr. till FN:s reguljära budget, . tillvaktstyrkan i (UNDOF), . till fredsstyrkan i södraLibanon (UNIFIL) och . till FN:s fredsbevarande verksamhet på (UNFICYP)samt . att användas för insatser till stöd för det allmänna FN-arbetet.1 budgetpropositionen (1987/88:100, bil 5. 5, s. 26) fömtskickades att FN:splan , att placera en civil och militär styrka i UNTAG() - under landets övergång tillsjälvständighet, kunde komma att förverkligas. Några medel avsattes inte för budgetåret1988/89. Chefen för anmälde att återkomma till dennafråga när en förhandlingslösning var nära förestående. leddeförhandlingarna mellan , och Prop. 1988/89: 125 till enuppgörelse om de kubanska truppernas tillbakadragande från Bilaga 2 Angolaoch om genomförande av FN:s säkerhetsråds resolution 435 rörandesjälvständighet för . Motdenna bakgrund föreslog regeringen i årets budgetproposition att 49 800000 kr.skulle ställas till FN:s förfogande för Namibiaplanen. Den16 februari beslöt säkerhetsrådet att Namibiaplanen skall sättas i verketden . För atl tidsplanen som går ut på självständighet för Namibiaden skall kunna hållas, krävs mycket snabba insatser av såväl FNsom medlemsländerna. Av särskild betydelse är därvid att medlemsländernabetalar sina obligatoriska bidrag till Nami-biaoperationen i sådan lid att FN-insatseninte försenas av brist på medel. Generalförsamlingenfastställde den budgeten för UNTAG till drygt 416 milj. dollar.Sveriges andel härav är eller ca . Händelseutvecklingeni Namibiafrågan innebär således att kostnaderna för UNTAG kommer att /89 med ca . i stället för beräknade 49 800000 /90, som föreslås under anslaget i årets budgetproposition(1988/89:100 bil. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill på tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /89 anvisa ett förslagsanslag på . Försvarsdepartementet Pop-1988/89:125 Bilaga3 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Anmälan till tilläggsbudget II till statsbudgeten för /89 Anskaffning av transportflygplan. Detstatsägda flygplan som kan användas vid speciella transporter förkungahuset, och regeringen m. fl. är av typ Faicchild anskaifades av flygvapnet . Flygplanet, som endast tar 19 passagerarei standardutförande, är litet för ändamålet, trångt och har inte ståhöjd ikabinen. Vidare saknar det ändamålsenlig sambands- och säkerhetsutrustning ochhar en begränsad flygräckvidd. Avflera skäl är det lämpligt att för flygningar vid speciella transporter hatillgång till ett särskilt flygplan. Ett skäl är att personer ur de nämnda målgruppernaofta behöver transporter och mellan orter som annars kan varasvårt att tillgodose med det reguljära flyget. Transport med reguljärt flygmedför att programmen måste anpassas till flygtider och att speciellaarrangemang krävs vid avgångar och ankomster för såväl personer som bagage. Ettannat och allt viktigare skäl är att säkerheten för de berördapersonerna och deras följeslagare samt för besättning och övriga i deras omgivningkan hållas på en högre nivå om flygplanet hanteras i särskild ordning. Sålundakan kännedom om avgångs- och ankomsttider samt information om vilkapassagerarna är, hållas inom en begränsad krets om så anses önskvärt. Särskildhänsyn måste också tas lill att flygplanet kan komma att användas förflygningar utomlands. Flygplanet bör alltså ha elt utförande som gör detrepresentativt. Jaganser att elt flygplan som är ändamålsenligare än det nuvarande bör anskaffasför speciella transporter. Flygplanet bör anskaffas av försvarets materielverk.Flygvapnet skall svara för den operativa driften och vidmakthållandet avflygplanet. Kostnadernaför driften och vidmakthållandet av flygplanet skall, i den mån de inte läcksgenom debitering av flygtimkostnader hos beställare, betalas av chefen förflygvapnet. Eftersom flygplanetutformas och utrustas för att tillgodose andra än Prop. 1988/89: 125militära krav bör kostnaderna för anskaffning av flygplanet och kostnader Bilaga 3 som kan tillkomma för alt tillgodose speciella säkerhetsskyddsålgärdertillföras utanför den militära utgiftsramen. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Anskaffning av transportjlygplan pä tilläggsbudget II för budgetåret1988/89 anvisa ett reservationsanslag på . Utdrag ur protokoll vidregeringssammanträde Föredragande: statsrådet 1988/89:125 Bilaga 4 Anmälan till tilläggsbudget II till statsbudgeten för /89 Omsorg om äldre och handikappade Istatsbudgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsrubrik anvisatsett reservationsanslag på . Den1 infördes ett nytt bilstöd till handikappade (prop. 1987/88:99, SfU23, rskr. Bestämmdserna om stödet finns i förordningen (1988:890) ombilstöd till handikappade. Genomreformen förbättrades handikappades möjligheter att få bidrag till anskaffningoch anpassning av bil radikalt. Enligtde regler som gällde före den kunde endast handikappade som hadeanknytning till arbetslivet erhålla statligt bilstöd. har bilstödet enväsentligt vidare inriktning och kan lämnas till fem olika grupper: Handikappadeunder som är beroende av bil för att förvärvsar beta eller genomgå yrkesinriktad utbildning eller yrkesinriktad rehabilite ring. Handikappade under sombeviljats bilstöd enligt punkten I men som lämnar arbetsmarknaden medförtidspension eller beviljas sjukbidrag. Andra handikappade än som nämnsunder I och 2 i åldern 18 , under förutsättning att den handikappadesjälv skall bruka bilen som förare. Handikappade föräldrar med barnunder . Föräldrar med handikappade barnunder . Medhandikappad avses den som på grund av varaktigt funktionshinder har väsentligasvårigheter att förflytta sig på egen hand eller anlita allmännakommunikationer. Reformeninnebär också att storleken på stödet förbättrats kraftigt. Bilstödet består avtre bidrag. 1.Grundbidrag, som lämnas utan inkomstprövning. förde tre första bidragsberättigade grupperna, medan Prop. 1988/89:125 del för grupp 4 och 5 utgör . Anskaffningsbidrag, som uppgår tillhögst . Anskaffningsbidraget är inkomstprövat. Anpassningsbidrag, som lämnas tillkostnader som uppkommer för sådan anpassning av eller anordning på bilen somfordras för att den handikappade skall kunna bruka den. Somhuvudregel gäller att bilstödet kan lämnas högst . Administrationenav bilstödet handhas av försäkringskassorna, med somcentral tillsynsmyndighet. Försäkringskassornas administration finns reglerad ilagen (1988:360) om handläggning av ärenden om bilstöd till handikappade. Detnya bilstödet är en viktig handikappolilisk reform som på ett påtagligt sättökar många handikappades frihet och oberoende. Reformen var, när den genomfördes,starkt efterlängtad. Det gamla stödets brister, dvs. främst kravet på arbelsmarknadsanknytningoch de relativt sett låga bidragen, innebar atl det vid reformensikraftträdande fanns ell stort uppdämt behov bland handikappade att få det nyabilstödet. Somframgått, har för bilstöd till handikappade för innevarande budgetår anvisatsett reservationsanslag på . Utgångspunkten för denberäknade kostnaden var därvid att tillströmningen av de nytillkommandegrupperna skulle ske under de två inledande åren. Vidare fömtsättes att dehandikappade, som redan tidigare var berättigade att erhålla bilstöd påarbetsmarknadspolitiska grunder, skulle byta bil efter ungefär samma mönstersom före reformen. (), som kontinuerligt följer utvecklingen inom bilstödet, har i en skrivelseden konstaterat att antalet inkomna ansökningar och beviljadebilstöd under innevarande budgetår kommer att bli avsevärt större än vad somkunnat fömtses. Framförallt gäller detta ifråga om grupp I, dvs. handikappadesom är beroende av bil för att förvärvsarbeta eller genomgå yrkesinriktadutbildning eller rehabilitering. Även inom grupp 5, familjer med handikappade bam,är tillströmningen kraftigare än vad som antagits. RFVbedömer att det stora antalet ansökningar och beviljade bidrag nu i reformensinledningsskede innebär en tidigareläggning av sådana kostnader, som enligtantagandena i förarbetet till reformen skulle ha uppkommit något eller några årsenare. Enligt RFV finns det inget underlag för att ändra detidigare beräkningarna om omfattningen av det totala antalet bilstödsberättigade. 1skrivelsen bedömer RFV att ett tilläggsanslag på 250 milj. kr. fordras för attklara verksamheten under innevarande budgetår. Jag har härefter emellertid,efter kontakter med RFV, fåll veta att en avmattning skett i antalet inkommandeansökningar och att det erforderliga tilläggsanslagets storlek därför kan antasvara lägre. Somjag framhöll fanns det när bilstödsreformen trädde i kraft ett 10 stort uppdämt behov avekonomiskt stöd till inköp av bil. Som en följd av Prop. 1988/89:125 detta hartillströmningen av ansökningar om bilstöd blivit mycket kraftig Bilaga 4 ochdet står nu klart att antalet beviljade bidrag under innevarande budgetårkommer att bli påtagligt fler än vad som förmodades i propositionen om bilstöd.I likhet med RFV anser jag emellertid att det inte finns underlag föratt revidera de tidigare beräkningarna av det totala antalet bilstödsberättigade. Motdenna bakgrund utgör det utökade medelsbehovet under innevarande budgetår,såsom RFV framhåller, sannolikt en tidigareläggning av statens kostnader förbilstöd. Med andra ord kommer redan under refor- mens första år enstörre andel än beräknat av det totala antalet stödberätti- . gade att erhållabilstöd. Under de härefter följande åren kan man dock utgå ifrån atttillströmningen av bilstödsberättigade minskar påtagligt och därmed ocksåstatens kostnader för ändamålet. När väl förflutit efter reformensgenomförande kan man förutsätta att tillströmningen av sökande åter ökar,vilket har sin förklaring i bestämmelsen om atl bilstödet i princip kan lämnashögst . Min bedömning är därmed att slalens kostnader förbilstöd, sett , inte bör bli högre än vad som tidigareanlagils. Jag vill emellertid framhålla att det i dagslägel självfallet finnsen viss osäkerhet när det gäller bilstödskostnaderna i ett längre perspektiv. Dengrundläggande förutsättningen för att bilstöd skall kunna lämnas är att denhandikappade på grund av varaktigt funktionshinder har väsentliga svårigheteratt förflytta sig på egen hand eller anlita allmänna kommunikationer. Enfaktor som är av stor betydelse när det gäller medelsförbrukningen inom stödetär självfallet hur försäkringskassorna bedömer enskilda ärenden medutgångspunkt i denna bestämmelse. Del är positiyt att RFV, enligt vad jagerfarit, har vidtagit olika åtgärder för att i detta, avseende få till stånd entillämpning som överensstämmer med intentionerna. Frågan har bl.a. behandlatsi verkels allmänna råd (1988:14) om bilstöd till handikappade. Detär väsentligt att RFV även fortsättningsvis aktivt följer utvecklingen på dettaområde. Som jag framhöll i bilstödspropositionen är det av stor vikt altstödets handikappoliliska syfte inte urholkas. Bilstödel skall förbehållas depersoner som på grund av varaktiga funktionshinder har väsentliga förflyltningssvårigheter. Medhänvisning till vad jag nu sagt förordar jag att anslaget Bilstöd tillhandikappade tillförs ytteriigare . Jaghemställer alt regeringen föreslår atttill Bilstöd lill handikappade pä tilläggsbudget 11 till statsbudgeten /89 anvisa ett reservationsanslag på . t2 1988/89. 1 .saml Nr 125 Rättelse:S. 15 rad 12 nedifrån står: D 10 Rättat till: D 11 S. 19 Står: F 9 och Rättattill och F 11. Bilaga5 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Anmälan till tilläggsbudget II till statsbudgeten för /89 A. m. m. Utredningar m. m. Underanslaget A 2. har i statsbudgeten för /89 anvisats ett reservationsanslagpå 4,8 milj. kr. Vid utgången av /88 fanns på anslaget enreservation på . Under /89 har utredningsverksamhetenblivit mer omfattande och kostnadskrävande än vad som förutsågs vidanslagsberäkningen . Jag räknar nu med ett ytterligare medelsbehovpå 2 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill anslaget Utredningar m. m. på tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /89 anvisa ett reservationsanslag på 2000000kr. Bilaga6 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Anmälan till tilläggsbudget II till statsbudgeten för /89 Medanledning av regeringens proposition (prop. 1982/83:92) om bryggerinäringensfortsatta utveckling fattade beslut (NU 1982/83:40, rskr. 34) om attbilda . Bakgrunden var att svenska bryggeribranschen befannsig i en besvärande situation kännetecknad av överkapacitet, lönsamhets- ochlikviditetsproblem för mindre bryggerier, av en stark dominans för det ledandebryggeriföretaget och av en ökande import. Flera enheter inom bryggeribranschenvar nedläggningshotade. Föratt den nödvändiga omstruktureringen inom bryggeribranschen skulle underlättasbildades den s.k. . För ändamålet avsattes 30 milj.kr.,vilka skulle kunna las i anspråk för att skapa alternativ sysselsättning vidberörda orter och företag. Utvecklingeninom bryggerinäringen har emellertid under de år funnitsinte medfört några speciella sysselsättningsproblem på berörda orter. Mot dennabakgmnd har medel inte tagits i anspråk på det sätt som varavsikten. Inte heller tyder utvecklingen på att några särskildamedel behöver finnas för att underlätta strukturomvandling inom branschen. Medhänsyn härtill bör verksamheten upphöra fr.o.m. den . Kvarvarandemedel skall enligt stiftelsens stadgar tillfalla staien. Jaghemställer att regeringen bereder tillfälle att ta del av vad jaganfört om nedläggning av . Inredning och utrustning m. m. Underanslaget finns två anslagsposter, den ena till dispositionoch den andra till regeringens disposition. Riksdagenhar godkänt en ombyggnad i kvarteret i för plan- ochbostadsverket ( prop. 1988/89:25, FiU8, rskr. För anskaffning av inredningtill nämnda lokaler föreslår jag en kostnadsram om 9,3 milj. kr. Förinredning och utrustning till i finns en kostnadsram av 60 milj. kr. Anskaffningen av datorutrustning 13 fortsätterenligt en särskild plan som har utarbetats av Prop.1988/89:125 förvaltningskontor.Byggnadsstyrelsen har föreslagit att ytterligare 8 milj. kr.anvisas för kompletteringar av datornät m.m. och för Jag förordar därför att kostnadsramen utökasmed nämnda belopp till sammanlagt 68 milj. kr. i prisläget den I Förnämnda anskaffning av inredning till plan- och bostadsverket samt förkomplettering av datornät m.m. och för anskaffning av viss datomtmstning beräknarjagett tillkommande medelsbehov under innevarande budgetår om 26,5 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. bemyndiga regeringen attbesluta om inredning och utmstning i enlighet med vad jag har förordat, 2. till Inredning och utrustning m.m.på tilläggsbudget II till stats- . budget för /89anvisa ett reservationsanslag på . pp- 1988/89:125 Bilaga7 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Anmälan till tilläggsbudget II till statsbudgeten för /89 m. m. Utredningar m. m. Underdenna rubrik har i statsbudgeten för innevarande budgetår anvisats eltreservationsanslag av . Vid budgetårets ingång fanns en reservationpå anslaget med . Sammanlagt står alltså under innevarande budgetår . till förfogande under detta anslag. Denutredningsverksamhet som bekostas från anslaget under budgetåret blir meromfattande och kostnadskrävande än vad som kunde förutses vid anslagsberäkningenhösten 1987. Medhänsyn till ökade uiredningskosinader bedömer jag att anslaget Utredningar m. m.bör uppräknas med . Jaghemställer att regeringen föreslår att tillUtredningar m. m. pä tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret1988/89 anvisa ett reservationsanslag på . Riksdagenbeslöt vid 1984/(prop. 1984/85; 122, UbU 31, rskr. 366) om grundskollärarlinjensinrättande den . Vid 1985/beslöt (prop.1985/86:113, UbU 27, rskr. 356) om lokalisering av gmndskollärarlinjen. Jag har i åretsbudgetproposition (prop. 1988/89:100 bil. 10 s. 225) redovisat hur den skolförlagdadelen av grundskollärarutbildningen bör organiseras. Kostnaderna för den skolföriagdadelen av grundskolläramtbildningen för /89 beräknarjag tillsammanlagt . fördelade på högskoleenheter med sådan utbildningenligt följande. 1988/89:125 Bilaga 7 Vissdel av medlen för denna del ay utbildningen för /90 harberäknats i budgetpropositionen. Jag avser att återkomma lill regeringensenare med förslag till slutlig reglering av anslaget vad avser dessa kostnader. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Utbildning för undervisningsyrken pä tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /89 anvisa ett reservationsanslag på 9 300 000kr. Vissa särskilda utgifter för forskningsändamål Medel för kostnaderför internationalisering anvisas under anslagsposten 4 under förevarandeanslag. Medlen fördelas av och är i första hand avsedda församarbete med olika länder i . Huvuddelen av medlen går tilldoktorandutbyte. Stöd ges också till finansiering av utländska gästforskaresvistelse vid svenska universitet och högskolor. Den största delen av medlen hargått till utbyte med engelsk-, fransk- och tysktalande länder. Från spansk sidahar uttryckts intresse för ett utvidgat samarbete med . 1 avsikt attförbättra möjligheterna till samarbete mellan och bör ytteriigaremedel ställas till förfogande. Jag beräknar för detta ändamål . Medlenär avsedda för forskarutbyte och annat bilateralt forskningssamarbete. Jagåterkommer i kompletteringspropositionen för /90 med förslagtill motsvarande förstärkning för detta budgetår. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Vissa särskilda utgifter för forskningsändamål på tilläggsbudget 11 /89 anvisa ett reservationsanslag på . D 33 Polarforskning Prop. Bilaga 7 Medelför kostnader för planering och genomförande av svensk polarforskningsverksamhetanvisas under förevarande anslag, som disponeras avpolarforskningssekretariatet. Utgifterna för den Anlarktisexpedition, somgenomförs innevarande budgetår, är sammanlagt 24 milj. kr. och kostnadernabestrids ur de medel som anvisats för polarforskningsverksamhet budgetåren1987/88 - 1989/90. Eftersom expeditionen genomförs nu kommer huvuddelen avutgifterna att falla på /89. Polarforskningssekretariatethar därför anhållit om att få disponera ytterligare . budgetåret1988/89. Motbakgrund av att en tilläggsanvisning av medel innebär att vissa merkostnaderkan undvikas biträder jag förslaget. Motsvarande belopp av anslaget /90 kommer atl avräknas polarforskningssekretariatets anslagför detta år. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Polarforskning pä tilläggsbudget II till statsbudgeten /89 anvisa ett reservationsanslag på . Bidrag till utvecklingsverksamhet inom kulturområdet m.m. Underdenna rubrik har i statsbudgeten för innevarande budgetår anvisats ettreservationsanslag av . (KrU 12, rskr 221). Från anslaget lämnasbidrag för skilda ändamål till organisationer och institutioner på kulturområdet.Under anslaget finns en post på . till regeringens disposition försärskilda insatser av engångskaraktär. Dessa medel har till väsentlig del redanfördelats. Medlandstinget i och kommun som huvudmän bildades iaugusti 1986 Stiftelsen i . Stiftelsens ändamål är attförvalta Erlandergården i och driva verksamhet i anslutning därtill.1 stiftelsens styrelse ingår, utöver representanter för huvudmännen,företrädare för familjen , och Geijerskolani . Redanunder levnad väcktes förslag om att inrätta hans födelsehem,sockenstugan i , till ett slags folkrörelsegård, som kunde fungera somsamlingspunkt för skilda organisationer. Visst utredningsarbete inleddes, menav olika skäl sköts förverkligandet . var ocksåsjälv mån om att frågan inte skulle forceras. Vidminneshögtiden efter gravsättning på aktualiserades åter frågan om födelsehemmets användning. beslöt därefter att utreda hur en minnesgård skulle kunna utformas. En arbetsgrupp, bestående av företrädare för lands- tinget, Miihkfors kommun, . 1988/89:125 saml familjen ,utarbetade ett förslag till verksamhetsplan för ett Bilaga 7 inledande skede.En liten, men informativ utställning om och hans verk skulletillskapas. Vidare skulle bottenvåningen i sockenstugan återställas till enskolmiljö , då far verkadesom lärare i . och kommun antogförslaget och beslöt att bilda en stiftelse samt tillskjuta erforderligaresurser för den forsla etappen av verksamheten. Projektet kunde snabbtgenomföras och på årsdagen av födelse invigdesutställningarna av statsministern.