prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — för affärsverket FFV:s upplåning i för verkets investeringar ifastigheter, maskiner ochinventarier /90, 2. godkänna en ram på50000000 kr. för affärsverket FFV:s upplåning i för verkets investeringar iaktier /90, 3. godkänna medupphävande av sitt beslut omröriig kredit för affärsverket FFV - en ram om . för affärsverket FFV:s upplåning iriksgäldskontoret för verkets rörelsekapitalbehov /90, 4. godkänna attaffärsverket FFV får efter regeringens godkännande i varje särskilt fall lämnaägartillskott till med högst 50000000kr. Ränta och amorteringpå statens skuld till 1987/88 Utgift 44243000 1988/89Anslag 31926000 1989/90 Förslag 30061000 Svenskt StålAB bildades i enlighet med beslut av (prop.1977/78:87, NU 45, rskr. Av ägarkapital innehar staten numera . a. att fullmäktige i bemyndigades attutfärda skuldebrev tiU det nya handelsstålbolaget på högst 350 milj. kr. Med stöd avbemyndigandet har fullmäktige i utfärdat eU skuldebrev tillSSAB på 343,3 milj. kr. Staten skall betala skulden genomårliga amorteringar fram , enligt en upprättadbetalningsplan. På den utestående kapitalskuldenutgår en fast årlig ränta av . Kostnaden för amortering och ränta för skuldebrevet harunder budget- 63 året1987/88 uppgått till 44,2milj.kr. och beräknas under budgetåret Prop.1988/89:100 1988/89 bli 31,9 milj. kr. Under /90 beräknaskostnaderna för amortering och ränta bli30061 . Anslaget bör därför föras upp med detta belopp. Jag hemställer att regeringen föreslår att tillRänta och amortering på slalens skuld tiU /90 anvisa ett förslagsanslag på . Ränta på statens skuld till 1987/88Utgift 46 575000 1988/89 Anslag 1000 1989/90 Förslag 1000 beslutade att staten, ienlighet med ett preliminärt avtal mellanstaten och (nuvarande ), skulle överta aktierna i ()från dåvarande perden (prop. 1982/83:68, NU 25, rskr. Köpeskillingenuppgick till 450 milj. kr. Dennabetalades genom att staten övertog betalningsansvaret för en skuld somStatsföretag hade till NJA på 450milj. NJA:s tillgångar bestod vid övertagandet i huvudsak av nämnda fordranpå ägaren. anvisade medel så att staten skulle kunna betalaränta och amortering på skulden för första halvåret1983. Några amorteringar görs inte på skulden. Ränta utgår över avriksbanken fastställt diskonto. Med hänsyn tillkopplingen mellan anslaget och utdelningen tillförs utdelningen från NJA detta anslag. Utdelningenberäknas uppgå till minst detbelopp som motsvarar räntekostnaderna. Räntan beräknas uppgå till ca44,3milj.kr. Utdelningen uppgick till 50 milj. kr. Denfrämsta anledningen till att regeringen föreslog att staten skulle överta NJA var att bolaget skulle användassom moderbolag för en nybildad gruv- och stålkoncern bestående avLuossavaara-Kiimnavaara AB () och . ansåg emellertid att och var för sig var så stora och hade delvis så olikartade problem att regeringens förslag i detta avseendeinte kunde godkännas. beslutadeemellertid att staten ändå skulle förvärva aktierna i , eftersom dennatransaktion ingick som en del av rekonstruktionen av dåvarande Statsföretagsgruppen. Järnverksrörelseni NJA upphörde när Prop. 1988/89:100 bildades. övertog då NJA:sanläggningstillgångar och varulager, men Bil. 14 i princip intebolagets fordringar och skulder. har NJA reglerat ett antalärenden om krav på ersättning. Såvitt är känt återstår nu endast tre smärre tvister och NJA anser förbolagets del dessa vara avklarade. NJA driver numerainte någon rörelse. Bolagets största tillgångar är dess fordran på staten av 450 milj. kr.Därutöver finns likvida medel som uppgår till ca 61 milj. kr. Bolagethar inga skulder. NJA;sbalansräkning per bör bifogas som bilaga 14.1. Enligt min mening har NJA inte längre någon uppgift attfylla. Jag anser därför att NJA bör likvideras. Det innebär att tillgångarna skiftas ut till ägaren dvs. staten och bolagetupphör att finnas. Eftersom värdet av bolagetstillgångar överstiger statens skuld till bolaget med ca 60 milj. kr. blirresultatet av utskiftningen att statskassan tillförs ca 60 milj. kr. En utskiftningberäknas ta från det bolagsstämman i NJA fattat beslut om att träda i likvidation till dess bolaget är avvecklat. Senast i slutet av /90 bör dock utskiftningav tillgångarna äga mm. Detta innebär att räntebetalning på statens skuld till bolaget kan bli aktuell även /90. Anslaget bör därför föras upp med ett formellt belopp på1000 kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. bemyndigaregeringen att vidta de åtgärder som behövs för att ABskall avvecklas i enlighet med vad jag har anfört, 2. till Ränta på statens skuld tillNorrbottens för budgetåret1989/90 anvisa ett förslagsanslag på . Räntestöd m. m. till varvsindustrin 1987/88Utgift 199 866430 1988/89 Anslag 210000000 1989/90 Förslag 200000000 Jag vill nu under detta anslag samlat taupp frågan om fortsatt stöd till varvsindustrin. Riksdagenbeslöt (prop. 1985/86:120, NU 34, rskr. stödtill svensk varvsindustri fram t.o.m.år 1989. Beslutet innebar ett 65 fortsattmen reducerat stöd och omfattade kreditgarantier och räntestöd Prop.1988/89:100 alternativt kontantstöd för fartygsorder som tecknas före utgångenav år Bil. beslut omfattade också ändrad minsta storlekför erhållande av stöd, reducerat borgensåtagande för varv inom (f d. ) och ändrade avgifter för statligafartygskreditgarantier. Som underlag för regeringensställningstagande om fortsatt stöd till svenskvarvsindustri uppdrog regeringen till statens industriverk att utreda varvens marknadssituation ochredovisa stödets hittillsvarande och beräknade utveckling, omfattning ochkostnader. Den framtida bedömningen skulle omfatta perioden 19901992.Statens industriverk har överlämnatresultatet av utredningen till regeringen. , ochriksgäldskontoret har beretts tillfälleatt komma in med synpunkter på industriverkets utredning. var detförsta land som tog konsekvenserna av varvskrisen som började ochbörjade därmed anpassa kapaciteten till rådande efterfrågan. Såväl kapacitet som antalet anställda harreducerats med 80 sedan år 1976.1 sysselsatte svenskvarvsindustri ca 5000 personer av vilka ca 3 800 ingår i . Av dessatotalt ca 5000 personer är mindre än en femtedel sysselsatta med nybyggnad av civilafartyg. Efter att ha varit näst största varvsnation efter är densvenska varvsindustrin av mycket liten omfattning och inriktadpå mindre specialfartyg. Det finns ca tio varv utanför som på grund av sinproduktion kan erhålla statligt stöd. Sedan varvskrisensbörjan har de olika ländernas stöd till varvsindustrin successivt ökat medan det svenska varvsstödet successivtreducerats. Som exempel kannämnas att länder inom EG kan erbjuda en subvention på högst exkl. den subvention som en normal OECD-finansiering medger.I ger kontantstödet en subvention om . Det svenska kontantstödetmotsvarar en subvention om . Statens industriverkkonstaterar i sin utredning att i av de av verket behandladestödärendena under budgetåren 1986/871987/88 skulle ordern till varvet uteblivit om intestatligt stöd utgått. Produktionen utan stödtill varven utgörs i regel av fartygunderstigande 200 bruttoregisterton och är därför inte stödberättigad. Ett totaltavskaffande av stöd till varvsindustrin skulle enligt industriverket innebära enförsämring av de kvarvarande varvens möjligheter att konkurrera på deninternationella marknaden. Ett avskaffande av svenskt varvsstöd skulleinte heller påverka andra länders varvsstöd. Detta skulle i sin turleda till en utslagning av en stordel av den svenska varvsindustrin somi dag arbetar med stödberättigad produktion. Möjligheterna att ställa omtill alternativ produktion är begränsade. Stödet till varvsindustrin bör successivt avvecklas.Kontantstödet infördes år1986 i syfte att bl.a. undvika statens förlustrisker som är förenade med 66 garantigivning.SIND:s utredning visar också att kontantstödet varit den klart dominerande stödformen underhittillsvarande stödperiod. Jag anser att staten bör fortsätta att begränsastödet till varvsindustrin ochdärmed ytterligare begränsa statens risk. Den svenska varvsindustrin bördärför ges möjligheter till ett fortsatt begränsat stöd för ytterligare enperiod, . I det följande kommer jag att föreslå attendast s. k. kontantstöd skall utgå tillsvensk varvsindustri 1992 och att därmed kreditgarantier och räntestöd fr. o. m. den 1januari 1990 inte kan utgå som stöd, dvs. efter utgången av nuvarandestödperiod. Undantaget är att kreditgarantierunder byggnadstiden vid kontantstöd liksom skall kunna utgå. De regler och villkor som gäller förkontantstödet bör gälla också för ytterligare en tidsperiod. Denstödberättigade produktionen beräknas uppgå till totalt ca 400 milj. kr. 1992.Kostnaden för kontantstödet beräknasunder perioden uppgå till totalt ca 34 milj. kr., vilket skall jämföras med ca 95 milj. kr. På gmnd av tidigare åtaganden och utbetalningsperiodens längd förkontantstöd kommer utbetalningar avstöd att ske även . Kostnaden för kontantstödet och som beslutas under perioden1990 1992 beräknas uppgå till ca 62 milj. kr. Prop.1988/89:100Bil. Mittförslag: Systemet med räntestöd upphör vid utgången av . Bakgrund och skäl for mitt förslag: Räntestöd lämnas förlån som tas upp medhjälp av kreditgarantier. Räntestöd kan utgå till såväl inhemska beställare som vid export. Syftet med räntestöd äratt utjämna skillnaden i konkurrensvillkormellan svenska och utländska varvsföretag när det gäller ränta isamband med kredit. Med hänsyn till nuvarande ränteläge uppgår räntestödssubventionen till . Kostnaden för redanbeviljat räntestöd för såväl inhemska som utländska beställareberäknas under budgetåren 1989/901991/92 uppgå till ca 500 milj.kr. Som jag har framhållit kommer dekvarvarande varven att behöva visst stöd föratt kunna konkurrera om beställningar. Enligt min mening bör detta tillgodosesgenom att kontantstöd skall kunna utgå även under perioden 19901992.Däremot anser jag att räntestöd inte skall utgåunder utan upphöra som stödform efter utgången av . Pågrund av tidigare åtaganden kommer dock staten även i fortsättningenatt ha kostnader för räntestöd varför anslag för detta ändamål måste tas upp. Löptiden för lån med räntestöd kanmaximalt uppgå till . Detta gäller för inhemska beställare samt videxport. har beräknat kostnaden för räntestöd till svenska beställare /90 till200milj.kr. Jag instämmer i denna bedömning och förordar därför att200milj. anvisas för /90 för ändamålet. Vid fartygsexportlämnar AB () enligt riksdagsbeslut statsstöddaexportkrediter i form av räntestöd till utländskabeställare. SEK kan enligt detta system under vissa förutsättningar lämna lån för finansiering avexportkostnader i svenska kronor eller lämligutländsk valuta, till fast ränta somhar överenskommits internationelltför statligt stöd tillexportkredilgivning. Systemet innebär att SEK har givits möjligheter att finansiera exportkrediter till räntor som ligger under upplåningskostnaderna. Företagen kan därigenomredan i samband med offertgivningen erbjuda fast ränta förfinansieringen av en exportaffär. Staten täcker skillnaden mellan utlånings-och upplåningsränta. Den statsstödda kreditgivningen bmkar benämnasSEK-systemet. Enligt min bedömninghar SEK-systemet haft stor betydelse för varvens möjligheter att exportera fartyg. 1 likhet med mitt förslagbeträffande räntestöd till inhemska beställare anser jag att räntestöd videxport av fartyg inte skall lämnas efterutgången av . Även för räntestöd vid export av fartyg måste pågrund av tidigare åtaganden anslag tas upp för att täcka kostnaderna för dessaåtaganden. SEK har beräknatkostnaden för statsstödd exportkredilgivning avseende export av fartyg till /90. Jag instämmer i dennabedömning och förordar därför för /90 ett förslagsanslagpå 50milj.kr. Jag har tidigare under anslaget C 2. Kostnader för statsstöddexportkredilgivning avseende export av fartyg m.m. tagit upp dennaanslagsfråga. Prop.1988/89:100Bil. Mitt förslag: Kontantstöd för svensk varvsindustri skallkunna lämnas för order som tecknas före utgången av . Bakgrund till ochskäl för mitt fiirslag: Som alternativ till projektstöd i form av kreditgarantier ochräntestöd infördes fr.o.m. ett s. k. kontantstöd. Kontantstöd kan utgå till bestäUare av ny- eller ombyggnad av fartyg om efterleveransfinansieringen skerutan statlig kreditgaranti. Kontantstödet skulle i princip motsvararäntestödssubventioner men gjordesavsiktligt något större än denna för att beställarna skulle stimuleras attföredra kontantstödet och för att staten skulle undgå garantigivningen ochdärmed förenade förlustrisker. Stödet i ett enskilt ärende utbetalas enligt avSIND fastställd plan i tio poster efter fartygetsleverans från varvet. Kontantstödet har varit den dominerande stödformenunder den hittillsvarande stödperioden. En lika markant dominans förkontantstöd är inte att påräkna underperioden 1990- 1992. Dock förefaller det sannolikt att kontantstödetkommer att föredras och kunna utnyttjas i flertalet stödärenden även vid en kärvare kreditmarknad, framför allt vad gäller nybyggen. Kostnaderna förkontantstödet påverkas enligt nu tillämpade regler av dels produktionsvolymen, delsmarknadsräntan. Statens kostnader för kontantstödetunder perioden 1992 där stöd beviljats före den Ijuli 1988 uppgår till 84 milj. kr. Med en beräknad kontraktssumma för kon-tantstödsärendenpå 320milj.kr. kan kostnaden för tillkommande kontantstöd beräknas tiU34milj. Kostnaden för kontantstödet belastasanslaget för räntestöd till inhemska beställare. Enligt min mening har kontantstödet spelat en avgöranderoll under den hittillsvarandestödperioden och därmed förbättrat konkurrenskraften för de svenska varven. För staten har kontantstödetinneburit att förlustrisken bortfallit.Jag förordrar därför att regeringen föreslår att godkänna attkontantstöd för svensk varvsindustri skall kunna lämnas för order som tecknasföre utgången av . Hittillsvarande villkor för stödet bör bibehållas. Prop.1988/89:100Bil. Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. godkännade riktlinjer för stöd till svenskvarvsindustri som jag har förordat, 2. till Räntestöd m. m. tillvarvsindustrin för /90 anvisa ett förslagsanslag på . Förlusttäckning tillföljd av statliga garantier till svensk varvsindustri och beställare av fartyg 1987/88Utgift 228 766625 1988/89 Anslag 30000000 1989/90 Förslag 30000000 Mitt förslag: Fullmäktige i bemyndigasatt t. o. m. utfärda statliga garantier vid kontantstödför lån upptagna av svenska varv eller beställare av fartyg hos svenska varvavseende order som tecknas före utgången av inkl. tidigare lämnade garantier intill ett sammanlagt belopp av högst . Bakgrund och skäl fiir mitt förslag: Förlusttäckning UU följd av statliga garantier ochutvecklingen inom det statligafartygskreditgarantisystemet. beslöt (prop.1985/86:120, NU 34, rskr. 314) bl. a. omatt bemyndiga fullmäktige i att till utgången av ikläda statengarantier till svensk varvsindustri och till beställare av fartyg hos svenska varv intill ett sammanlagtbelopp av högst inkl. tidigare lämnade garantier. Mot bakgrundav minskningen av statens garantiåtagande inom fartygskreditgarantisystemet beslöt regeringen i november 1987att sänka den s.k. garantiramenfrån till . fall staten genom får infria utfärdade kreditgaran- Prop. 1988/89:100 tier uppstår förluster inom fartygskreditgarantisystemet.Medelsbehovet Bil. 14 för att täcka förluster inom fartygskreditgarantisystemetsker genom detta anslag. Eftersom jag räknarmed ett oförändrat medelsbehov under /90 förordar jag ett oförändratförslagsanslag på 30 milj. kr. 1 nämnda proposition anmälde dåvarandeindustriministern att han avsåg återkommavarje år i sin anmälan till budgetpropositionen med en redovisning avutvecklingen inom det statliga fartygskreditgarantisystemet. Jag vill därförlämna följande redovisning. Av kreditramen om 18miljarder kronor hade ianspråk-tagits 8910milj.kr. i form av utestående garantier, varav6924milj.kr. avsåg beställare av fartyg vidsvenska varv, 1738 milj. kr. avsåg och samt 249 milj. kr. Utöver detta tillkommer utfästelser om garantier på ca 330 milj. kr. Den totala garantivolymen har minskatfrån den 31 december1985 tiU . De huvudsakliga orsakerna till denna minskning är amorteringar större än nya garantier,försäljningar och dollarkursens utveckling. Beträffande statens kostnad förfartygskreditgarantisystemet får jag meddela följande. Garantiavgifter börjadetas ut inom systemet fr.o.m. /77. Syftet med dessa avgifter varatt de skulle täcka dåvarande nämndens för fartygskreditgarantier (FKN) ochriksgäldskontorets kostnader för administration av kreditgarantierna samteventuella förluster inom garantisystemet. Erhållna garantiavgifter underperioden /77-1987/88 uppgick till 608 milj. kr. och nettoutbetalningarna inom fartygskreditgarantisystemet uppgick till 4191milj.kr. Utbetalningarna inom garantisystemetöverstiger sålunda kraftigt erhållna garantiavgifter under perioden1976/771987/88. Nettoutbetalningarna inomfartygskreditgarantisystemet avser bl. a. följande. Konkursernai Johansson-gmppen (441 milj. (389 milj. kr) Jag vill vidareerinra om att övertog betal ningsansvaret för ca av statsgaranterade lån tillZenit . Vidare harriksgäldskontoret i rambeslut åtagit sig att för överta betalningsansvaret för statsgaranterade lån för vardera bolaget. Av dessa ramar har per ianspråktagits 972 milj. kr. för och 223milj. Jag vill i detta sammanhangocksåframhålla att den nyemission som i slutet a v genomförs iUddevalla kommer att medföra att företaget får möjligheter attfinansiera sin fartygsflotta på annat sätt . Företagets samtliga beviljade lånegarantier i kommer därför attupphöra att gälla. Bemyndigande Jör fullmäktige i riksgäldskonloret attutfärda statliga Prop.1988/89:100 garantier vid kontantstöd Bil. Alltsedan kreditgarantier infördes har de spelaten central roll i varvens finansiering av erhållna order. För att ytterligare begränsastatens risk skallkreditgarantier i kombination med räntestöd (s.k. projektstöd) videfterleveransfinansiering av fartyg inte utgå efter nuvarande stödperiod dvs. Statens totalagarantiåtaganden har mer än halveratsmellan utgången av och . Garanti volymen kommer ytterligare att minska kraftigt fram till år1992 och beräknas då uppgå till ca (exkl. har beräknat en årlig tillkommandevo-lym för garantierunder byggnadstiden vid kontantstöd till 100 150milj.kr 1992. Löptiden för dessa garantier är maximalt . Jaginstämmer i verkets bedömning. Jag förordar därföratt fullmäktige i bemyndigas att utfärda statliga garantier underbyggnadstiden vid kontantstöd avseende de svenska varvens produktion underförutsättning att kontantstöd har lämnats och att ordern har tecknats föreutgången av inkl. lämnadegarantier intill ett belopp av högst . Eftersom garantiramen är en s. k. engagemangsram ingåri beräknad ram även tidigare utfärdade garantier. Fullmäktige iriksgäldskontoret bör även liksom nu kunnagöra omfördelningar inom ramen av kreditgarantier som utfärdats fram t.o.m. . Vid beräkningen av denna nya garantiramhar enligt gällande regler ävenhänsyn tagits till de ackumulerade nettoutbetalningarna inom garantisystemet. Jag villockså anmäla att jag avser återkomma i min anmälan tillbudgetpropositionen med en beräkningav framtida garantiram. Denna bör i snabb takt kunna minskas under kommandeår. Jag anser också attde regler och villkor som gäller för statliga fartygskreditgarantieroch som bl.a. regleras iförordningen (1986:553) om statligt stöd till fartygsfinansiering bör i tillämpliga delargälla även . Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. bemyndiga fullmäktige iriksgäldskontoret att till utgången av utfärda statliga garantier för lånupptagna av svenska varv ellerbeställare av fartyg hos svenska varv avseende order som tecknas före utgången av underbyggnadstiden vid kontantstöd inkl. tidigare lämnade garantierintillett sammanlagt belopppå högst , 2. tillFörlusttäckning till följd av statliga garantier till svensk varvsindustri ochbeställare av fartyg för /90 anvisa ett förslagsanslag på . F. Teknisk utveckling m. m. Prop.1988/89:100 14 Verksamheten vid styrelsen för tekniskutveckling Styrelsen för teknisk utveckling (STU) är en centralförvaltningsmyndighet för statens initiativ och stöd tillteknisk forskning och industriellt utvecklingsarbete, samt planläggning ochrådgivning inom området. STU:s finansiellastöd kan lämnas i form av bidrag, lån eller utfästelse om stöd, s.k. projektförsäkring. Stöd kanockså ges i form av stipendier eller uppfinnarpriser. Utöver finansiellt stöd kan STU bistå med rådgivning ochservice. var260 personer anställda vid . Av dessa var 176 handläggare. Vid STU tillämpasprogrambudgetering med följande programindelning fr.o.m. /88. STU:sprogramverksamhet finansieras under innevarande budgetår frånreservationsanslaget F I. Styrelsen för teknisk utveckling: Teknisk forskning och utveckling. Från anslaget F 1.finansieras dessutom teknisk forskning, utvecklingsarbete, och vissannan verksamhet inom området informationsförsörjning, samt mikroelektronikverksamhet. Kostnader för STU:sförvaltnings- och medelsfördelande verksamhet finansieras från förslagsanslagetF2. Styrelsen för teknisk utveckling: Förvaltningskostnader. STUis stöd tillforsknings- och utvecklingsarbete inom energiområdet lämnas inom ramenför energiforskningsprogrammet under innevarande budgetår från reservationsanslaget C6. Energiforskning under miljö- ochenergidepartementets huvudtitel. För att långsiktigt trygga kunskapsuppbyggnaden på energiforskningsområdet har vissadelar av programmet överförts tillberörda myndigheters basanslag. För STU har 80 milj. kr. tillförts förenergiforskningsinsatser /88 1989/90 för delprogrammet Energiteknik för transporter. Jag har vid minmedelsberäkning för /90 beräknat 27 milj. kr. för delprogrammet.Härav tillförs anslaget . Styrelsen för teknisk utveckling: Teknisk forskning och utveckling 25 milj. kr. Styrelsen för tekniskutveckling: Förvaltningskostnader 2 milj. kr. Chefen för miljö-och kommer senare (bil. 16)att ge en översiktlig presentation avenergiforskningsprogrammet, inkl. de i STU:s verksamhet integreradedelarna. Styrelsen för tekniskutveckling: Teknisk forskning och utveckling Prop.1988/89:100Bil. 713 754 862 778 700000 830 300000 1987/88 Utgift 1988/89 Anslag 1989/90 Förslag ' Av STU uppbundna medel till anslagsmottagare 266 149 923. Under dennaanslagsrubrik anvisas medel till teknisk forskning och utveckling. Följandesammanställning ger en ekonomisk översikt av verksamheten under detta anslag (milj. 1987/88 Utfall 1988/89 Budget 1989/90 Beräknar' Program 1 Ny kunskap Program 2 Ny teknik Program 3 Nya produkter (Totalt STU) (802,0) (860,7) (852,7) Mikroeiektronikverksamhet Ofordelade medel SICOMP- Verksamhetsvolym/ Summa kostnader Avgår finansiering utöver anslag Återbetalade projektmedel Ej utnyttjade projektmedel Övrigt' ' Inkl. integrerade energiforskningsinsatser. ' ' Utnyttjande av tidigareårs överskott. Överföring frän departement och myndigheter. Styrelsen för teknisk utveckling m. fl. beslutade om ett treårigt programför STU:s stöd till teknisk forskning och utveckling under budgetåren1987/88- 1989/90. STU:s förslag /90 innebär att detta treårsprogram fullföljs. Detinnebär förstärkta insatser främst på områdena informationsteknologi ochverkstadsteknik. Fortsatta stora insatser görs inom bl.a. områdenamassa- och pappersteknik, träteknik, transportteknik och inom STU;s del av det statligaenergiforskningsprogrammet. STU har intensifierat arbetet med attstimulera uppbyggnaden av inter- Prop. 1988/89:100 nationella FoU-kontaktermed ökad tonvikt på europeiskt forskningssam- Bil. Detta arbetekommer att ytterligare utvecklas under budgetåret. STU:s stöd till forskningsprojekt med höginomvetenskaplig kvalitet inom ramen förSTU:s tekniska forskningsråd bibehålls på minst samma nivåjämfört medinnevarande budgetår. Våren 1988beslutades att inrätta (Sl-COMP) i (prop.1987/88:86 bil. 8, NU 38, rskr. Institutet är en stiftelse och harbildats enligt avtal mellan staten och . Medel för SICOMP anvisas överanslaget . STU:s stöd tillproduktutveckling bibehålls på en hög nivå.