prop · GC03142 · 1988-12-31 00:00:00 — Det finnsdärför anledning att återkomma i frågan i anslutning lill all valutalagsliftningenavskaffas i sin helhet såsom instrument för den ekonomiska politiken. Pånågra områden finns det som jag antytt anledning att redan nu företa åtgärderså att skattemyndigheternas behov av att i vissa fall kunna få insyn itransaktioner med utlandet av betydelse för beskattningen tillgodoses. Dellabör ske inom ramen för nuvarande system. Bl.a. bör man beträffande en deltransaktioner bygga ut nuvarande ordning med kontrolluppgifter från tredjeman. Deområden som det enligt min mening finns skäl att nu uppmärksamma särskiltavser transaktioner med utländska aktier och andra värdepapper, placering avmedel på konton eller annan räkning eller i andra tillgångar i utlandet samlbetalning av premie på pensions- och kapitalförsäkringar i utlandet. Vadförst gäller utländska aktier är det helt fritt för valutainlänningar att från utlandet köpa utländska aktier. Det formkravet har dock uppställts att aktierna skall läggas i särskild depå hos valutabank 22 eller av riksbankengodkänd fondkommissionär. Banken eller fondkom- Prop. 1988/89:142 missionärenfår i sin lur förvara aktierna i depå i utlandet. Kravet på depåförvaring förbl. a. med sig att skattemyndigheterna kan förses med uppgifter om utbetaldautdelningar på samma sätt som sker beträffande utdelning på aktier som ärregistrerade hos (). Ett motsvarandedepåkrav kommer, enligt vad jag har inhämtat, att ställa upp närbanken lättar på nuvarande restriktioner rörande förvärv av utländskaräntebärande värdepapper. Med krav på förvaring i depå behöver skatlekontrollinlressetendast riktas mot att få lill stånd ett uppgiftslämnande som svarar mot det somgäller för inhemska värdepapper. Denna fråga återkommer jag till. Möjligheternatill placering av medel på räntebärande konto eller räkning i utländsk bankeller liknande institut är kraftigt begränsade. harförutskickat atl begränsningarna kommer att mjukas upp så atl räntebärandekonto i utländsk valuta får öppnas i svensk bank. Däremot avser man inte attför generellt tillåta att konto öppnas i utlandet. Enförväntad och förbättrad möjlighet att i fråga om utländsk valuta öppna konto isvensk bank medför inte att några särskilda krav behöver ställas frånskattekontrollsynpunkt. Kontona kommer att kunna behandlas på samma sätt somsedvanliga konton. Bl.a. kommer den uppgiftsskyldighet om ränta som ärföreskriven i TL att omfatta också de nya kontona. Enligtriksbankens föreskrifter får en valutainlänning till utlandet betala premie påpensions- eller kapilalförsäkring med högst . I dennadel finns det särskild anledning atl ta hänsyn till de materiellabeskattningsreglerna, som bl.a. innebär att avdrag inte medges för påpensionsförsäkringar i utlandet. Frågan om en vidgad möjlighet atl tecknaförsäkring i utlandet bör enligt min rhening vävas samman med bl. a. frågan omden mera övergripande utformningen av beskattningen på försäkringssidan. Densenare frågan är föremål för överväganden inom utredningen (Fi1987:07) om reformerad inkomstbeskattning. Jag anser att man bör inväntaresultatet av utredningens arbete. De gällande begränsningarna avseende premierpå utländska försäkringar bör därför behållas i princip oförändrade ytterligarenågon tid. har också förklarat att några planer inte finns atl förnärvarande upphäva nuvarande valutareslriktioner på delta område. Medhänsyn till den inställning i olika frågor som också är av intresse för skattekontrollsom under hand har redovisat finns det, som jag sagt, inteanledning att nu företa några ingripande åtgärder som gäller just skattekontroll.På en del punkter bör dock nuvarande förfaranderegler i TL byggas ut. Dessakan även för till stor del vila på författningarna påvalutaområdet. Deförslag rörande kontrolluppgifter som jag lägger fram i det följande harföreträdare för affärsbankerna, sparbankerna och föreningsbankerna ansett varamöjliga atl genomföra från teknisk utgångspunkt och inom snar framtid. 3.4Närmare om kontrolluppgifter Prop. I37 § TL och de närmast följande paragraferna finns bestämmelser om skyldighetenatt lämna kontrolluppgifter till ledning för inkomst- och förmögenhetstaxeri ngen. Enligt37 § 1 mom. 4a skaU kontrolluppgift utan anmaning lämnas av 1. den som har utbetalat utdelningpå aktie i svenskt aktiebolag som är avslämningsbolag eller på vilket lagen omförenklad aktiehanlering är tillämplig, 2. bank som förvarar tillgångarnai en aktiefond samt mottar inbetalningar och ombesörjer utbetalningar somavser fonden och som betalat ut utdelning på andel i svensk aktiefond förvilken förs register över innehav av andelarna i fonden, 3. den som har utbetalat utdelningfrån utländsk juridisk person om utdelningen utbetalats genom VPC:5 försorg och 4. aktiebolag som fåll tillstånd atlutöva aktiefondverksamhet och som förvaltar svensk aktiefond för vilken försregister över innehav av andelarna i fonden. Kontrolluppgiftenskall i fråga om den som vid utdelningstillfället är berättigad att lyftautdelning för egen del avse den utbetalda utdelningen. När del gäller fysiskperson som hos den uppgiftsskyldige varit antecknad som innehavare av aktieeller andel i aktiefond eller utländsk juridisk person skall uppgiften ävenavse innehavet vid årets utgång. Kontrolluppgifterskall självmant lämnas också om räntor. Bestämmelser om detta finns i37 § 8 mom. TL. 2. den som yrkesmässigt bedrivitinlåning eller på annat sätt yrkesmässigt ombesörjt att pengar bliviträntebärande, 3. den som gett utskuldförbindelse för den allmänna marknaden och 4. föreningsom från medlemmar mottagit pengar för förräntning. Kontrolluppgift skall lämnas i fråga om den som gottskrivits ränta eller tillvilken ränta utbetalats (borgenär). Uppgift skall dock inte lämnas när borgenärenär en bank, hypoleksinslitut eller försäkringsanstalt. Uppgift skall inteheller lämnas i fråga om aktiebolag, förening eller stiftelse som tilldelalsorganisationsnummer. Kontrolluppgiftenskall med vissa undantag avse den ränta som den uppgiftsskyldige sammanlagt gottskriviteller utbetalat till borgenären saml dennes sammanlagda fordran på denuppgiftsskyldige vid årets utgång. Undantagen gäller bl. a. ränta somunderstiger . Bestämmelserom en obligatorisk uppgiftsskyldighet beträffande utdelningar och räntor finnsdessutom i 43 § TL. Paragrafen gäller bl. a. utdelning från utländsk juridiskperson samt sådan ränta på obligation, förlagsbevis eller annan för den allmännarörelsen avsedd förskrivning som har betalats ut mot avlämnande av kupong ellerkvitto. Undantag har i båda fallengjorts för utbetalningar av VPC. I39 § TL regleras skyldigheten att lämna kontrolluppgifter efter särskild anmaningom detta från skattemyndigheterna. I paragrafens förstamoment 8 föreskrivs att den som bedrivit förmedlingsverksamhet eller därmedjämförlig verksamhet är skyldig att i fråga om namngiven person lämna uppgiftom ersättning eUer vederlag som förmedlats eller varom uppgift annars finnstillgänglig. I 39 § I mom. 9 TL finns dessutom en bestämmelse om handel medvärdepapper. Den som har tillstånd alt driva fondkommissionärsrördse är skyldigatt efter anmaning lämna kontrolluppgift i fråga om en person som namngetls i anma-ningen.Skyldigheten avser sådana uppgifter som skall tas in i en avräk-ningsnola, dvs.kontrahenternas namn och adress, vilken dag avtalet ingålts, det antal och deslag av fondpapper som omsatts, köpeskiUingen eller avtalat värde på defondpapper som omsatts genom byte och vid bytet avtalad mellanskillnad och vemsom upprättat notan. Den sist angivnabestämmelsen utvidgas genom en regel i 39 § 3 mom. TL som anger att föreskrivnauppgifter skall lämnas även i fråga om ej namngivna personer. Förutsättningenför detta är att anmaningen utfärdas av eller av länsskallemyndighelefler bemyndigande av verket. Utdelningpå utländska aktier m. m. Mitt förslag: Envalutabank eller fondkommissionär som förvarar utländska värdepapper i depåeller konloför sådana enligt valutabestämmelserna skall vara skyldig att utan anmaninglämna kontrolluppgifter om ränta eller annan utdelning som hänför sig till värdepapperna.Skyldigheten skaU avse också innehavet vid årets utgång. Skälen för mitt förslag:Vid den översyn av kontrolluppgiftsskyldigheten som görs i samband medpågående valutaavreglering bör, som jag tidigare nämnt, en utgångspunkt varaatt kontrolluppgifter skall lämnas om transaktioner med utlandet i sammautsträckning som sådana uppgifter lämnas i fråga om transaktioner som görsinom . Som jag redogjortför föreligger enligt 37 § TL en obligatorisk uppgiflsskyldighet i fråga omutdelningar på svenska aktier och på sådana utländska aktier som ärregistrerade hos VPC. Även ränteutbetalningar från bl. a. banker är föremål fören obligatorisk uppgiftsskyldighet. beslutaderiksbanksfullmäktige om ändringar i tillämpningsföreskrifterna tillvalutaförordningen. Ändringarna innebär atl en valutainlänning numera har enoinskränkt rätt att från utlandet köpa aktier på villkor all aktierna läggs idepå hos valutabank eller hos fondkommissionär som godkänts av . Med hänsyn till den redanöppnade möjligheten att köpa utländska aktier bör kontrolluppgiftsskyldigheteni 37 § I mom. TL kompletteras så att även valutabank och fondkommissionärsom förvarar utländska aktier i depå måste lämna uppgifter om utdelningar.Bestämmelsen bör omfatta också det fall då de utländska akliema endast konloförshos valutabanken eller fondkommissionären. För att bl. a. underlättagranskningen vid förmögenhetstaxeringen bör uppgifter också lämnas ominnehavet vid årets utgång. På motsvarande sätt bör uppgifter lämnas även ifråga om andra utländska värdepapper än aktier. Bestämmelsen bör införas ien ny punkt, 4 b, i 37 § I mom. I konsekvens härmed bör en justering göras i 43§ TL så att den generella uppgiftsskyldigheten enligt den paragrafen omutdelning från en utländsk juridisk person och om utbetalning av ränta motkupong e.d. inte längre kommer att omfatta det speciella fallet att utdelningeneUer räntan avser värdepapper som förvaras i depå enligt riksbankensbestämmelser i ämnet. En komplettering bör vidare göras i 7 §skatteregisterlagen (1980:343), varigenom kontroUen av uppgiftema om utdelningoch ränta avseende värdepapperna i depå kan hanteras på samma sätt som andrakontrolluppgifter enligt 37 § om utdelningar och ränta. Betalningartill och från utlandet Mitt förslag:Valutabank skall ulan anmaning lämna kontrolluppgift på betalning som fysiskperson gör till eller får från utlandet om betalningen överstiger 25000 kr.Kontrolluppgiften skall avse dels summan av utbetalningarna, dds summan av inbetalningama. Skälenför mitt förslag: När det gäller fysiska personer utgör kontrolluppgifter fråntredje man i allmänhet det huvudsakliga underlaget för taxeringskontrollen.Utlandstransaktioner föranleder emellertid sällan kontrolluppgifter. Utländskarättssubjekt kan ju normalt inte åläggas någon skyldighet genom svensklagstiftning. Avnaturliga skäl är alltså skattemyndigheternas möjligheter att få framkontrollmaterial om en skattskyldigs mellanhavanden med någon i utlandet intelika goda som i fråga om rent inhemska förhållanden. Ett steg i riktning mot atljämna ut olikheterna är att införa en skyldighet för valulabankerna attsjälvmant lämna kontrolluppgifter om betalningar -över viss beloppsgräns somde förmedlar till och från utlandet. Ensådan uppgiftsskyldighet borde i och för sig endast avse betalningsuppdrag somär av direkt betydelse för beskattningen. Detta skulle bl. a. fömtsätta attvalutabankerna gör ett urval bland sina uppgifter om betalningarna. Vidareskulle bankernas uppdragsgivare behöva åläggas att liU bankerna lämna andrauppgifter än som lämnas . En mera tilltalandelösning för är enligt min mening att ansluta till detbefintliga uppgiftssystemet rörande betalningar till och från utlandet. Valutabankemalämnar sålunda ett flertal uppgifter om utlandsbetalningar tillriksbanken för statistikändamål. Det sker inom ramen för det s. k. BOK-systemet.Uppgifterna som lämnas i BOK- a. information om vilken typ av betalningar det rör sig om,valuta, avsändare och mottagare. Sådana uppgifter lämnas förbetalningar överstigande . Medutgångspunkt i BOK-systemel bör valulabankerna bli skyldiga att utan anmaninglämna uppgifter om betalningar överstigande . Av praktiska skäl börskyldigheten avse enbart fysiska personers betalningar. Dessutom kanskyldigheten begränsas till upplysningar om storleken av betalningarna.Uppgifter behöver alltså inte lämnas om vad betalningarna avser. Därigenomkommer den nya uppgiftsskyldigheten att medföra att endast smärre ändringarbehöver göras i valulabankernas nuvarande rutiner. Miltförslag föranleder att en ny bestämmelse bör införas i 37 § I mom. TL. Den bördär tas in som en ny punkt, 4c. Detbör nämnas att mitt förslag bör något förbättra möjligheterna för skattemyndigheternaatl få kännedom om enskilda personers köp av andra utländska företag änaktiebolag. Jag tänker då på alt ett i utlandet beläget förvallningsbolag somägs av en svensk fysisk person under vissa fömtsättningar kan beskattas härsåsom en svensk ekonomisk förening. Detta anges i 3§ tredje stycket lagen(1947:576) om statlig inkomstskatt. Förutsättningarna härför är att denverkliga ledningen för det utländska företaget utövas i , all förelagethuvudsakligen ägs av svenska fysiska personer och att företagets verksamhetväsentligen beslår av handel med eller förvaltning av värdepapper. Jagvill påpeka att den nu föreslagna uppgiftsskyldigheten utgör ett komplement tillskattemyndigheternas möjligheter enligt 46 § TL att på begäran få sådanauppgifter från som behövs för taxeringen. Med stöd av den paragrafenkan skattemyndigheterna sålunda inhämta uppgifter som enligt reglerhar tillförts det nämnda BOK-systemet, t.ex. uppgifter om ett företagsdirektinvesteringar i utlandet. Systemet innehåller uppgifter ombetalningar som överstiger . Enligt vad jag har erfarit avserriksbanken att behålla BOK-systemet som diskuterats.Med hänsyn till den kontrollmöjlighet som därmed finns saknas det enligt minmeninganledning att i det här sammanhanget närmare överväga någon annanliknande form för kontroll av företags eller andra juridiska personersutlandstransaktioner. Mittförslag: Valutabank och fondkommissionär som förvarar utländska aktier ellerandra utländska värdepapper i depå skall efter anmaning lämna uppgifter om detantal och slag av värdepapper som avyttrats samt det erhållnabeloppet dels i fråga om en viss namngiven person, dels i fråga om i förväg ejbestämda personer. Skälen för mitt förslag: Imin redovisning av nuvarande regler om Prop. 1988/89:142 uppgiftsskyldighelnämnde jag all den som har tillstånd att driva fondkommissionsrördse ärskyldig att efter anmaning lämna kontrolluppgifter om avyttringar avvärdepapper. Bestämmelserna, som trädde i kraft , infördes föratt förstärka kontrollmöjligheterna beträffande värdepappersförsäljningar (se prop.1986/87:78). kunde en skaltskyldig korttidsspekulera i aktier ochandra värdepapper och underlåta att redovisa vinslen till beskattning utannågon egentlig risk för att skatteundandragandet skulle upptäckas. Däremotfanns det även tidigare viss möjlighet att kontrollera eventuella avyttringar it. ex. det fall då en skallskyldig erhållit utdelning och det medfört att enkontrolluppgift lämnats om utdelningen. Eftersomdet, som jag sagt, beträffande kontrollmöjligheterna i så storutsträckning som möjligt bör finnas en överensstämmelse mellan inkomster inomlandet och inkomster från utlandet, bör en uppgiftsskyldighet införas i frågaom avyttringar av depåförvarade utländska värdepapper. Denna bör motsvara denskyldighet som finns för fond-kommissionärers handel med svenskavärdepapper. Förslaget medför ändringar i 39 § 1 mom. och 3 mom. TL. 1enlighet med vad jag nu anfört har inom upprättats förslagtill 1. lagom ändring i taxeringslagen(1956:623), 2. lag om ändring i skatteregisteriagen(1980:343), 3. lag om tillämpning avvalutalagen (1939:350), 4. förordning om fortsatt gihighetav valulaförordningen (1959:264). Lagrådets yttrande har inhämtats beträffandeförslaget vid 1. angivnalagförslaget hör inte tiU lagrådets granskningsområde enligt 8 kap. 18 §regeringsformen. Förslagen avseende valutaförfattningama är av sådanbeskaffenhet alt lagrådets hörande skulle sakna betydelse. FörslagettiU lag om ändring i taxeringslagen (1956:623) Imomentet föreslås atl två nya punkter, 4 b och 4 c, införs. 1punkten 4 b ges bestämmelser om en obligatorisk kontrolluppgiftsskyldighet förvalutabank och fondkommissionär avseende utdelning och ränta samt innehavetvid årets utgång av utländska aktier och andra utländska värdepapper somförvaras i depå enligt särskilda bestämmelser om detta. Uppgiflsskyldighetenomfattar sålunda valutabanker och fondkommis- sionärer. Med valutabank förstås sådan bank som efter be- 28 myndigandefår driva handel med utländska betalningsmedel, fordringar Prop.1988/89:142 m. m. Detsamma gäller i fråga om postverket, jfr 2 § valutalagen. Medvärdepapper avses detsamma som i föreskrifter om tillämpning avvalutaförordningen. Som värdepapper betraktas enligt dessa aktier, lottbrevoch andra delaktighetsbevis i bolag samt obligationer och andra skuldebrev,vilka utfärdals för särskilda delar av skuldbelopp och uppenbarligen är avseddaför den allmänna rörelsen. Hit hör även handlingar genom vilka någon fårförfoganderätt över värdepapper (certifikat). Som värdepapper räknas ocksåandel i aktiefond, interimsbevis, delbevis samt teckningsrättsbevis. Riksbankensnämnda föreskrifter är dessutom de särskilda bestämmelser om depåförvaring ochkontoföring som åsyftas under rubriken med avseende på punkt 4b. 1 punkten 4 c föreskrivs en obligatorisk skyldighet för valutabank atl lämnakontrolluppgift på fysiska personers betalningar till eller erhållnabetalningar från utlandet. En förutsättning är dock atl betalningen överstiger25 . Valutabanken skall lämna uppgift om det sammanlagda beloppet av delsbetalningar till, dels betalningar från utlandet . Imomentets elfte stycke föreskrivs att även de nya kontrolluppgifterna enligt 37§ I mom. 4b och 4c skall lämnas på blankett enligt fastställt formulär. Detanges dessutom all särskild uppgiftshandling skall lämnas för varje person. Förslagetinnebär en skyldighet för den som har att lämna uppgift enligt 37 § I mom. 4boch 4c att tillställa även den skatlskyldige ett meddelande med motsvarandeinnehåll som det som finns i kontrolluppgiften i enlighet med vad som gällerför ett flertal andra kontrolluppgifter. 1momentet har införts en ny punkt tio. Den nuvarande punkten tio skall betecknaspunkt elva. nya punkten tio föreslås atl valutabank och fondkommissionär som konloföreller förvarar utländska aktier eller andra utländska värdepapper i depåenligt särskilda bestämmelser om det efler anmaning skall lämna kontrolluppgiftom det antal och det slag av aktier som avyttrats samt det erhållnabeloppet. Etttillägg till nuvarande lydelse av momentet föreslås så atl den möjlighet som finns att hos fondkommissionär med stickprov e.d. av företagna värdepappersförsäljningar möjliggöra kontroll av att uppkomna realisa- 29 lionsvinsler redovisatstill beskattning också kan göras på uppkomna Prop. 1988/89:142realisationsvinster av sådana utländska aktier eller andra utländska värdepappersom avses i 39 § I mom. 10 TL. Etttillägg till nuvarande lydelse föreslås så atl bestämmelserna i momentet intekommer alt omfatta utdelning och ränta i fråga om sådana utländska aktier ellerandra utländska värdepapper som avses i 37 § 1 mom. 4 b TL, dvs. sådana somförvaras i depå enligt särskilda bestämmelser om det. Förslagetlill lag om ändring i skatteregisterlagen (1980:343) Paragrafenbehandlar vilka uppgifter det centrala skatteregistret får innehålla. I punkttolv föreslås ett tillägg så att de uppgifter som skaU lämnas i form avkontrolluppgifter enligt den föreslagna ändringen i 37 § I mom. TL också fårföras in i centrala skatteregistret. Medhänvisning tiU vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen dds föreslårriksdagen att anta förslagen till 1. lagom ändring i taxeringslagen(1956:623), 2. lag om ändring iskatteregisterlagen (1980:343), 3. lagom tillämpning avvalutalagen (1939:350), delsbereder tillfälle att ta del av ett inom finansdepartementetupprättat förslag till förordning om fortsatt giltighet av valutaförordningen(1959:264). Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition förelägga riksd,ägen vad föredraganden anfört för den åtgärd ochdet ändamål som föredraganden har hemställt om. Bilaga1 Utdrag ur protokoll vid sammanträde , justitierådet , regeringsrådetÅke . Enligtprotokoll vid regeringssammanträde har regeringen påhemställan av statsrådet beslutat inhämta lagrådets yttrande över förslägtilllagom ändringi taxeringslagen (1956:623). Förslagethar inför lagrådet föredragits av kammarrättsassessorn '. Lagrådetlämnar förslaget ulan erinran. Fullmäktigei uttalar sig i denna skrivelse för att valutaregleringen i alltväsentligt bör avvecklas men att möjligheten till reglering bör behållas i beredskapssyfle.Fullmäktige föreslår likväl att förordnande ges om fortsatt valutareglering tilloch med . Tiden fram tiU dess skall användas för den fortsattaavvecklingen av valularegleringen och för att överväga och föreslå lösningar påde skattekontroll-, statistikproblem m. m. som valutaregleringens avskaffandemedför. enligtvilken kan ge regeringen fullmakt all utfärda valutareglerandeföreskrifter; varigenomregeringen tar dessa fullmakter i anspråk och ger mycket allmänna bestämmelserom all vissa transaktioner med utlandet kräver tillstånd; samt riksbankenstillämpningsföreskrifter till valulaförordningen, varige nom ger materiella regler om vad som är medgivet. FuUmakterna i valutalagen får under normala förhållanden tas i anspråk endastför ell år i taget. har tagit beslut om att förlänga derasgiltighet och har regeringen satt valutaförordningeni kraft . Dessa två författningar har i stort sett behållitsoförändrade . De omfattande liberaliseringar som skett särskiltunder , och som redovisas i det följande, har alltså inte kommitlill uttryck i della yttre regelverk utan har skett genom ändringar iriksbankens tillämpningsföreskrifter. Densenaste förlängningen av valularegleringen har skett genom lagen (1988:351) omtillämpning av valutalagen (1939:350). Där föreskrives att 2 § första stycket1, 2 och 4-8 samt 5 § 1 och 3 valulalagen skall tillämpas den Ijuli1988 - . Vidarehar genom förordningen (1988:352) om dels fortsall giltighet avvalutaförordningen (1959:264), dels ändring i samma förordning föreskrivitsatt valulaförordningen skall fortsätta atl gälla till utgången av ochatt 6 § skall ha ny lyddse. 3 Liberaliseringsarbetet och dess fortsättande Prop. Bilaga 2 3.1 genomförda liberaliseringar Isitt remissyttrande över valutakommitténs betänkande (SOU 1985:52)angav fullmäktige riktlinjerna för valularegleringens framtida användning.Fullmäktige fastlade därvid att en gradvis men beslutsam avveckling avvalutaregleringen borde inledas för att sedan fortsättas.Fullmäktige tillade: "Endast de delar av regleringen som i dagens lägeframstår som centrala för en framgångsrik penning- och valutapolitik skall undantasfrån den nu fömtsedda liberaliseringen. FuUmäktige finner det intemeningsfullt att närmare ange under vilka förhållanden dessa delar avregleringen kan avvecklas". Beträffande det omedelbaraliberaliseringsarbetet tillades att de viktigaste elementen därvidlag voreslopande av finansieringskravet vid direktinvesteringar samt upphävande avförbuden mot svenskars köp av utländska aktier och av fastigheter i utlandet. Liberaliseringsarbetethar nu pågått enligt de av fullmäktige sålunda angivna riktlinjerna.Bl. a. har följande åtgärder vidtagits. Upplå-ningskravel vid direktainvesteringar i utlandet har avskaffats liksom även kravet på att sådanainvesteringar i princip skall ägas direkt från . Faslighetsinvesteringari utlandet bedöms som direkta investeringar efter samma kriterier som tillämpasför andra branscher.