prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — Kriget ochdet svåra säkerhetsläget i landet begränsar emellertid möjligheterna tillsamarbete med olika biståndsgivare. Landet är en enpartistat.Privat äganderätt är garanterad i landets konstitution. Dödsstraff kanutmätas, men praktiseras i mycket begränsad omfattning. Rättssäkerheten kan inte anses vara god, men ett reformarbetehar inletts i syfte att förbättrasituationen. Kriget gör attrapportering om mänskliga rättigheter, även från oberoende organisationer, ärknapphändig. Från UNlTA-kontrollerade områden finns rapporter om utbreddanvändning av trampminor, förstörelse av bosläder och grödor och andraiattackermot civila mål. Svenskt stöd till befrielserörelsen . Efter självständighet lämnades stöd fränSverige i form av katastrofbistånd. Det långsiktiga utvecklingssamarbetetinleddes är 1979. Inklusive stödet till MPLA före självständighetenuppgår de svenska biståndsutbetalningarna till t.o.m. /88 till I 084 milj. kr. Det nuvarandeavtalet om utvecklingssamarbete omfattar kalenderåren 1987 och 1988.Medelsramen är 272,5 milj. kr. är jämte en avde största bilaterala biståndsgivarna. FN, EG och Internationella röda korsetär andra stora givare. Biståndet är på grund avsäkerhetsläget geografiskt koncentrerat till området kring och kusten norr därom. I avvaktan på en fredslös- -,i/- ning gäller restriktioner för en utvidgning avutvecklingssamarbetet till andra delar av landet. Beredskap bör dock finnas till utökade insatser när krigshandlingarna har upphört. Biståndet omfattarstöd till fiske, hälsovård, transporter, telekommunikationer samtvarubistånd. Bristen på utbildad och erfaren personal är stor, främst inomtekniska områden. Det har lett till ökade personalbiståndsinsatser inom ramen för detsvenska biståndet. Planering av ett andra personalbostadsprojekt har inletts. Genom det svenskasamarbetet främjas i första hand de biståndspolitiska målenresurstillväxt och ökad ekonomisk självständighet. Hälsostödet bidrar tillatt motverka en ytterligare försämring av befolkningens sociala villkor.Frågor rörande demokrati och mänskliga rättigheter har givits ökad uppmärksamhetinom samarbetsprogrammet. Medelsfördelningen framgår av följande tabell: 1988/89:100 Bil. Landsbygdse1ektr i f i er ing (Dembos) Varubistånd och stöd till landsbygdselektrifiering Varubiståndet utgör den största komponenten i biståndet.Det är inriktat på inköp av reservdelar för lastbilar, elmaieriel och råvaror förindustrin, samt papper. En del av varubiståndet har tillsammans med katastrofbistånd använts förinköp av utsäde och jordbruksutrustning till småbrukare i södra . Ett visst stöd har också givits för miljöinsatser inom renhållningsområdet. Kusinärafiske och fiskeriundersökningar Prop. 1988/89: 100 Ril S Stödettill kustnära fiske syftar till att utveckla fisket nort om . a. utbildning, inköp av båtar ochutrustning till fiskeföreningar,organisation och underhäll. Genom stödet har fiskekooperationens ochfiskarföreningarnas ställning stärkts. Vidare stöds fiskeriundersökningar, somsyftar till att förbättra kunskaperna om fisketillgången i vatten. Verksamhetenär väsentlig för den långsiktiga planeringen av fiskesektorn. 1 insatsen ingårundersökningar med forskningsfartyget . bidrar med besättning tillfartyget, forskningsrådgivare och utrustning. Stödet till en fiskeskola i , norr omLuanda, syftar till att utbilda angolansk personal för den modernafiskeflottan. Det svenska stödet omfattar byggnader, personalbistånd ochutmstning. Stödet till hälsosektorn avsersjuksköterskeutbildning, leveranser av läkemedel och planering. Stöd lämnas till hälsoupplysning och program förbekämpning av sömnsjuka, malaria, tuberkulos och lepra. Vidare ingårkonsultinsatser för AIDS-bekämpning. Genom drivs också ettvaccinationsprogram. Katastrofbistånd har lämnats för att lindranöden i landet. Det har omfattat leveranser av jordbruksredskap, utsäde,matolja, mediciner och sjukvårdsmaterial. är en av de största givarnanär det gäller Internationalla röda korsets verksamhet på den angolanskahögplatån. Svenska röda korset deltar i stödet av en protesverkstad i . Prop.1988/89: 100 Bil. Befolkningstillväxt/år BNP/invånare 103 milj. (1986) 2,(1980-1986) (1986) Offentligt nettobistånd/person - totalt (exkl. östländer) (1986) . Ekonomisk och social utveckling Prop.1988/89: 100 Bil.5 Denekonomiska tillväxten i har varit relativt tillfredsställande. harsituationen försämrats, främst beroende på översvämningar ochproduktionsstörningar i form av generalstrejker. De omfattande översvämningarnaunder 1987 och sensommaren/har medfört en betydande nedgång ilandets ekonomi. Regeringen inledde snabbtett hjälp- och återuppbyggnadsprogram efter översvämningen 1987. Produktionenåterhämtade sig i snabbare takt än vad som ursprungligen ansågs möjligt ochskuldsituationen kunde hållas under kontroll. Omläggningen till rehabiliteringoch återuppbyggnad innebar dock ett allvarligt avbräck för landets långsiktigautvecklingsprogram. Översvämningarna underhösten 1987 var de värsta . översvämningskatastrof var ännustörre i omfattning och följdes av vädjanden till givarsamfundet från bl. a.landets president om ökat internationelll stöd. Det har gällt såväl de akutakatastrofbehoven som bidrag till att identifiera och bekämpa de bakomliggandeorsakerna till de ärliga översvämningarna,som har tenderat att bli allt mer omfattande. De tidigare svåraproblemen med stora subventioner på livsmedel till medelklassen i städerna ochstora, icke-äterbetalade krediter till industriföretagen har minskat.Regeringen för nu en stabiliseringspolitik i samarbete med Internationellavalutafonden. Jordbruket ärnyckelsektorn i ekonomi. Det svarar för drygt hälften av BNP. merän tre fjärdedelar av sysselsättningen och en dominerande andel av exporten.Stagnationen som har rått inom jordbruket inger bekymmer.Ökade insatser såsom förbättrad kreditgivning till lantbrukarna, investeringari bevattningsanläggningar samt en för producenterna förmånligare prispolitik päinhemska baslivsmedel är nödvändiga för att återfå dynamiken i produktionen.Målsättningen att uppnå självförsörining av spannmål har skjutits fram med tvåår till 1992. Även industrin, somsvarar för av BNP och av sysselsättningen, har länge befunnit sigi stagnation. Försök har gjorts att stimulera privat företagsamhet och attöverföra förstatligade förelag i privat ägo. Tillväxttakten har dock varitlångsam. Den förbättring i tillväxten som skett har framför allt ägt rum i den småskaliga industrin. Exporten har tidigaredominerats av jute och juteprodukter. har exporten avicke-traditionella varor, i första hand beklädnad, ökat markant och svarar nuför hälften av den samlade varuexporten. Transfereringar från i utlandetverksamma bangladeshiska medborgare har åter ökat. Betalningsbalansen lämnadeett överskott och valutareserven steg till en nivå motsvarande tre månadersimport. Underskottet i bytesbalansen har minskat från av BNP till . befolkningökar med mer än 2 miljoner , vilket bidrar till att allt fler blir jordlösa och att arbetslösheten förvärras. föll realinkomsterna för de fattigare befolkningsgrupperna, vilket bl.a. yttrade sig i en ökad undernäring. Vissa uppgifter lyder dock på att ett trendbrott har inträffat i börian av , delvis till följd av omfattande 240 nödhjälpsarbetenpä landsbygden med syfte att minska undersysselsätt- Prop. 1988/89: 100 ningen under lågsäsongen. Sparandet iBangladesh är mycket lågt. Det inhemska sparandet uppgår endast till3-4 % av BNP. Biståndet svarar för tre fjärdedelar av utvecklingsbudgeten och hälften av importen. Landet ärdock inte mer biståndsberoende än ett genomsnittligt afrikanskt land. Under det gångnaåret har läget avseende mänskliga rättigheter försämrats. Dettahar främst gällt av politisk instabilitet som inträffademellan , då undantagstillstånd rådde. Under denna tidinskränktes ett antal medborgeriiga rättigheter, av vilka de flesta i praktiken eller formellt återupprättades vid undantagstillståndets hävande . Parlamentsvalen imars 1988 präglades av lågtdeltagande och, enligt ett stort antal observatörer, omfattande oegentligheter. Större delen av dem som greps under depolitiska oroligheterna har släppts . erhållerbistånd från flertalet internationella givare. Särskilt stora internationellagivare är bl. a. och . svarar förendast av biståndet till landet. utvecklingssamarbete med regleras avett tvåårsavtal för budgetåren 1987/88 och 1988/89 omfattande 135 milj. kr. per år.Sedan det svenskabiståndssamarbetet med inleddes har ca 2,1 miljarder kr.utbetalats. Biståndet tillBangladesh är i första hand inriktat pä att nä de fattiga på landsbygden. Det koncentreras till landsbygdsutveckling, hälsovård och undervisning. har andelen avbiståndet som går till projekt inom dessa sektorer ökat snabbt på varubiståndetsbekostnad. Andelen uppgår nu till . Medelsfördeiningen framgår av följande tabell (milj. Disponibelt 1987/88 1988/89 Reservationen vid utgången av /88har halverats i jämförel- Prop. 1988/89: 100 se med föregående år.Reservationen hänför sig alltjämt främst till det Bil. Landsbygdsutveckling med inriktning på att gemänniskor lönearbete är den största samarbetssektorn. har stött projektinom denna sektor sedan biståndssamarbetet inleddes med dåvarande Östpakistan. ingicks etttreårigt avtal om stöd till RuralEmployment Sector Programme, som utgör en vidareutveckling av tidigare projekt.Mot bakgrund av gjorda erfarenheter har det nya projektet fått en mer begränsadgeografisk spridning och den tekniska och ekonomiska uppföljningen harförstärkts. Projektet, som även stöds av , omfattar förbättringar avinfrastruktur på landsbygden. Aktiviteter för kvinnor ges särskild uppmärksamhet. stödertillsammans med ett projekt för dränering och vattenreglering,. Stor vikt läggs vid att sociala aspekterbeaktas i programmet och att det skapar långsiktiga förbättringar för defattiga. Tillsammans med ochIFAD stöder , som bedriver bankverksamhet för fattiga pålandsbygden. Lån ges till fattiga på landsbygden för inkomstskapandeverksamhet. av låntagarna är kvinnor. Projektet är ett av de fåframgångsrika fattigdomsinriktade projekten i . harunder året fått svenska bidrag till ett husbyggnadsprogram för de låntagare somförlorade sina hus efter översvämningarna . Stödet är främst inriktat på primärhälsovården.Tillsammans med bekostar ett projekt för inköp och distributionav basläkemedel och A-vitaminkapslar till sjukhus och hälsocentraler i landet.Tillsammans med stöder ett projekt som avser förbättrad distribution,användning och kvalitetskontroll av basläkemedel. stöder ettimmuniseringsprogram som samordnas av . Programmets mäl är att ge avlandets spädbarn skydd mot sex sjukdomar och skydd mot stelkramp för kvinnor ifertil ålder. Ett mindre bidrag harlämnats till en klinik för familjeplanering och utbildningi familjeplanering. bereds en insats som utgör en fortsättningoch utvidgning av detta stöd. stöder i samfinansiering medVärldsbanken ett projekt för förbätt ring och utveckling av primärskolan med särskild inriktning på att öka flickornas deltagande. Biståndet inom denna sektor omfattar bl. a. utveck ling av läromedel, fortbildning av lärare och underhåll av utrustning och 242 byggnader. 1988/89: 100 En stor del av det bundna varubiståndet haranvänts för upphandling av Bil. 5 vete efter de svåra översvämningar somdrabbade landet 1987. I övrigt har det bundna stödet använts för upphandling avkoppar- och aluminiumstänger, kraftkabel, pappersmassa ochnavigationsutrustning. Det obundna varubiståndet har använts för inköp avcement och zink. Utanför landramen lämnas bidrag till svenska enskilda organisationer för egenverksamhet i landet och - i växande utsträckning - för samarbete med lokalaorganisationer. Stödet omfattar bl. a. mödra-och barnavård, familjeplaneringoch yrkesutbildning. Stöd lämnas direkt tillbangladeshiska organisationer som arbetar för att förbättra k, innornassituation. Stöd utgår även till andra enskilda bangladeshiska organisationerför insatser i anslutning till de landramsfinansierade projekten. SAREC stöder ettinternationellt forskningscentrum för diarrésjukdomar i . SWEDFUNDingår som delägare i ett tändsticksföre-tag. 1988/89: 100 Bil. Offentligt nettobistånd/person - totalt (exkl. östländer) . (19861 (19861 Ekonomisk och social utveckling Prop.1988/89:100 Bil 5 Den botswanskaekonomin fortsätter att växa i snabb takt. Särskilt diamantexporten harbidragit till att skapa en valutareserv, som motsvarar import.Skuldtjänsten är låg (5,1985). torka kvarstår problem medvattenbrist, överbetning och en stor livsmedelsimport. Arbetslöshetenförvärras och kan komma att bidra fill social oro. Den botswanska ekonominär nära förbunden med , inte minst inom gruvindustrin. Livsmedel ochfärdigvaror importeras i stor omfattning från . Regionalt samarbetarBotswana inom SADCC med grannländerna för att minska beroendet av Sydafrika.Botswana har från övertagit ägande och drift av järnvägen genomlandet. Vidare har bidrag lämnats från botswansk sida till upprustningen avjärnvägen genom till , den s. k. Limpopo-korridoren har ett förAfrika unikt flerpartisystem och omfattande fri- och rättigheter som ocksåfungerar i praktiken. Det demokratiska politiska systemet har hållit för påfrestningarna av deständiga hoten från . De störstabiståndsgivarna är , , , ,, och samt EG och . Sedan biståndssamarbetet inleddes har ca900 milj. kr. gällande samarbetsavtal avser budgetåren 1988/89och 1989/90 och omfattar 190 milj. kr.. Det svenska biståndetsyftar främst till att minska beroende av samt tillekonomisk och social utveckling och utjämning. Det är koncentrerat pålandsbygdens behov genom insatser för dricksvatten-försörining, utbildning,distriktsutveckling och småindustri. Personalbiståndet omfattar för närvarandeett femtiotal personer. Direktsamarbete mellan botswanska och svenskainstitutioner och organisationer har vuxit fram somsamarbetsrelationerna breddas utanför gåvobiståndets ram. Det svenska biståndetinriktas på bredare samarbete samt kunskaps- och kompetensutveckling. Särskildaansträngningar görs på miljöområdet och för att nå kvinnor. Medelsfördelningen framgår av följande tabell(milj. 17 1988/89. Utbetalt 1987/88 Planerat 1988/89 Huvudmålet för svenskt stöd lill sektorn är attge basutbildning för barn och vuxna. Stödet utformas så att det når särskiltutsatta grupper. Ett nytt, fyraårigt avtal har ingåtts med inriktning på atthöja kvaliteten i undervisningen. Detta sker genom kunskapsutveckling ochinstitutionsuppbyggnad. Stöd för byggnation och driftskostnader avvecklas.Utbildningsradion och deltar i samarbetet. Studier genomförs omde som inte går i primärskolan. Ett försöksprogram förutbildning av fattiga kvinnor i grönsaksodling har givit goda resultat.Grundläggande arbetsmarknadsutbildning ingår även i programmet, liksomfortsatt stöd till alfabetiseringsprogrammet. Detsvenska biståndet har bidragit tillatt 290 byar fått förbättrad försörining med dricksvatten. Samtliga byarplanerades få vatten på gångavstånd 1990, men den långvariga torkan har tvingatfram ändrade dispositioner. Regeringen har beslutat om ettkatastrofförebyggande program med upprustning av existerande anläggningar. Enutföriig undersökning av de underiordiska vattenresurserna ska göras inom ramenför en '"National Water ". En genomgripande utvärdering avdet svenska stödet till sektorn har påbörjats och ska ligga som underlag förbeslut om fortsatt stöd. I programmet ingår ett stort personalbistånd ochbundet bistånd till ett värde av minst 10 milj. kr. a. tungalastbilar. Programmet avser stärka de kommunalamyndigheternas kompetens och kapacitet att överta ett större ansvar fråncentrala instanser. Stödet är i första hand inriktat på utbildning avtjänstemän på olika nivåer. Andra delinsatser är stöd till arbetsintensivaverksamheter på landsbygden och uppbyggnad av underhållsenheter förvattenanläggningar i distrikten. En insats avser stöd till fysisk planering pådistriktsnivå. 1988/89: 100 Ril 5 Insatsen syftar tillatt utveckla producerande företag och skapa sysselsättning. gjordes en utvärdering av stödet tillsmåindustrin. Slutsatserna var kritiska mot programmets effektivitet, både vadgäller utvecklingseffekter och kostnader för rådgivning. Ytterligare underlagtas fram /89 för beslut omoch i vilken form insatsen skall fortsätta. Personalbiståndet omfattar ca 30kontraktsanställda och ca 15 personer anställda av med löneförstärkningfrån . Bostadsbristen i har medfört att rekryteringsstoppinförts för ett 10-taltjänster. Bostadssituationen bedöms komma att förbättras . Konsultfonden har använts bl. a. förfortsatt stöd till ett trafiksäkerhetsprogram,ett järnvägsprojekt, en studie av flygledning och till insatser som kan bana väg för ett bredaresamarbete. Utanför landramen utgår svenska bidrag tillregionalt samarbete inom SADCC föratt modernisera järnvägens signal- och telesystem. Avtal har ingåtts om delfinansiering av reparationer avvägen till från katastrofanslaget. Samarbete påforskningsområdet med SAREC pågår. Stöd utgår även till enskildaorganisationer, flyktingar, kvinnor och kultursamarbete. Inom miljö- och markvårdsområdet bidrar till studier i fysisk planering för Gaborone-regionenoch Ngamiland. Förslaget till ennationell naturvårdsstrategi, somhar utarbetats med svenskt stöd genom (lUCN) skall behandlas iparlamentet /89. 1988/89: 100 Bil. '-s.., Ilubabor .." Jmirrii -11 .'".......... . "Ke'v.4' h -ii " - * Getiti\y< Befolkningstillväxt/år BNP/invånare 43.5 milj . (19861 " (1980-86) Offentligt nettobistånd/person - totalt (e.xkl. (19861 5, . Ekonomisk och social utveckling Prop.1988/89: 100 5 Etiopienär ett av världens fattigaste länder. Ekonomin är starkt beroende av jordbrukssektorns utveckling och priserna påvärldsmarknaden för den viktigaste exportgrödan kaffe, som svarar för ca 60 %av exportinkomsterna. Den samlade produktionenväxer allt långsammare. Tillväxten ijordbrukssektorn är lägre än för ekonomin i sinhelhet, och produktionen är knappast större än för 15 år sedan.Investeringarna är otillräckliga och sparkvoten av BNP. En kraftigsänkning av per capita-inkomsten kan konstateras sedan revolutionen . Självförsörjning vadgäller livsmedel ges högsta prioritet. Jordbrukspolitiken har dock varit mindre lyckad. Kombinationenav låga priser till bönderna, obligatoriska leveranskvoter, visskollektivisering av jorden, regionala handelshinder och ett statligtuppköpsföretag för spannmål, som motarbetar privata upphandlare, har lett till stagnation inom jordbruket.Livsmedelsunderskottet beräknas tillåtminstone en halv miljon ton åriigen och behovet av mat växer genomfolkökningen med omkring . Om det regnar mindre än normaltfinns risk för svält för av befolkningen på landsbygden. 1 slutet av 1987signalerade den eliopiska regeringen emellertid vissa förändringar avjordbrukspolitiken. Höjda uppköpspriser på spannmål och minskade kvoter tilldet statliga uppköpsorganet beslutades. Handel mellan regionerna skall tillåtas och privata spannmålshandlarekommer att återfå sina licenser. Någon utvärdering av effekterna av de vidtagnaåtgärderna föreligger ännu inte. Skuldsituationen harunder 80-talet blivit alltmer betungande. Trots detta har skött sina räntebetalningar ochamorteringar. Det senaste årets utveckling pekar dock mot att skuldbördan nuökar snabbt och riskerar försätta landet i en allvarlig ekonomisk situation. Utöver den mycket högabefolkningstillväxten på och den lågainvesteringsnivån inom jordbruket utgör krigssituationen i landets norra delardet avgjort största hindret mot en stabil ekonomisk och social utveckling.Inbördeskriget, som har pågått , ianspråktar avstatsutgifterna och binder i övrigt stora mänskliga och politiska resurser.Trots att samtliga inblandade parter i konflikten mer eller mindre öppetuttalar att en militär lösning är orealistisk, fortsätter stridigheterna somberör miljontals människor. Den militäramobiliseringen för kriget i norr, jämte statsledningens metoder för attgenomdriva kollektivisering, bybildningar och vissa folkomflyttningar, skerutan ett rimligt iakttagande av mänskliga rättigheter. Opposition och fridebatt i västeriändsk bemärkelse, förekommer inte i . En begränsadfrigivning av politiska fångar, som fängslats av den nuvarande regimen, harskett. Några avgörande förändringar till det bättre vad gäller MR-situationen ilandet kan ej heller skönjas. Trots sin fattigdom hörEtiopien till de som mottarminst bistånd. Störst bilateral givare är , medan Väridsbanksgruppen och EG är störst bland de multilaterala organisationerna. bistånd Prop.1988/89: 100 Svenskt bilateralt bistånd har lämnats till sedanmitten av 50-ta- let.Därmed är landet vårt äldsta programland. Ihuvudsak har det svenska utvecklingsbiståndetvarit koncentrerat till sektorerna jordbruk, hälsa och utbildning. Utvecklingssamarbetetmed regleras av ett tvåårigt avtal för budgetåren 1988/89 och 1989/90. Ramenför tvåårsavtalet är 290 milj. kr. Sedan det svenska biståndet inleddes - fram till innevarandebudgetår -har ca 2 miljarderkronor utbetalats. Det svenska biståndet är inriktat på följande trehuvudområden: - skyddav miljön och förbättring av de framtida förutsättningarna för en ökad livsmedels- och skogsproduktion, - utbildningoch kunskapsutveckling, - humanitärtmotiverade insatser. Tillväxt- ochutjämningsmålen är centrala i de svenska biståndsansträngningarna. Frågorrörande demokrati och mänskliga rättigheter har kommit att spela en alltviktigare roll i dialogen rhed den eliopiska regeringen. Medelsfördelningen framgår av följande tabell (milj.kr. Det regionala stödet för integrerad landsbygdsutvecklingi sydöstra utvecklingszonen () har /87 begränsats och avslutas när det nu gällande avtalet löper ut . inleddes ett långsiktigt stöd tilldet s. k. somomfattar markvårdsinsatser, skogsplantering och jordbruksutveckling, miljöundervisning, primärhälsovård ochätgärder för katastrofberedskap i ett område som i huvudsak omfattar sydvästradelen av Welo-re-gionen. 1988/89: 100 Ril 5 Skogsprogrammetutgör en viktig del av de ansträngningar som görs för att skydda miljön och bevara marken för framlidaproduktion. stödet avser utbildning och insatser förförbättrad statskogsförvallning. En stor del av landels skolor har byggts meddelfinansiering från . Det fortsatta stödet kommer atl koncentreras tillbyggande och möblering av primärskolor, skolboksproduktion, lärarfortbildning,vuxenutbildning och planering/ulbildningsstalistik. Stödet till hälsosektorn omfattar utbildning,mödra- och barnavård inklusive familjeplanering, omgivningshygien samtadministration. Programmet som har en kataslrofförebyggandeinriktning, genomförs i den torkdrabbade regionen . Genom programmethar stora delar av befolkningen fått tillgång till dricksvatten inom rimligtavstånd. Ökad tonvikt kommer att läggas på underhåll genom folkligt deltagande. Personal- och konsultfonden har i storutsträckning utnyttjats för förvaltningsutbildning. SAREC bedriver forskningssamarbete med detetiopiska forskningsrådet Etiopian Science and Technology Commission, ESTC.Sedan 1979 har sammanlagt 52 milj. kr. utgått i stöd. Forskningen är bl.a.inriktad på jordbruk, hydrologi och medicin: Det totala svenskabiståndet till uppgick under1987/88 till omkring 350 milj. kr., varav 145 milj. kr. från landramen, ca 150milj. katastrofmedel, ca 10 milj. kr. bidrag genom enskilda organisationeroch ca 8 milj. kr. forskningsstöd via SAREC. Dessutom lämnades stöd via BITStill projekt med ca 15,8 milj. kr. EGAL - -z...~ / 1 ,.' /CantchuW-.,-------- & 7\p,,£;s«yBISSM7 0 _ _ 50_ - K» km 1988/89: 100 Bil. Befolkningstillväxt/år BNP/invånare 0,9 milj. (1986) (1980-86) 170dollar (1986) Offentligt nettobiständ/person - totalt (exkl. östländer) (1986) . Ekonomisk, och social utveckling Prop.1988/89:100 Jordbruket i svarar för drygt hälften avBNP och för En stor del av befolkningen lever päsjälvhushållning. Ägarfördelningen av jorden är jämn, vilket medför attinkomstskillnaderna pålandsbygden inte är så stora.