prop · GC03140 · 1988-12-31 00:00:00 — Dessa är ofta små och geografiskt spridda. Att SMAK, som anges i utredningen, skulle kunna klara denna kontroll enbart genom omdisponeringar och rationaliseringar bedömer RRV vara orealistiskt. Det skulle i så fall sanno likt innebära att kontrollen av stora leverantörer skulle komma att eftersät tas. EnligtRRV:s uppfattning är del självfallet önskvärt alt potatis, som konsumenternabedömer vara dålig, inte kommer ul på marknaden. Om förslaget att all potatisskall klassificeras leder till en ökad kassation eller dylikt innebär dettaonekligen en ökad resursförbrukning, dvs. en samhällsekonomisk kostnad. Dennakostnad borde, oavsett om den kommer att belasta konsumenterna ellerproducenterna, ha beräknats. Slutligenbedömer RRV att förslaget att vid sidan av livsmedelsverket läggauppgifter inom potatiskontrollen på jordbruksnämnden, sannolikt kommer attleda till ökade kostnader för statsverket. Föratt förbättra kvaliteten på potatis anser RRV atl man bör pröva möjligheten allslopa den offentliga klassificeringen och kontrollen av potatis. Företagen börinom ramen för de generella krav, som finns i livsmedelslagen ochmarknadsföringslagen, ges samma möjligheter atl marknadsföra högkvalitativpotatis som man nu har i fråga om grönsaker och andra livsmedel. Om enklassificering och kontroll motsvarande den SMAK svarar för behövs, bördenna helt bli en fråga för branschen. Finansiellt stöd från statens sida börendast ges till forskning och till informationsåtgärder, som syftar till attförbättra konsumenternas kunskaper om potatisens näringsvärde och derasförmåga att själva bedöma potatisens kvalitet. RRVanser även att prisregleringen inom potatisområdet bör ses över i syfte atl förbättra den potatiskvalitet som konsumenterna får. Att inom ramen för elt regleringssystem ge pristillägg anser RRV dock inte vara en framkomlig väg, utan i stället bör införselavgifterna på potatis minska och stödlagringen av potatis begränsas. ---- Enimportökning av högkvalitativ utländsk potatis bör kunna accepteras,eftersom importen bör leda till att konkurrensen ökar och att kvaliteten totalt sett förbättras. Detta torde då leda till att potatiskonsum tionen i landet ökar och att härigenom den inhemska produktionen kan hållas uppe. bör möjligheterna att exportera svensk potatis medges för oklassificerad och ordinär potatis och inte som synes vara fallet begränsas till högkvalitativa sorter. RRVavstyrker i alla delar utredningens förslag. Om emellertid en ökad Prop.1988/89:140 reglering och kontroll av potatis skulle övervägas anser RRV Bilaga6 atllivsmedelslagen måste ändras, eftersom försäljningsförbudendast kan ges för potatis som är otjänlig som människoföda altde koslnadsmässiga konsekvenserna av de skärpta klassificeringsreglerna måsteutredas i enlighet med bestämmelserna i begränsningsförordningen (1987:1347) attmöjligheterna till en bättre anpassning till bör undersökas attstaten bör skaffa sig ett majoritetsinflytande i SMAK, eftersom SMAK är ettkontrollorgan med myndighetsliknande funktioner, jfr lagen (1985:1105) omobligatorisk kontroll genom teknisk provning och lagen (1975:444) ombeslutanderätt vid riksprovplats som inte är myndighet. ---- 1syfte att begränsa ramlagstiftningens omfattning kan det därför varalämpligt att statsmakterna beslutar om reglernas utformning och att såledesinte, som är fallet, uppgiften delegeras till den centrala förvaltningsmyndigheteninom området. 1.14ICA-förbundet instämmer i jordbruksnämndens bedömning att nuvarandedeklarations- och kontrollsystem i princip bör bibehållas. 1.16Kooperativa förbundet: Inom livsmedelsverket har utarbetats ett förslag tillharmonisering av nordiska märkningsbestämmelser för färdigförpackadelivsmedel. Förslagen i jordbruksnämndens rapport ställer i vissa avseendenstörre krav på uppgifter och upplysningar (exv. bäst-före-dag) än vad somframgår av harmoniseringsförslaget. I valet mellan de båda förslagen föredrarKF jordbruksnämndens förslag. KF utgår dock ifrån att en synkronisering mellande båda förslagen kommer atl ske. 1övrigt kan KF i allt väsentligt instämma i de förslag som lämnas i rapporten.--- 1.18Landstingsförbundet finner det angeläget att livsmedelskvalitén påpotatisområdet ytterligare förbättras. Därför bör all potatis kontinuerligtkvalitetskontrolleras. Del är också enligt förbundet väsentligt att informationges till konsumenterna om potatisens beskaffenhet. 1.24 instämmer i utredningensförslag att grunden för ett fungerande system för fungerande kvalitetsbetalningär främst att man använder sig av adekvata kvalitetskriterier och att skillnadernamellan kvalitetsklasserna är tydliga. 1.25 : Lika viktigtsom märkning och klassificering av potatisen är att den förvaras rätt ibutikerna något man kanpåstå att handeln inte tar på allvar. Det finns anledning att tittapå detta och överväga nya bestämmelser för förvaring av potatis. 1.26 Institutetför livsmedelsforskning: Av stor vikt för att en kvalitets märkning skall vara meningsfull sett ur konsumentens synvinkel är att de analysmetoder och kvalitetskriterier som används vid klassifiveringen motsvarar konsumenternas egen uppfattning om vad som är god och dålig kvalitet. Här kan hänvisas tiU en undersökning av konsumenters attityder till kokegenskaper som gjordes i samarbete mellan och , och som dessbättre i detta fall visade ganska god överens stämmelse mellan SMAK:s kriterier för kokegenskaper och konsumentens uppfattning. Men hur prioriterar konsumenten olika kvalitetsegenskaper i Detta är viktigt all klarlägga och la hänsyn till 30 för atlkvalitetsmärkningen skall upplevas som meningsfull av konsumen- Prop.1988/89:140 ten. Viktigtär också att klarlägga vilken sakinformation som måste förmedlas tillkonsumenterna för att objektivt sett viktiga kvalitetsegenskaper skallefterfrågas. Här skall endast framhållas behovet av slorlekssortering som äravgörande för ett gott kokresultal, speciellt vid kokning av potatis istorhushåll. Delär------ viktigt att det nuvarande deklarations- och kontrollsyste met i SMAK:s regi utvecklas och förfinas i syfte att ge konsumenten bästa möjliga utbyte. 1.29Sveriges potatisodlares riksförbund delar jordbmksnämndens gmndsyn beträffandevikten av hög konsumentkvalitet. I allt väsentligt delar SPOR jordbruksnämndensbedömningar av nödvändiga förändringar av nuvarande system. Dåpotatisproduktionen emellertid är årsmånsberoende är det angeläget attdetaljerna i ett nytt regelverk anpassas till de verkliga fömtsättningar sområder. SPORfömtsätter därför att de olika problemområdena noggrant analyseras och att denslutliga detaljutformningen fastställes först efter underhandlingar mellanmyndigheter, handel, forskning och odling. Detär bl.a. viktigt att noga fastställa ansvarsområdet genom att bl.a. definiera begreppet gårdsförsäljning så att osäkerhet ej kommer alt råda om vilken typ av försäljning som kommer att vara undantagen deklara tionsskyldighet. Beträffandeinförande av begreppet "Bäst-före-datum" är del angelägel att nogautreda olika distributions- och hanteringsformers fömtsättningar då detta är avavgörande betydelse för produktens hållbarhet. Vidare är det viktigt att sånoggrant som möjligt analysera ansvarsfördelningen mellan olika handelsled. Angivandeav potatissort på förpackningen har debatte rats flitigt. Avsevärda åsiktsskillnader har framkominit. Vid en förändring av systemet är det av stor vikt alt reglerna utformas så att konsumenterna får riktig information.-- 2 Behovet av ett samhällsstött kvalitetsarbete 2.2Statens pris- och kartellnämnd: SPK ställer sig dock mera tveksam till JN:sförslag på ytterligare reglering och kontroll för att avhjälpa dessa. SPKvill här liksom i tidigare yttranden peka på att ytteriigare kvalitetskrav kaninnebära en ökad statlig styming vilket i sin tur kan öka behovet av regleringoch kontroll och ge ökade kostnader för konsumenten. En marknadsmässiganpassning till konsumentens önskemål om ett differentierat produktutbud börvidare kunna ske genom kontrakt och andra avtal mellan handel och producenterutan att samhällets kontroll utökas. SPKvill även påpeka att förslaget, då det innefattar en betydande utökning av den samhällsunderstödda kontrollen, bör omfatta en utred ning av de koslnadsmässiga konsekvenserna av detta. 3 1988/89. I saml Nr 140. 2.3 : delarjordbmksnämndens åsikt Prop. 1988/89: 140 att ett samhällsstöttkvalitetsarbete på potatisområdet bör bibehållas. 2.4 Lantbruksstyrelsen har tidigare i yttrande den 27augusti 1986 över betänkandet (SOU 1986:25) "KontroU av livsmedef uttalatatt det är svårt att dra en bestämd slutsats om kvalitetsmärkningen ochkvalitetskontrollens värde samt ifrågasatt behovet av en omfattande statligreglering och kontrollorganisation. Lantbmksstyrelsen anförde därvid att"Enligt styrelsens uppfattning är potatis numera inte en så problemfylldprodukt att en omfattande statlig reglering och kontrollorganisationerfordras. Det bör ankomma på odling och handel att avgöra ambitionsnivån isåväl märkning som kontroll liksom atl organisera och finansiera kontrollen.Det bör ankomma på jordbruksnämnden alt ansvara för erforderlig insyn iverksamheten i den mån kontrollen berör jordbmksnämndens verksamhet ellerkollektiva medel inom jordbmksregleringen tillskjuts". Lantbruksstyrelsenstår fast vid denna ståndpunkt. Om ett avskaffande anses vara en för långtgående avreglering förordar styrelsen ett frivilligt system. 2.5 anser, liksomjordbruksnämnden, alt ett deklarations- och kontrollsystem baserat på delnuvarande systemet bör bibehållas. 2.8Statskontoret: Vi är emot ett rigoröst allomfattande kontrollsystem som i värsta fall kan motverka sina syften genom att det försvårar enskilda initiativ för att höja kvaliteten.---- 2.10 : Hänvisande till attmatpolatis utgör ett viktigt baslivsmedel, som enligt näringsfysiologiskexpertis bör öka sin andel i kosten, finner angelägel alt ett samhällsstött kvalitetsarbete får bedrivas även ifortsättningen. talar också förhållandet att det fortfarande kanriktas kritik mot en del av den saluförda potatisens kvalitet. 2.11 Skogs- och jordbrukets forskningsråd------------ serdel som mycketangelägel all ett samhällsstött kvalitetsarbete även fortsättningsvis bedrivespå potatisområdet. 2.13Husmodersförbundet och Samhälle anser att samhällets kvalitetskontrollskall fortsätta och att kraven på potatisen i olika kvalitetsklasser är bra,men måste kontrolleras noga från ansvarigt håll så inte produkten får sämrekvalitet. 2.15Konsument-Forum: På frågan om det behövs ett samhällsstött kvalitetsarbetevill vi betona vikten av alt ett sådant verkligen utvecklas. Potatisen, som ettav våra bästa baslivsmedel, både ur näringssynpunkt och hushållsekonomisksynpunkt, måste prioriteras väsentligt mera. 2.19Lantbrukarnas riksförbund: Det är enligt LRF:s uppfattning viktigtmed ett kvalitetssystem sorn täcker hela kedjan från producent till konsument. Detta bör vara så utformat atl de olika kvalitetsklasserna är tydliga och att man skapar incitament till ett kvaliletsmedvetande i alla led. För att få heltäckande kvalitetsregler anser LRF all det krävs ett samhällsstött kvalitetsarbete. Enligt LRS:s uppfattning bör potatisen så- 32 lundakontrolleras inte enbart utifrån hygiensynpunkt utan även från Prop.1988/89:140 kvalitetssynpunkt. 2.22Svensk matpotatiskontroll: åsikt att samhälletskvalitetskontroll inom matpotatisområdet även fortsättningsvis bör bibehållasdelas av SMAK. Det är vår uppfattning att kvaliteten på matpotatis i hög gradförbättrats genom det kontroll- och informationsarbete som utförts under de 35år verkat. 2.28Sveriges potatishandlares riksförbund delar uppfattningen att det behövs ettsamhällsstött kvalitetsarbete på polatisområdet. 3 Ansvarsförhållande mellan olika myndigheter 3.1Socialstyrelsen: Beträffande ansvarsförhållandet mellan myndigheter harsocialstyrelsen intet att erinra mot förslaget alt ansvaret för kvalitén påalla jordbruksprodukter skall vara samlat hos jordbmksnämnden och attlivsmedelsverket, som , bör ha ansvaret för livsmedelshygieniska frågoroch märkning. fömtsätter att fasta samarbetsformer etablerasmellan berörda myndigheter. 3.3 :-- Uppgiften att fastställa s.k.livsmedelsstandarder, vars syfte är atl tillförsäkra konsumenten livsmedel avgod kvalitet, hör till livsmedelsverkets ansvarsområde. En standard förmatpolatis skiljer sig härvidlag inte från övriga standarder. Mot denna bakgmndanser verket att de bestämmelser som reglerar den offentliga kvalitetskontrollenbör utfärdas inom livsmeddslagsliftningens ram. Ansvaret för tillsynen böråvila livsmedelsverket.------ 3.4 Lantbruksstyrelsen: Som lantbmksstyrelsen anfört isitt tidigare nämnda yttrande bör lantbmksslyrelsens ansvar förkvalitetsmärkning och kontroll upphöra. Livsmedelsverkels samt hälso- ochmiljöskyddsnämndernas befattning med kontrollen av matpotatis bör på sammasätt som vara begränsad lill vad som motiveras ur tjänlighetssynpunkt. Dåtyngdpunkten i kvalitetsarbetet i ökad omfattning kan förväntas förskjutas motden typ av uppgifter för vilka jordbmksnämnden har ansvar, bör ansvaret förkvalitetskontrollen i övrigt föras till jordbmksnämnden. 3.5 vidhåller sin uppfattning iremissvaret på livsmedelskonlrollutredningen att verket i stället förlantbmksstyrelsen bör vara den statliga myndighet som skall utfärdabestämmelser om märkning och kontroll av matpotatis. Dessa bestämmelserutfärdas för att tillförsäkra konsumenterna livsmedel av god kvalitet, och bördärför liksom andra bestämmelser avseende livsmedelsstandard beslutas avlivsmedelsverket. Någotnytt av betydelse för detta ställningstagande har jordbmksnämnden inte anfört.Livsmedelsverket menar att kvalitetsmärkningen utgör ett viktigtkonsumentintresse och bestämmelserna om kvaliletsmärkt potatis är därmedlikställda med s. k. livsmedelsstandarder. Därtill kommer ansvaret förlivsmedelshygieniska frågor som redan faller inom livsmedelsverkets område. .3.8Statskontoret:- har ansvaret för prisregle ringen och bör så ha även vad gäller potatis. 3.11Skogs-och jordbrukets forskningsråd: Beträffande ansvaret för detta Prop.1988/89:140 arbete synes det föreslagna arrangemanget, med livsmedelsverketansva- Bilaga 6 rigt för de livsmedelshygieniska och redlighetsmässigafrågorna i handelsledet och jordbruksnämnden kvalitetsfrågor av typväxtförädling, produktion och hantering vilka styrs bäst via prissättningen,som en ändamålsenlig lösning. 3.13 och Samhälle anser altlivsmedelsverket bör ha ansvaret för kontrollarbetet i samarbete medjordbruksnämnden. 3.14 : Huvudmannaskapet för detta systemhar vi tidigare förordat tillfalla SLV. Vi har i denna ståndpunkt förutsatt atlfasta, problemfria samarbetsformer etableras mellan SLV och JN. ---- Någranya tunga argument för ICA att ändra ståndpunkt har inte förebringatsi denna rapport. 3.15 Konsument-Forum:Eftersom livsmedelsverket säges skall ta konsu menternas intressen till vara, kan del vara lämpligt att konsumenlkraven (inkl. hygien och hälsa) kommer från detta håll. Arbetet med att "verkstäl la" kvalitetskraven bör därför ligga på jordbruksnämnden, som verkar ha mera relationer till jordbruket och betalningsfrågorna. Avsnittetavslutas med att föreslå all fasta samarbetsformer etableras mellan SLV och JN.Vi anser det vore lyckligare och mera produktivt om i stället för samarbete detutvecklas former för förhandlingar. 3.19 Lantbrukarnasriksfiirbund: Kontrollen skall också syfta till attge rätt signaler från konsumenter till handel och odlare så alt incita ment skapas för en kvalitetsproduktion. För att detta skall kunna ske är det viktigt att ansvaret för att övervaka och driva kvalitetsfrågorna läggs hos en myndighet som är insatt i och kan arbeta med kvalitetsfrågorna från primärproduktionen fram till konsumentledet. Eftersom kvalitetsbetal ningen för jordbmksprodukterna i första förädlingsledet är en del av jordbruksregleringen och det finns elt samband mellan de kvalitetsregler som föreslås gälla för jordbmket och handeln anser LRF liksom jordbruks nämnden det naturligt att jordbmksnämnden får ansvaret för hela kvali tetsarbetet på matpotatisområdet. 3.20 tillstyrker förslaget attlivsmedelsverket bör ha ansvaret för kvalitetsarbetet samt delivsmedelshygieniska frågorna. Med hänsyn till sambandet medjordbmksregleringen bör fasta samarbetsformer etableras mellan SLV och JN. 3.21 Samarbetsgruppen for alternativ odling instämmermed förslaget angående ansvarsförhållandet men vi vill ytterligare understrykaatt ett fast samarbete bör etableras mellan SLV och JN. 3.22 Svensk matpotatiskontroll: JN har i denna frågainte anfört några sådana omständigheter som ger SMAK anledning atl frångå detställningstagande som gjorts i tidigare remissyttrande, nämligen attlivsmedelsverket bör ha ansvaret för kvalitetsföreskrifter avseendematpotatis. SMAKinstämmer i JN:s syn atl kvalitetsbetalning av jordbmksproduk ter är ett viktigt slyrinstmment. Sådan kvalitetsbetalning kan självfallet genomföras på gmndval av de kvalitelsföreskrifter som gäller för matpota tis, oberoende av vilken myndighet som har ansvaret för föreskriftema. SMAKdelar JN:s uppfattning att fasta samarbetsformer mellan JN och Prop.1988/89: 140 SLV bör etableras. Det är viktigt för det fortsattakvalitetsarbetet att frågan Bilaga 6 avgörs. 3.24Svenska kommunförbundet: Styrelsen anser att ansvaret för den livsmedelshygieniskakontrollen bör åvila livsmedelsverket. Styrelsen instämmer i utredningensförslag att uppgifter rörande kvalitetsdeklaration och kvalitetskontroll inommatpotatisområdet bör åvila jordbruksnämnden. Vi vill betona vikten avsamarbete mellan och statens jordbruksnämnd i dessafrågor. 3.27 : Frågan ommyndigheternas kva-litelsansvar sammanhänger med organisationernas möjligheteratl utöva styrning och kontroll. Vi ser här som naturiigt att jordbruksnämndenoch livsmedelsverket delar ansvaret. Om kvalitetsansvaret skärps iförpackar-ledet för att ge fullgod kvalitet i konsumentledet, börjordbruksnämnden ha ansvaret t. o. m. förpackariedet. Det faller sig naturiigtatt SLV tar över ansvaret från denna punkt. Denna ansvarsfördelning ger, menarvi, ansvar med reell möjlighet att påverka hela skeendet från sättning tillkonsumtion. 3.28 : Med hänsyntill den nära koppling av producent- och konsumentledet som finnes vad avserkvalitetsfrågor på matpotatis anser vi att huvudmannaskapet för kvalitetskontrollenbör överflyttas lill JN. 4.1 Socialstyrelsenstöder också förslaget om atl deklarationspliklen bör utökas till att omfatta även odlarnas försäljning lill konsumenterna t.ex. torghandel, gårdsbutik och liknande. Vidsjälvplockning bör det dock vara tillräckligt med att uppgift om sorterna ges. ---- Beträffandeförsäljning av oförpackad potatis i detaljhandel ansersocialstyrelsen att uppgifterna skall lämnas på anslag intill potatisen.Anslaget skall förutom uppgift om kvaliletsklass och sortnamn ge uppgift omleverantörens namn och hemort, leveransdag, bäst-före-dag och om hur potatisenbör förvaras. 4.2 ställer sig avvisande lill förslaget att ta bort sortnamnen. Dessa kan i stället kompletteras med information om de egenskaper som utmärker potatisen. SPKär positiv till en utökning av märkningskraven på löspotatis. SPK ser det sommycket viktigt att det klart framgår var potatisen är odlad men är av praktiskaskäl mera tveksam till betydelsen av att leverantörens namn och hemort skalldeklareras. 4.3 Konsumentverketanser att kravet på sortnamn måste kvarstå. Jord bruksnämndens förslag innebär en betydande försämring för konsumen ten. För många är just sortnamnet en avgörande information i köpsitua tionen. Vadgäller förslaget att ta bort kravet på medlemsskap i SMAK för alt få 35 användaSMAK-märket ifrågasätter verket om en sådan förändring kom- Prop. 1988/89:140 mer medföra någon förbättring från konsumentsynpunkt. 1övrigt tillstyrker verket förslagen rörande kvalitetsdeklaration. 4.4 Lantbruksstyrelsen:-- Styrelsenär utöver vad sagts mot bakgrundav erfarenheterna av hur nuvarande märkning och kontroll i vissa avseenden fungerar allmänt sett tveksam till vidgade krav på kvali tetsdeklaration. Jordbruksnämndenhar föreslagit vissa skärpningar vid odlares försäljning lill konsument, t.ex.vid torghandel, liksom vid lösviktsförsäljning. Betydande svårigheterföreligger att genomföra en tillfredsställande kontroll i dessa avsnitt, vilkettillsammans med tveksamhet om kontrollens värde talar för att kraven påmärkning i stället bör mildras i den riktning som tidigare föreslagits. Jordbruksnämndenhar föreslagit att uppgift om sortnamn inte skall vara obligatorisk utan kunnaersättas med andra uppgifter, t.ex. uppgift om kokegenskaper. Skäl kan anförashärför. Det måste dock observeras att det föreligger icke obetydligasvårigheter att och med någorlunda exakthet enkelt beskriva och bestämmapotatisens egenskaper. Ett slopande av kravet alt ange sortnamn medför ocksåatl kvalitetsmärkningens begränsning till godkända sorter, varsmatpotatisegenskaper provats, bör slopas. Konsumenternas möjligheter att väljamatpolatis med önskade egenskaper begränsas därmed sannolikt till viss del. Möjlighetenatt frivilligt ange sortnamn i kombination med konsumenternas efterfrågan av påolika sätt kvalitetsdeklarerad vara bör dock vara tillfyllest för attkonsumenternas behov skall tillgodoses. 4.5 anser att märkningsbestämmelser för potatis så långt det är möjligt bör utformas på motsvarande sätt som för övriga förpackade livsmedel. Verket tillstyrker därför förslaget att märknings kraven bör utvidgas till att även gälla odlarnas försäljning direkt till konsument av förpackad potatis. ---- Imotsats till vad jordbruksnämnden föreslagit anser verket att sortnamnetskall vara en obligatorisk del av uppgiften om livsmedlets slag. För attunderlätta marknadsföringen av för konsumenterna mindre kända potalissorter kandet i undantagsfall finnas skäl att medge dispens från detta krav och vidarekan uppgift om kokegenskaper o.d. frivilligt anges på förpackningarna. Vidlösviktsförsäljning i butik av potatis direkt till konsument skall vissa av demärkningsuppgifter som är obligatoriska för förpackad potatis anges på ettanslag. föreslår att sådana anslag även skall rymmaförvaringsanvisning, leverantörens namn och hemort samt leveransdag.Livsmedelsverket anser att uppgiften om leverantören är en mindre väsentliginformation för konsumentema. Intressantare är i stället uppgift om odlare, menav praktiska skäl t.ex. blandning av flera partier är dock denna informationsvår att lämna. Förslagetom att förvaringsanvisning och leveransdag skall anges på anslag vidlösviktsförsäljning av potatis torde ha tillkommit i syfte all förbättrahanteringen i butik. Enligt verkets uppfattning bör sådana förbättringar istället åstadkommas genom hanteringsföreskrifter. Verketanser vidare att kravet på anslag vid lösviktsförsäljning bör begränsas till s. k. självbetjäning. Sålunda bör försäljning över disk undantas från denna bestämmelse eftersom konsumenten därvid kan få motsvarande muntlig information av säljaren. Förnärvarande får potatis av kvalitet och inte Prop.1988/89; 140 saluhållas i lösvikt annat än i automat. anserall denna Bilaga 6 begränsning bör upphävas. delaruppfattningen att potatis av högre kvaliletsklass bör få saluhållas i lösvikt. 4.7Kemikalieinspektionen:-- Vidare bör uppgiften om sortnamn varaobligatorisk liksom angivande av sortspecifika egenskaper. Till de senare börräknas motståndskraft mot sjukdomar. Genom sådan märkning i kombination medannan information och upplysning ges konsumenterna möjlighet att välja sortersom kräver mindre kemiska medel. Det bör vara möjligt atl med godkonsumentupplysning få en övergång till nya mer resistenta sorter. 4.10Sveriges : Beträffande informationen till konsumenternadelar uppfattning att sådan skyldighetskall föreligga även vid försäljning direkt från odlare till konsument vid köppå torg, i gårdsbutik etc.