prop · GC0337 · 1988-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1988/89:37 om finansiering av hanteringen av visst radioaktivt avfallm. Regeringenföreslår att anta de förslag som har tagits upp bifogade utdrag urregeringsprotokollet . 1propositionen föreslås en särskild lag som gör det möjligt att genomavgiftsuttag från de kärnkraftsproducerande företagen finansiera hanteringenav visst radioaktivt avfall m. m. som har ansvaret för. Lagenföreslås träda i kraft . I 1988/89. Lag om finansiering av hanteringen av visst radioaktivtavfall m.m. 1 §Avgift skall betalas till staten enligt denna lag såsom kostnadsbidrag till sådan verksamhet vid som avser 1. dekontaminering och nedläggning av forskningsreaktorerna R2 och R2O iStudsvik med tillhörande byggnader, 2. dekontaminering och nedläggning av kraftvärmereaktorn i , 3. dekontaminering och nedläggning av det aktiva centrallaboratoriet, bränslelaboratorietoch vissa avfallsanläggningar i Studsvik, nämligen förbränningsanläggningen ,behandlingsanläggningen , förvaringsanläggningen , bergrumslagret och det s.k. aktiva tråget, 4. hantering och slutförvaring av kärnavfall och kärnbränslerester härrörandefrån samarbetet med de svenska kärnkraftsföretagen i det svenska kärnkraftsprogrammetoch från sådan verksamhet som avses i 13, 5. hantering och slutförvaring av kärnbränsle från forskningsreaktorn och kraftvärmereaktorn i , 6. återställning enligt lag av anläggningen i till följd avtidigare bedriven kärnteknisk verksamhet, 7. strålskyddsåtgärder som enligt lag är nödvändiga till följd av sådan verksamhetsom avses i 16. 2 § Betalningsskyldig enligt denna lag är den som hartillstånd att inneha och driva en kärnkraftsreaktor (reaktorinnehavare). 3 § Avgiften är för varje under åretlevererad kilowattimmeelström. Avgiftenskall betalas till statens kärnbränslenämnd. 4 §Avgift som har betalats enligt denna lag får användas för att ersätta kostnader för sådan verksamhet som avses i 1 §. beslutar om den närmare användningen av avgiftsmedlen. 5 §Studsvik AB eller efter medgivande av statens kärnbränslenämnd annan juridisk person skall upprätta en beräkning över kostnaderna för sådan verksamhet som avses i I §. I de beräknade kostnaderna skall ingå dels en uppskattning av kostnaderna för samtliga de åtgärder som kan anses bli behövliga, dels kostnaderna för de åtgärder som avses bli vidtag na inom en tidsrymd av . Kostnadsberäkningenskall ses över samt lämnas till kärnbränslenämnden. 6 § Reaktorinnehavare och den som skall upprättakostnadsberäkning enligt 5 § skall på begäran av statens kärnbränslenämnd lämnade upplysningar och tillhandahålla de handlingar som behövs förkärnbränslenämndens verksamhet enligt denna lag. 7 § Till böter döms den som med uppsåt eller av grov oaktsamhetlämnar oriktig uppgift eller på annat sätt åsidosätter sina skyldigheter enligt5 eller 6 §, om gärningen inte är belagd med straffi . 8 § Beslut av statenskärnbränslenämnd enligt denna lag får överklagas Prop. 1988/89:37 hosregeringen. Dennalag träder i kraft . 11 1988/89. Miljö-och Prop-1988/89:37 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , R. , , , , G.Andersson, Lönnqvist, , , , , Proposition om finansiering av hanteringen av visst radioaktivtavfall m. m. Jaghar i prop. 1987/88: 90 om energipolitik inför 1990-talet berört finansieringenav vissa delar av verksamheten vid , i fortsättningen kallat Studsvik.I propositionen anmälde jag att jag avsåg att senare återkomma med lagförslagi ämnet. Jag vill nu ta upp den frågan till behandling. 1fråga om det uppdrag som utförts av statens kärnbränslenämnd samtremissinstansernas yttranden med anledning av nämndens rapport hänvisar jag tillmin redogörelse i den nämnda energipolitiska propositionen, s. 87-89 och251-257. Jagämnar nu närmare utveckla det resonemang som har påbörjats i den energipolitiskapropositionen och lämna förslag till vilka verksamheter vid Studsvik som börfinansieras på ett sätt som motsvarar finansieringen av de energiproducerandekärnkraftsföretagens verksamheter enligt lagen (1981: 669) om finansiering avframtida utgifter för använt kärnbränsle m. m., den s. k. finansieringslagen.Jag lämnar också förslag om vilka som skall vara betalningsskyldiga samt om huravgifterna skall beräknas. Regeringenbeslutade att inhämta lagrådets yttrande över förslag tilllag om finansiering av hanteringen av visst radioaktivt avfall m. m. Lagrådethar i sitt yttrande, som bör fogas till protokollet som bilaga, inte haft någonerinran mot förslaget. Utövervad jag anförde i det till lagrådet remitterade förslaget ämnar jag i detföljande (avsnitt 2.3) behandla bl. a. vissa frågor om det resursbehov somuppkommer i den nya finansieringsordningens inledningsskede. Iövrigt skiljer sig propositionens förslag från lagrådsremissens endast genomatt vissa redaktionella ändringar gjorts. De redaktionella ändringarna ilagtexten berörs i specialmotiveringen. Mittförslag: De nya finansieringsbestämmelserna bör omfatta kostnader för vissverksamhet vid Studsvik, nämligen: 1. dekontamineringoch nedläggning av forskningsreaktorema R2 och R2O med tillhörande byggnader, 2. dekontaminering och nedläggning av kraftvärmereaktom i , 3. dekontaminering och nedläggning av vissa kärntekniska anläggningar i Studsvik, 4. hantering och slutförvaring av kärnavfall och bränslerester härrörandefrån samarbetet med de svenska kämkraftsföretagen i det svenskakärnkraftsprogrammet och från verksamhet som avses i 1-3, 5. hantering och slutförvaring av kärnbränsle från forskningsreaktorn i , 6. återställning av anläggningen i , 7. de strålskyddsåtgärder som behövs för i punkterna 16 nämndaverksamheter. förslag: Överensstämmer med mitt förslag. och Studsvik har i princip tillstyrkt statenskärnbränslenämnds förslag. Statens kämkraftinspek-tion tar inte ställning.Övriga remissinstanser avstyrker förslaget. Man vänder sig särskilt mot attfinansieringslagens avgiftssystem skulle komma att tillämpas på angivnakostnader. Skälenfor mitt förslag: Jag har redan i den energipolitiska propositionen (prop.1987/88: 90) angett att de verksamhetsgrenar som är nämnda i mitt förslag kankomma att beröras av särskilda finansieringsregler. Gemensamt för dessaverksamheter är att de kan anses ha ett samband med framväxten av det svenska kämkraftsprogrammet.Den svenska käm-kraftsindustrin har delvis byggt upp sin kompetens ochverksamhet med hjälp av det utvecklingsarbete som genomförts vid Studsvik ochdess föregångare AB Atomenergi. Som jag har nämnt i den energipolitiska propositionenfinns det därför skäl att kostnaderna för de åtgärder som anges i mitt förslagskall belasta kärnkraftsproduktionen. I sitt av godkända betänkande(NU 1987/88: 40, rskr. 375) har näringsutskottet delat denna bedömning. I likhetmed regeringen anser utskottet att den svenska kärnkraftsindustrin har dragitnytta av de utvecklingsinsatser och den forskning som har utförts inom Studsvik.Utskottet har mot den bakgmnden inget att erinra mot vad som anförts i den nubehandlade delen av propositionen. Jagämnar nu översiktligt beskriva vilka verksamheter som enligt min mening böromfattas av den föreslagna finansieringsordningen. 1Dekontaminering och nedläggning av forskningsreaktorerna R2 och Prop.1988/89:37 ForskningsreaktorernaR2 och R2O är i huvudsak materialprovningsreaktorer. Reaktorerna är placeradei ett byggnadskomplex bestående av tre sammanhängande byggnadskroppar nämligenreaktorbyggnad, laboratorieflygel och serviceflygel. Kostnaderna för att rivadem och ta hand om rivningsavfallet uppskattas till ca 245 milj. kr. Ilikhet med statens kärnbränslenämnd anser jag att det årliga statliga bidraget tilldriften av R2-reaktorn bör lämnas utanför det nya avgiftssystemet. Avsiktenmed bidraget är att täcka vissa kostnader för den naturvetenskapligagrundforskningen i neutronforskningslaboratoriet i Studsvik. En sådan gmndforskningbör inte finansieras på det nu avsedda sättet. 2 Dekontamineringoch nedläggning av kraftvärmereaktorn i Reaktordelenav Ågestaanläggningen ägs och förvaltas gemensamt av Studsvik och statensvattenfallsverk. De kostnader som avses i denna punkt omfattar endast Studsviksandel av hanteringen. Bränsleelement från Ågestareaktorn beräknas bli överfördatill det centrala lagret för använt bränsle (CLAB) enligt särskilt avtal. Kostnadernaför att riva reaktorn och omhänderta rivningsavfallet har uppskattats till ca150 milj. kr. Efter uppräkning till penningvärde har Studsvik beräknatkostnaderna till ca 180 milj. kr. Studsvik skall svara för hälften av dessakostnader, eller 90 milj. kr. 3 Dekontamineringoch nedläggning av vissa kärntekniska anläggningar i Studsvik Deanläggningar som avses är det s. k. aktiva centrallaboratoriet, bränslelaboratorietoch vissa avfallsanläggningar. Delaktiva centrallaboratoriet uppfördes för hantering av radioaktivtmaterial. Laboratoriet består av tre parallella block, varav två block utgörlaboratorieutrymmen och ett tredje block omfattar en apparathall. Kostnadernaför dekontaminering m.m. av aktiva centrallaboratoriet har uppskattats tiU ca74 milj. kr. Bränslelaboratorietoch avfallsanläggningarna utnyttjas för omhändertagande av såväl äldre som tiUkommanderadioaktivt avfall.Till avfallsanläggningarna räknas förbränningsanläggningenHA, behandlingsanläggningen , förvaringsanläggningen , bergmmslagret ochdet s.k. aktiva tråget. Kostnaderna för rivning av bränslelaboraloriet ochavfallsanläggningarna har uppskattats till ca 120 milj. kr. 4 Hanteringoch slutförvaring av kärnavfall och bränslerester Detavfall och de bränslerester som avses i detta sammanhang kommer från Studsvikssamarbete med de svenska kärnkraftsföretagen i det svens- ka kärnkraftsprogrammetoch från åtgärder som avses i punkterna 13. 1988/89:37 Den hanteringsom avses i denna punkt omfattar behandling, transport och slutförvaring avrivningsavfall, låg- och meddaktivt avfall samt bränslerester. Behandlingskostnadernaför låg- och meddaktivt avfall uppskattas till ca 165 milj. kr.Slutförvarskostnaden för avfallet har uppskattats till ca 50 milj. kr.Kostnaden för förvaring av bränslerester uppskattas i punkt 5. 5Hantering och slutförvaring av kärnbränsle från forskningsreaktorn och Ågestareaktorn Debränslerester som avses utgörs av bränsleelement från den nedlagdaforskningsreaktorn i och Ågestareaktorn. Kostnaden för behandlingoch slutförvaring av dessa bränslerester och de bränslerester som avses ipunkt 4 uppskattas till ca 87 milj. kr. 6Återställning av anläggningen i Anläggningeni uppfördes av dåvarande AB Atomenergi(numera ) för utvinning av uran. Anläggningarna användes för dettaändamål och utnyttjades senare förprocessutveckling. genomförande av återställningsarbeten i dagbrottoch avfallsområde m.m., rivning av anläggningar inom industriområdet, uppföljning och kontrollåtgärder. Detslutliga återställningsarbetet beräknas starta under /1990 ochpågå med ett uppföljande kontrollprogram underytterligare en tioårsperiod. Kostnaderna uppskattas till ca 100 milj. kr. Isamband med de verksamheter som anges i punkterna 16 behöver strålskyddsåtgärdervidtas. Åtgärder krävs bl.a. för strålskyddsövervakning, utsläppskontroll,omgivningskontroll, transportsäkerhet, beredskap m.m. Kostnaden förstrålskyddsverksamheten uppskattas till ca 165 milj.kr. Somframhållits av flertalet remissinstanser passar en finansiering genomkärnkraftsföretagen av de kostnader som anges i mitt förslag inte in meduppbyggnaden av finansieringslagen. En annan teknisk lösning bör därför väljas.Jag återkommer till detta när jag redogör för hur debiteringen bör ske. 2.2Betalningsskyldiga företag och avgiftens storlek Mittförslag: Kostnaderna i fråga skall betalas av de kärnkraftsproducerandeföretagen. Den årliga avgiften bör vara per levererad kWh. förslag: Överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna:Remissinstansernas uppfattning vad gäller betalningsskyldigheten motsvararderas inställning i frågan om finansierade verksamheter, se avsnitt 2.1.Remissinstanserna har i allmänhet inget att erinra mot beloppen som sådana. Skälenför mitt förslag: Det är en given utgångspunkt att de fyra kärnkraftsproducerandeföretagen skall vara betalningsskyldiga. I fråga om avgiftens storlek vill jaganföra följande. I10 § lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet (kärntekniklagen) föreskrivs attden som har tillstånd till kärnteknisk verksamhet skall svara för att deåtgärder vidtas som behövs bl.a. för att på ett säkert sätt avveckla och rivaanläggningar som inte längre används. I 1 och 2 §§ finansieringslagen harpreciserats vilket kostnadsansvar som har ålagts innehavare avkärnkraftsreaktor som följd av nämnda bestämmelser i kärntekniklagen. 1 5§ samma lag finns föreskrifter om en årlig avgift som reaktorinnehavaren skallbetala till staten. Avgiften skall betalas i förhållande till den frånreaktoranläggningen levererade energin. Detta innebär att avgiften betalas medvisst belopp per levererad kilowattimme (kWh). Den årliga avgiften skallbestämmas så att det sammanlagda belopp som betalas under reaktorns drifttidtäcker alla kostnader för de åtgärder som behövs för att i reaktorn använtkärnbränsle och radioaktivt avfall från detta skall kunna hanteras ochslutförvaras samt reaktoranläggningen avvecklas och rivas på ett säkert sätt. Deframtida kostnaderna fr. o. m. för de åtgärder som skall bekostas genomfinansieringslagen har av statens kärnbränslenärhnd uppskattats till 38,1miljarder kr. penningsvärde under förutsättning att varje reaktordrivs . Regeringen har påförslag av statens kärnbränslenämnd beslutat om följande avgifter för . /kWh /kWh1,/kWh /kWh har uppskattat storleken av de kostnader som omfattats av dennya finansieringsordningen till ca . t.o.m.2020-talets utgång, vilket skulle motsvara en höjning av avgiften enligtfinansieringslagen i storleksordningen /kWh. Enligt min mening är detdärför lämpligt att bestämma avgiften enligt den nya finansieringsordningentill per levererad kWh elström. Somjag tidigare nämnt bygger beräkningen ay den avgift som de kärnkraftsproducerandeföretagen skall betala på en uppskattning av kostnader för åtgärder som skallgenomföras under . Det ligger i sakens natur att en sådan uppskattningär något osäker. Det är därför väsentligt att avgiften ses över kontinuerligtoch att den, när skäl föreligger, justeras av . Det bör ankomma påstatens kärnbränslenämnd att till regeringen anmäla om avgiften behöverändras. En sådan ordning gäller redan enligt förordningen (1981: 671) omfinansiering av framtida utgifter för använt kärnbränsle m. m. 2.3 Resursbehov under den nya finansieringsordningens inledningsskedem. Mittförslag: får disponera en rörlig kredit av högst 50 milj.kr. i för de resursbehov som uppkommeri ett inledningsskede av den nya finansieringsordningen. Skälenför mitt förslag: Min avsikt är att senare återkomma med förslag till tillämpningsföreskrifterför den nya finansieringsordningen. Enligt min mening börtillämpningsföreskrifterna utformas efter mönster av vad som gäller beträffandeavgiften enligt finansieringslagen. I huvudsak bör följande gälla beträffandedebitering m. m. av den nya avgiften. Föratt kunna bedöma avgiftens storlek bör Studsvik till statens kärnbränslenämndredovisa planerade åtgärder och beräknade kostnader för sådan verksamhet somtäcks av den nya finansieringsordningen. Avgiften bör betalas in kvartalsvis iefterskott till statens kärnbränslenämnd. I likhet med vad som gäller enligtfinansieringslagens system bör vidare kärnbränslenämnden sätta in avgiftsmedlenpå étt räntebärande konto i . Utbetalning av avgiftsmedel bör ske iefterskott per kalenderkvartal för att täcka kostnaderna för sådana åtgärderför vilka betalningsskyldighet inträtt . Det börankomma på statens kärnbränslenämnd att besluta om utbetalningar. Desom är betalningsskyldiga enligt den nya ordningen bör enligt min mening hamöjlighet att kontrollera att den verksamhet som skall finansieras bedrivs påett effektivt sätt och att de kostnadsuppskattningar som ligger till grund förberäkningen av avgiften är rimliga. Någon form av insyn i och kontroll av denberörda verksamheten bör därför utformas. Min avsikt är att senare, i sambandmed utformningen av tillämpningsföreskrifterna, återkomma i den frågan. Detnya finansieringssystemet föreslås träda i kraft . Samtidigtupphör de statliga anslagen till Studsvik för de aktuella verksamheterna. Somjag nämnt skall reaktorinnehavarna betala in den nya avgiften till statenskärnbränslenämnd kvartalsvis i efterskott. Detta innebär att uppskattningsvis40 milj. kr. kommer att betalas in och 50 milj.kr. underår 1990.Statens kärnbränslenämnd har beräknat kostnaderna för av Studsvik planeradeåtgärder till ca 50 milj.kr. Motsvarande kostnader under år 1990uppskattas till ca 65 milj. kr. sagda följer att det i ettinledningsskede av den nya finansieringsordningen Prop. 1988/89:37 uppkommerett resursbehov. Jag förslår därför efter samråd med chefen förfinansdepartementet att statens kämbränslenämnd fr.o.m.den tillåts disponera en rörlig kredit i avhögst 50 milj. kr. Ienlighet med vad jag nu anfört har inom miljö- och energidepartementetupprättats förslag till lag om finansiering av hanteringen av visst radioaktivtavfall m.m. Avsiktenmed lagen är att finansiera vissa delar av Studsviks verksamhet med anknytningtill kärntekniska anläggningar. Av denna inledande paragraf framgår vilkaverksamheter vid som skall finansieras genom lagen. Iförhållande till det förslag som remitterades till lagrådet har en redaktionelländring gjorts i punkt 3. Ändringen innebär,ett förtydligande av vilkaavfallsanläggningar som omfattas av paragrafen. Förtydligandet överensstämmermed vad som anges i avsnitt 2.1, punkt 3 rörande avfaUs-anläggningar. Iparagrafen föreskrivs vilka som är betalningsskyldiga enligt lagen. Som anges iavsnitt 2.2 är det de fyra kärnkraftsföretagen som skall betala avgifter.Enligt kärntekniklagen avses med uttrycket kärnkraftsreaktor en anläggning förutvinning av kärnenergi. Iparagrafens första stycke anges storleken av den avgift som skall betalas enligtlagen. Genom att avgiften anges i förhållande till mängden levererad elström,uppnås en beräkning av avgiften som överensstämmer med regleringen ifinansieringslagen. Enligtandra stycket skall avgiften betalas in till statens kärnbi nämnd. Sammaordning gäller beträffande avgifter enligt finansieringslagen. Iparagrafen regleras användningen av avgiftsmedlen. Det ankommer på statenskärnbränslenämnd att besluta om sådana utbetalningar som behövs för de ändamålsom anges i 1 §. En sådan ordning gäller redan beträffande de avgiftsmedel somskall betalas enligt finansieringslagen. Iparagrafen, som motsvarar 3 § finansieringslagen, föreskrivs en skyldig het att lämna uppgifter till statens kärnbränslenämnd om beräknade kost- 10 nåderför verksamheter enligt 1 §. Uppgifterna är nödvändiga för att Prop.1988/89:37 kunna bedöma om avgiften enligt 3 § behöver ändras. Kärnbränslenämndenbehöver vidare uppgifterna för att kunna besluta om användning och utbetalningav avgiftsmedel enligt 4 § andra stycket. Skyldigheten att upprätta kostnadsberäkning åligger i första hand kan emellertid medge att annan juridisk personfullgör skyldigheten. om kostnadsberäkningen får meddelas i administrativ ordning. Idenna paragraf föreskrivs skyldighet för kärnkraftsföretagen och den som ärskyldig att upprätta kostnadsberäkning enligt 5 § att lämna uppgifter ochtillhandahålla handlingar. I allmänhet torde de uppgifter som erhålls vidtillämpningen av finansieringslagen vara tillräckliga för att kontrollera efterlevnadenav den nya lagen och för att bedöma om det finns skäl att ändraavgiftsbeloppen. I den mån särskilda frågor kommer upp som anknyter till dennya lagen kan dock förevarande paragraf tillämpas. Paragrafen,som innehåller straffregler, motsvarar 12 § finansieringslagen. Paragrafeninnehåller en bestämmelse om överklagande av statens kärnbränslenämnds beslut. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. antaförslaget till lag om finansiering av hanteringen av visst radioak tivt avfall m.m., 2. medgeatt statens kärnbränslenämnd får disponera en rörlig kredit i om högst 50 milj. kr. för det ändamål som jag har angett i det föregående. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta de förslag som föredraganden lagt fram. Utdrag ur protokoll vidsammanträde , justitierådet , regeringsrådetÅke . Enligtprotokoll vid regeringssammanträde har regeringen påhemställan av statsrådet beslutat inhämta lagrådets yttrandeöver förslag till lag om finansiering av hanteringen av visst radioaktivtavfall m. m. Förslagethar inför lagrådet föredragits av hovrättsassessorn . Lagrådetlämnar förslaget utan erinran. Tryckeri, 19B8 12