prop · GC0370 · 1988-12-31 00:00:00 — Exempelvisär det brutala våldet mellan olika ungdomsgmpper till stor del en storstadsföreleelse.Givetvis bör dock våldet också på andra platser uppmärksammas. Det är dåviktigt att inte tro att problemen och lösningarna är desamma i storstädernaoch på de mindre orterna. Lagstiftningenhar ändrats för att tydligare markera samhällets inställning lill våld ochbrott utförda av ungdomar. Ett visst förbud mot knivar och andra farligaföremål har införts. Åtgärder har vidtagits för all avsevärt förkorta handläggningstidemanär det gäller lagföringen av ungdomar. Domstolarna har fått rätt att åläggaden unge att "göra rätt för sig" i samband med överlämnande tillsocialtjänsten. Dessa åtgärder har börjat ge resultat. I sammanhanget kanockså erinras om de överväganden som görs angående samhällstjänst som påföljdför brott. En sådan påföljd kan vara särskilt lämpad för unga människor. Åtgärderför att minska riskerna att ungdomar leds in i kriminalitet är i dettasammanhang också betydelsefulla. kommer enligt regeringens planeren proposition om ändringar i lagen om vård av unga (LVU) all lämnas tillriksdagen. Utgångspunkten är bl. a. alt kommunerna bör ta ett ökat ansvar förungdomar som befinner sig i en utsatt situation, och del bör ävenfortsättningsvis vara och inte kriminalvården som tar det huvudsakligaansvaret för lagöverträdare under . Även för åldersgruppen 18 till 20 årbör stor restriktivitet iakttas när det gäller att döma till fängelse. Denegativa konsekvenserna av fängelsestraff gör sig särskilt starkt gällandebeträffande yngre personer. Dessa ungdomar är i stället i behov av vård ochsocialtjänsten har betydligt större möjligheter alt erbjuda lämplig miljö fördem än kriminalvårdsanstalterna. Undervåren 1989 kommer enligt regeringens planer förslag om ett nytt statsbidragssystemför missbrukarvården och ungdomsvården all lämnas lill . 1 olikasammanhang har det nuvarande bidragssystemet kritiserats för att inte tatillräcklig hänsyn till behovet av vårdresurser i s.k. § 12-hem (de f d.ungdomsvårdsskolorna) som tar emot de ungdomar som har en särskilt tungproblematik. De särskilda medel som finns för utveckling av institutionsvårdenbör nu koncentreras till vården av de missbrukar- och ungdomsgrupper som hartyngst problematik. De s.k. §12-hemmen bör därvid särskilt uppmärksammas. Detär angeläget att bruka de resurser samhället avsätter för ungdomsvård på ettsådant sätt alt inga ungdomar som behöver stöd och hjälp utestängs från denna. 3.9 Insatser för att förebygga drogmissbruk blandungdomar Skr. Min bedömning:Omfattande insatser behöver vidtas för att minska ungdomars missbruk av droger.Målet är att minska alkoholkonsumtionen och skjuta upp alkoholdebuten samt attavskaffa missbruket av narkotika. En av de viktigasteuppgifterna är all pressa tillbaka ungdomars missbruk avdroger. Särskilt viktigt är del all pressa tillbaka alkoholkonsumtionen, senareläggaalkoholdebuten samt kraftigt stärka ungdomars avståndstagande vad gällernarkotika. Vissa tecken tyder på att unga människors alkoholkonsumtion harökat, särskilt avseende starksprit och öl. Detta är enligt min meningallvarligt. De främsta insatserna motolika former av drogmissbruk sker i det dagliga livet människor emellan, iföreningar och övriga sociala kontakter. Den viktigaste uppgiften består därmedi all skapa ell samhälle där innehållet i alla människors liv är såmeningsfullt att droger inte upplevs fylla någon funktion. Alla unga människorhar rätt att känna att de behövs och att deras tankar och åsikter ärvärdefulla. Samhällets insatser bör därför bl.a. inriktas på stöd till demänniskor och organisationer som på olika sätt praktiskt arbetar med attförhindra drogmissbruk. Med de förslag som presenteras i åretsbudgetproposition ökar denna möjlighet genom att nytt anslag föreslås förbidrag till bl. a. förbundet solidaritet. Till de viktigasteförebyggande insatserna hör den verksamhet som bedrivs av olika folkrörelser,bl. a. av ungdomsorganisationerna. och statens ungdomsrådfördelar stöd till drogförebyggande verksamhet bland ungdomar. 1 åretsbudgetproposition föreslås att ca 12,3 milj. kr. skall fördelas avsocialstyrelsen till arbetsmarknadens organisationer, andra riksorganisationeroch kommuner som genomför lokala projekt. Vidare föreslås att närmare 5 milj.kr. skall fördelas av till ungdomsorganisationerna. Deområden som är viktiga i detta sammanhang är bl. a. arbetslivet, skolan,fritiden och förebyggande insatser för ungdomar som är på vägin i ett missbmk. Insatser som syftar till ökad kontakt och bättre gemenskapinom bostadsområden är i detta sammanhang viktiga. Regeringen har också den24 beslutat att intensifiera det drogförebyggande arbetet genomen särskild aktion mot droger. Förenings-engagemanget skall finnas i centrumför aktionen, men dessutom skall ansvariga myndigheter, såväl lokalt somcentralt, delta i arbetet. Denna extra satsning skall pågå under två år.Aktionen skall inte konkurrera med det reguljära drogförebyggande arbetet sommyndigheter och organisationer bedriver. Den skall i stället inriktas på allsamordna, underslöjda och förstärka de ordinarie verksamheterna. Del är också angeläget attuppmärksamma frågor kring behandlingen av unga missbrukare. I detta sammanhanghar enligt min mening frivilliga organisationer som arbetar med missbrukarvården stor funktion all fylla. Som jag redogjort för är det regeringensavsikt all också frågan om vård av missbrukare skallaktualiseras förslag till nytt statsbidragssystem. 1989 i samband med Skr. 3.10 Insatser för att förbättra invandrar- och flyktingungdomarssituation i Min bedömning:Särskilda insatser behövs för alt ge invandramng-domar lika villkor som andraungdomar inom bl.a. skolan. Flyktingbarnens och flyktingungdomarnas situationmåste särskilt uppmärksammas. Alla ungdomar i Sverigehar, oavsett ursprung, rätt till jämlika möjligheter att påverka innehållet isina liv. Som komplement till den generella välfärdspolitiken krävs iblandsärskilda insatser för att invandramng-domar skall få samma möjligheter somandra ungdomar. I delta sammanhang bör man komma ihåg att det blandinvandrarungdomar finns såväl svenska som utländska medborgare. En del av demär födda och uppvuxna i medan andra är barn och ungdomar som nyligenanlänt till . Många är flyktingar. Engrundläggande fråga för dagens invandramngdomar är deras möjligheter att få engod utbildning och på den gmnden komma in i arbetslivet på lika villkor somandra. Det är därför enligt min mening angeläget att inom det ordinarieutbildningssystemet ta särskild hänsyn lill invandrarungdomars förutsättningaroch behov. Ett bra exempel på detta är de särskilda introduktionskurser somgenomförs med statligt stöd för att bättre stödja invandrarungdomars inträdetill gymnasieskolan. Trots den förbättradearbetsmarknadssituationen är arbetslösheten bland invandrare och flyktingargenomsnittligt dubbelt så hög som bland svenskar. Dessutom förekommer ofta enmisshushållning av invandrares kunskaper genom att de inte får arbete inom deområden de kan ha en kvalificerad utbildning för. Den relativt högaarbetslösheten bland invandrarungdomar motiverar särskilda insatser vilka idet föregående redovisats av arbetsmarknadsministern. För att diskutera vad sombehöver göras för att ge invandramngdomar lika villkor som andra ungdomar har invandrarungdomsorganisalionernasungdomsavdelningar och ungdomsansvariga inbjudits till ett antal konferenser.Dessa har bl. a. resulterat i rekommendationer som sedan följts upp vid ensärskild redovisningskonferens , Enligt min mening är det angelägelmed en fortlöpande nära kontakt mellan invandrarungdomarnas representanter ochföreträdare för saml berörda myndigheter och organisationer. Del är viktigt att tatillvara den resurs invandramngdomarna och deras familjer innebär för detsvenska samhället. Genom sina erfarenheter och färdigheter har de mycket attbidra med i bl. a. arbets- och näringslivet. Genom sitt kulturarv kan de berikaden svenska kulturverksamheten när det gäller musik, dans, lyrik, konst ochmycket annat. Detär särskilt angeläget all uppmärksamma flyktingbarnens och flyk- De upplevelser de ofta utsatts för före, under och eftersin flykt medför i många fall att de är i behov av särskilt stöd. Vikligainsatser görs av statliga myndigheter som ochinvandrarverket, av kommuner och landsting och av frivilliga organisationer somRädda barnen och Röda korset. har i enrapport redovisat ett uppdrag "Flyktingbarnens behov av stödinsatser frånsocialtjänsten samt hälso- och sjukvården". Denna rapport borde kunna hastort värde som inspirationskälla och rättesnöre bl.a. på nivå. Inomsocialtjänsten finns ell stort behov av metodutveckling för att bättre stödjaflyktingbarn och flyktingungdomar. Socialministern har därför föreslagit all 2milj. ställs till förfogande för utvecklings- ochförsöksverksamhet beträffande arbetet med flyktingbarn och flyktingungdomar. Detväxande antalet barn och ungdomar som kommer till utan sina föräldrarkräver särskilda och ökade insatser från samhällets sida. Detta gäller både hurde skall kunna försäkras en så trygg och normal uppväxt som möjligt och hurderas utbildning skall utformas. arbetar, vid sidan av detordinarie kommunala ansvaret, målinriktat med insatser för dessa barn ochungdomar. a. har inrättats särskilda grupphem för barn utan vårdnadshavare.Placering i familjehem kan i många fall vara den bästa lösningen. Folkhögskoleverksamhelanordnas för ungdomar . Bland de asylsökande somväntar på besked i fråga om uppehållstillstånd finns många barn och ungdomar.Det är enligt min mening synnerligen angelägel att nå resultat i del pågåendearbetet med att drastiskt minska handläggningstiderna och därmed göraväntetiden mer uthärdlig. En särskild arbetsgrupp undersöker på invandrarministernsuppdrag hur man kan organisera meningsfull verksamhet för asylsökande barn,ungdomar och vuxna . 3.11 Insatser för att motverka traditionella könsrolleroch uppnå jämställdhet mellan flickor och pojkar Min bedömning:Könsrollerna grundläggs . Vid sidan om familjen har såväl skolan somungdoms- och idrottsorganisationerna ett stort ansvar att i sin dagligaverksamhet motverka traditionella könsroller och uppnå jämställdhet mellanflickor och pojkar. Projektverksamheten för att främja jämställdhet blandungdomar måste fortsätta. Som jag tidigare redovisatpågår i samhället ett brett arbete för ökad jämställdhet inom olikaorganisationer och myndigheter. Det rör t. ex. en förändring av del könsbundnayrkesvalet, hur unga föräldrar kan dela på omvårdnaden om barnen och hurkvinnor skall få mer att säga till om i olika beslutande organ. Enligt minmening är det väsentligt att dessa frågor, inte minst den om makt ochledarskap, uppmärksammas inom ungdomsorganisationernaoch bland ungdomar över huvud taget. Verksamheten i ungdomsorganisationernaskapar betydelsefulla förebilder och attityder bland flickor och pojkar. Ungdomars studie- ochyrkesval är alltjämt mycket könsbundet. Närmare två tredjedelar av eleverna igymnasieskolan går i utbildningar där det underrepresenterade könet utgörmindre än . Insatser inom skolan för att förändra denna situation görs bl.a. inom ramen för det arbete med att reformera gymnasieutbildningen som jagtidigare berört. Jämställdhetsåtgärder inomidrottsföreningar och andra ungdomsorganisationer har stor betydelse. Ledarnaspelar i detta sammanhang en stor roll. är många aktiviteter skapade avmän för pojkar. Det behövs enligt min mening fler aktiviteter skapade avkvinnor för flickor. Det är viktigt att uppmärksamma och uppmuntra de positivainsatser som görs inom t. ex. idrottsrörelsen i form av satsningar påtjejidrott och jämställd idrott. Men mer kan göras, när det gäller att brytakönsvallen och få också pojkar att intressera sig för t. ex. ridning. 1 projektverksamheten förjämställdhet inom utbildningsväsendet och på arbetsmarknaden har användbaramodeller tagits fram när del gäller att intressera flickor för teknik ochnaturvetenskap. Erfarenheterna av att använda särskilda flick- resp. pojkgrupperi vissa undervisningsmoment har också visat sig mycket positiva. Vid mångalänsstyrelser pågår vidare ell arbete med att förbättraarbetsmarknadssituationen för flickor i åldrarna 16 . Enligt min meningär det nödvändigt alt även fortsättningsvis göra projektsatsningar rörandejämställdhet för olika ungdomsgmpper. 3.12 Insatser för att stärka det internationellaungdomssamarbetet samt öka svenska ungdomars möjligheter att resa och komma ikontakt med andra länders kultur Min bedömning: Detinternationella samarbetet kommer att öka alltmer. Ett ökat ungdomsresande kanbidra till ökad kulturell förståelse och förstärkt internationell solidaritet.Det är angeläget att svenska ungdomar inte ställs utanför det ökade ungdomsulbyleti samt att alla ungdomar ges goda möjligheter till ökat resande. Olikaförslag till hur det internationella ungdomsutbytet skall kunna stärkas börbelysas och övervägas. Svenska ungdomar växer uppi ett samhälle som blir alltmer beroende av den internationella utvecklingen. Isamband med att det internationella samarbetet utvecklas på olika plan är delangeläget att också utöka del internationella ungdomssamarbetet och förbättrasvenska ungdomars möjligheter att komma i kontakt med andra länder ochkulturer. för ungdomsorganisationer (LSU) fyller en viktigfunktion när det gäller organiserat ungdomsutbyte. Utöver detta sker mycket avungdomars resande till andra länder på individuellt initiativ, t. ex. resorför studier utomlands samt den omfattande tågluffningen. InomNorden finns ett väl utvecklat samarbete mellan bl.a. de nordiska ungdomsorganisationerna.Under nordiska ministerrådet arbetar en nor- Skr. 1988/89:70 disk ungdomskommitiémed bl.a. stöd till nordiskt ungdomssamarbete. Kommittén ser för närvarandeöver sina uppgifter och arbetsformer. Jag utgår från att kommitténs funktionkommer att utvecklas och ambitionsnivån i det nordiska ungdomssamarbetethöjas. För studerande öppnas nya möjligheter till utbyte, dels genomde s. k. Nordplusstipen-dierna på högskole- och gymnasienivå, dels genom attsärskilda medel anslås för ett ökat utbyte över gränserna på gymnasienivå.Vidare har den s. k. Nordjobbverksamheten utvecklats av föreningarna Nordenunder . Genom denna kan nordiska ungdomar arbeta en sommar i ettannat nordiskt land. InomEuropa sker ett organiserat ungdomsutbyte i olika former. Inom ramfinns uppbyggt dels ett europeiskt ungdomscenter i och dels eneuropeisk ungdomsfond. Den senare ger bidrag till ungdomssamarbete iEuropa. Inom EG:s ram finns två utvecklade program för studerande- ochforskarutbyte som direkt berör ungdomar. Dessutom har antagils ettsärskilt ungdomsutbytesprogram, Youth for Europé. Genom detta program somgäller t. o. m. kan ekonomiskt stöd utgå till ungdomar mellan 15 och 25år som deltar i ungdomsutbytet mellan EG:s medlemsländer. Det är viktigt attsvenska ungdomar inte utestängs från ett ökat europeiskt ungdomsutbyte. Möjligheternatill en framtida anslutning till EG:s ungdomsutbytesprogram bör därförstuderas. Detär dock viktigt att också stärka utbytet med andra länder än de i Västeuropa.Ett utvecklat samarbete och regelbundna kontakter mellan ungdomar i öst ochväst samt mellan ungdomar i nord och syd bidrar till att stärka fredsarbetetoch den internationella solidariteten i världen. Jagser det som angeläget att utveckla det internationella ungdomsutbytet under denärmaste åren. förekommer en mängd olika former av stipendier, lån ochannat ekonomiskt stöd för ungdomars resor till och vistelse i utlandet.Tonvikten har ofta lagts på studerandeutbyte på olika nivåer, och för attbättre stödja detta utvecklas ett informations- ochdokumentationscenter vid . Insatserna bör nu inriktas på attuppmuntra och ge möjlighet för fler ungdomar än enbart de studerande att vistasi ett annat land. Jag avser därför att låta belysa och överväga olikaförslag till hur det internationella ungdomsutbytet skall kunna stärkas. Jag hemställer attregeringen bereder tillfälle att ta del av vad jag har anfört om detfortsatta arbetet med att utveckla en samlad ungdomspolitik. Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. Skrivelsenshuvudsakliga innehåll .......................... 1 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde 1 Allmänna utgångspunkter .................................... 2 2 Arbetet med ungdomsfrågor1987-1988 ................. 3 3 Ungdomspolitiken inför 1990-talel ............................ 6 3.1 Inledning.................................................... 6 3.2 Bättre möjligheter för allaungdomar att välja en utbildning som passar dem 8 3.3 Åtgärder för att underiättaungdomars inträde på arbetsmarknaden 10 3.4 Förbättrade möjligheter förungdomar att få egen bostad ... 12 3.5 Insatser för att uppmuntrabarns och ungdomars intresse för kultur samt engagemang i kulturverksamhet ....................................... 13 3.6 Insatser för att uppmuntra ochunderlätta förenings- och fritidsledarnas arbete 14 3.7 Åtgärder för att förstärkaungdomars medinflytande och engagemang i olika samhällsfrågor samt derasdelaktighet i bl. depolitiska beslutsprocesserna...................... 16 3.8 Åtgärder mot spekulation i våldoch insatser för att förebygga våld bland ungdomar ................................................................ 17 3.9 Insatser för att förebyggadrogmissbruk bland ungdomar ... 20 3.10 Insatser för att förbättrainvandrar- och flyklingungdomars situation i 21 3.11 Insatser för att motverkatraditionella könsroller och uppnå jämställdhet mellan flickor och pojkar ................................................ 22 3.12 Insatser för att stärka detinternationella ungdomssamarbetet samt öka svenska ungdomars möjligheter attresa och komma ikontakt med andra länders kultur ................. 23 4 Hemställan................. ,..................................... 24 5 Beslut ........................................................... 24 Trycken, 1988 25