prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — 1982/83:127 om vissa administrativa frågor inom den allmänna försäkringen, m.m. enligt verkets mening ger erforderlig klar het,men hemställer ändock att regeringen klargör sin inställning beträffande 23 verkets ledningsansvar inomsocialförsäkringsadministrationen. Jag vill med Prop. 1988/89:100 anledning av detta anföra följande. De grundläggande reglernaom ansvarsfördelningen mellan RFV och försäkringskassorna finns i lagen (1962:381)om allmän försäkring (AFL). I 1 kap. 2 § AFL sägs alt den allmänna försäkringenhandhas av RFV, de allmänna försäkringskassorna samt de lokala organ somregeringen bestäm- . Av 18 kap. 2§ framgår vidare att RFV utövar tillsynöver de allmänna försäkringskassorna, som har att ställa sig verkelsanvisningar till efterrättelse. är första instans i fråga ombeslut i försäkringsärenden. RFV skall, i enlighet med 20 kap. 12 §, verka föratt bestämmelserna om den allmänna försäkringen tillämpas likformigt ochrättvist. Socialförsäkringsutskottethar i sitt senaste betänkande om administrationen av socialförsäkringen m.m.(SfU 1987/88:19) anfört att RFV är central förvaltningsmyndighet för ärendensom rör den allmänna försäkringen, delpensionsförsäkringen,arbetsskadeförsäkringen, allmänna barnbidrag och bidragsförskott samt för vissautbetalningsärenden. Verkets uppgift är huvudsakligen att leda och utövatillsyn över administrationen av försäkrings-och bidragssystemen, svara för uppföljningoch utvärdering, vara part i socialförsäkringsmål och utbetala vissa typer avförmåner Vidare svarar RFV för handläggningen av bl.a. yrkesskadeförsäkringsamt ärenden enligt vissa äldre författningar Angåendeförsäkringskassorna anför utskottet att de är fristående offenl-ligrättsligaorgan med egna styrelser Försäkringskassornas huvudsakliga uppgift är atthandlägga enskilda ärenden inom försäkrings- och bidragsområdet. Kostnadernaför försäkringskassornas administration finansieras till över ettförslagsanslag i budgeten. Resterande av kostnaderna finansieras medarbetsgivaravgifter och egenavgifter från inkomsttitel på statsbudgeten.Anvisade medel fördelas av RFV mellan de olika försäkringskassorna eftersamråd med . Den närmare regleringenav ansvarsfördelningen mellan RFV och de allmänna försäkringskassorna har frånregerings och riksdags sida lagts fast genom propositionerna 1980/81:135 omformer för styrning av försäkringskassornas förvaltningsutgifter, m.m.,1982/83:127 om vissa administrativa frågor inom den allmänna försäkringen,m.m. och 1985/86:73 om ökat förtroen-demannainflytande i de allmännaförsäkringskassorna och beslut i anledning av dessa. 1982/83:127 slogföredragande statsrådet fast att det inom statsförvaltningen ankommer på decentrala förvaltningsmyndigheterna att främst se till att arbetet inom derasolika sektorer bedrivs enligt och regeringens intentionerMyndigheterna har det centrala ledningsansvaret inom sitt verksamhetsområde ochskall vidare söka tillgodose behovet av samordning samt kraven pårättssäkerhet, service och effektivitet. Den centrala detaljregleringen avregionala och lokala organ bör dock inte vara mera omfattande än nödvändigt. Dessa allmänna principer måste också, enligt detföredragande statsrådet, gälla för administrationen av socialförsäkringssystemet. De allmänna försäk ringskassorna är inte statliga myndigheter utan självständiga offentligrälls liga organ. De uppgifter de har att svara för är emellertid, påpekas det, i 24 sin helhet statligt reglerade och verksamhetenfinansieras helt med allmänna Prop. 1988/89:100 medel. Försäkringskassornaär därför i sin verksamhet att jämställa med Bil. 7 statliga organ. (SfU 1982/83:24) ställde sig bakom statsrådets uppfattning somutskottet i likhet med föredraganden underströk den starkare markering som görsangående RFV:s ansvar för den centrala lednings- och tillsynsfunktionen och dessbetydelse för att statsmakternas beslut och intentioner uppfylls. Specielltpekas på behovet av insatser för att tillse alt ersättningsregler m.m.tillämpas likformigt och rättvist, att allmänheten får en så långt möjligtlikvärdig service och information oavsett bostadsort och alt en rationell ocheffektiv resursanvändning säkerställs. Det är enligt min meningviktigt att framhålla att markeringen av RFV:s ansvar för den centralalednings- och tillsynsfunktionen skall, så som socialförsäkringutskottet ocksågjorde, ses i förening med de starka strävanden mot en decentralisering somgäller på området. Det har tidigare understrukits, och jag gör det också ,att alla möjligheter tilldecentralisering skall tas till vara. Inom försäkringshandläggningen har sketten fortlöpande utflyttning av beslutsfunktionerna och gäller att iprincip all individinriktad handläggning av försäkringsärenden skall förläggastill försäkringskassornaslokalkontor. Jag anser det såledessynnerligen viktigt atl strävandena mol en fortsatt decentralisering fortgårmed oförminskad intensitet. Det är också angeläget att påminna om vad somframhölls i prop. 1986/87:99 om ledningen av den statliga förvaltningen. Därbetonas vikten av decentralisering och att detaljreglering viastatsbidrag och centrala myndigheters normgivning måste minska. Detta innebäremellertid inte att och regeringens ambitioner när det gäller attstyra förvaltningen minskar. Tvärtom framhålls vikten av att förvaltningenfungerar som ett effektivt redskap för förverkligande av ochregeringens intentioner. Däremot förändras formerna för hur denna styrningskall utövas från detaljreglering tillökad målstyrning. Regeringen har den 24november 1988 utfärdat en förordning med ny instruktion för RFV, där verketsroll och ansvar läggs fast i enlighet med vad jag nu har anfört. Degrundläggande reglerna om verkets och försäkringskassornas uppgifter finns,som förut nämnts, i lagen om allmän försäkring. Inom det administrativaområdet innebar införandet av ett nytt budgete ringssystem en övergång till ram- och målstyrning. Genom utnyttjande av ekonomiska styrinstrument kunde behovet av administrativa detaljregle ringar begränsas kraftigt. I stället betonas att styrningen bör ske med hjälp av riktlinjer och ramar. Även inom delta område har således en betydande decentralisering skett från RFV till försäkringskassorna. Jag vill emellertid understryka det angelägna i att prövningen i delta avseende fortsätter så att ytterligare decentralisering av beslutsbefogenheter inom det administrativa området kommer till stånd. Enligt vad jag erfarit kommer också ytterligare decentraliseringsåtgärder att vidtas och initieras från RFV:s sida. Alt denna utveckling fullföljs är av stor betydelse inte minst för att försäkringskassor nas styrelser skall kunna ta del ansvar för socialförsäkringens tillämpning och för de administrativa ledningsfunktionerna inom kassan som de har i en- ' lighel med prop. 1985/86:73. Jag har i detföregående berört de huvudsakliga Prop. 1988/89:100 ramar inom vilka försäkringskassorna utövar sitt ansvar Bil. För att socialförsäkringsadministrationen skallfungera effektivt krävs att ' . det finns ett förtroendefullt samarbete mellanRFV och försäkringskassorna. Jag vill understryka del angelägna i att dettamåste gälla inte minst för det ' ' arbete som skall föregåbestämmandet av mål, ramar och riktlinjer för verk samheten. 1987/88 Utgift 379013438 ' ' ' " 1988/89 Anslag ' 355756000' ' ' '"' "' " '' 1989/90 Förslag 400724000' ;..,... ' Av anslaget /89 har inte ställts tillriksförsäkringsverketsdisposition till följd av tillämpandet av en utgiftsram. () är centralförvaltningsmyndighet för social- ., , försäkringen och anslutande bidragssystem - dvs.sjukförsäkring inkl. för äldraförsäkring och tandvårdsförsäkring, folkpensionering, tilläggspensio nering - samt delpensionsförsäkring och arbetsskadeförsäkring, allmänna... barnbidrag och bidragsförskott, bilstöd tillhandikappade, ersättning för värd av närstående samt för ärenden som rör utbetalning av utbildningsbi drag vid arbetsmarknadsutbildning och dagpenning till vissa värnpliktiga. I verkets uppgifter ingårbl.a. att svara för den centrala ledningen och för . tillsynen av de allmänna försäkringskassornas verksamhet. RFV svarar för , . . utbetalningen av huvuddelen av förmånerna genom sin ADB-central i , . Verket handlägger också ärenden enligt lagen (1954:243) om yr- ., . kesskadetörsäkring m.fl. äldre författningarinom motsvarande område. . Hos verket handläggs även ärenden angåendedebitering och uppbörd av arbetsgivaravgifter som avser tid . Förbevakning av rättspraxis inom socialförsäkringsområdet finns en ombudsenhet somfullgör verkets uppgift att inträda som part i försäkringsdomstolarna. Verketär vidare redovisningscentral för ett antal myndigheter och de allmännaförsäkringskassorna. av högst nio ledamöter med generaldirektören somordförande. Verket är organiserat på en administrativ avdelning, entillsynsavdelning, en utvärderingsavdelning och en ombudsenhet. Dessutom finnsen ADB-central, och en yrkesskade- och avgiftsbyrå. ADB-centralen är placeradi . RFV föreslår i sin anslagsframställning bl.a.följande. /90 - Sammanlagt för en tre årsperiod har RFV räknat med en minskning av förvaltnings- och lokalkost naderna om . Minskningarna beräknas genomföras genom av veckling av avgiftsbyrån. Av\'ecklingen av avgifisbyrån medför för budget /90 en minskning även av kostnaderna för ADB-driflcn med 26 och portokostnaderna med . Förnya arbetsuppgifter i samband med reformer angående avgifter för Bil. 7 ålderspensionärer vid sjukhusvård behövs ytterligare medel för 4tjänster samt för ökade portokostnader med sammanlagt ca 2,8milj.kr. Härutöver behövs för insatser i samband med genomförandet avefterlevandepensions-reformen 9,6 milj.kr. under /90 varav 6.6milj.kr avser information. Förvaltnings- ochlokalkostnadsposterna bör sammanföras i form av ramanslag. RFV avser atl efter samrådmed överta ansvaret för visst löpande underhåll av verkels lokaler iStockholm. Till följd av bl.a.fortsatt utbyte av terminalutrustning vid försäkringskassorna samtförstärkning av den centrala datorkapaciteten behövs för ADB-driftenytterligare ca 33 milj.kr. Den kraftiga kostnadsökningen sammanhänger med attden äldre utrustningen är avskriven. Den nuvarande terminaltätheteninnebär en terminal per 10 handläggare. Detta medför en myckel pressadarbetssituation vid försäkringskassorna. En terminalförtätning till enterminal per 5 handläggare är helt nödvändig. Detta innebär ett ökat medelsbehov om ca 19 milj.kr RFV har i enlighetmed regeringens uppdrag genomfört en utredning avseende den lång.siktigainriktningen av ADB-verksamheten på socialförsäkringsområdet, den s.k. FAS90-ulredningen. Ett fortsatt utrednings- och utvecklingsarbete behövs införstatsmakternas slutliga beslut om framtida ADB-struktur. De verksamhetsområden somnärmast berörs omfattar verksamhets- och informationsanalys, försöksverksamhet,resursuppföljning och prognos samt tekniska studier och utbildning. Det ärockså väsentligt all en utveckling och förbättring av teknikstödet kanfortsätta . För atl klara dessa angelägna insatser inomADB-området behövs 16,7milj.kr. för /90. Beräknad ändring 1989/90 (därav lönekostnader) (160.532000)' Kostnader för drift av datamaskinanläggning Ersättning till postverket m.m. Försäljning av publikationer m.m. Ersättning från allmänna pensionsfonden Ersättning från de allmänna försäkrings- Ersättning från statens löne- och pensionsverk Ersättning från de affärsdrivande verken 1988/89:100 Bil. ' Av angivet belopp har inte ställts till disposition tillföljd av tillämpningen av en utgiftsram. Fr.o.m samordnades uppbördenav arbetsgivaravgifterna med skatteuppbörden och administrationen ankommer påskattemyndigheterna. RFV skall dock svara för debitering och uppbörd avavgifter som avser utgiftsår . 1 samband med omläggningen kan RFV:savgifisbyrå successivt avvecklas i takt med att arbetsuppgifterna försvinner Även andraarbetsuppgifter inom såväl försäkringshandläggningen som administrationen harsuccessivt decentraliserats till regional och lokal förvaltning. Jag finnerdet angeläget att denna utveckling kan fortsätta. Därigenom renodlas RFV:sroll som central förvaltningsmyndighet. I samband härmed vill jag betonaverkels mycket viktiga roll när det gäller alt la fram prognoser ochresultatanalyser samt utvärdera socialförsäkringsverksamheten. Jag anser att RFV i likhet medförsäkringskassorna bör ingå i den första gruppen myndigheter såvitt avser detreåriga budgelcyklar som planeras för tid fr.o.m. /92. Jag godtar RFV:shuvudförslag såvitt avser budgetåren 1989/90 och 1990/91. Utgångspunkten förmitt förslag är att RFV genom avvecklingen av avgiftsbyrån skall ha genomförten real minskning för år 1 av förvaltningskostnaderna om och förår 2 av förvaltnings- och lokalkostnaderna om respektive och . I samband med flera nyareformer på socialförsäkringsområdet ökar RFV:s arbetsuppgifter. den 1januari 1989 gäller ett nytt syslem för avgifter vid sjukhusvård förålderspensionärer där avgiften för sjukhusvård tas ut genom avdrag på den allmänna pensionen(prop. 1988/89:33, SfU5, Prop. 1988/89:100 rskr. införsmöjlighet till ersättning från den allmänna Bil. 7 försäkringen vid ledighetför vård av närstående (prop. 1987/88:176, SoU 1988/89:6, rskr 55). Enligtförslag som senare denna dag läggs fram av statsrådet (prop.1988/89:69) genomförs den första etappen i en utbyggnad avförmånerna från föräldraförsäkringen. För ökade arbetsuppgifter i sambandhärmed beräknar jag medel för ytterligare fyra handläggartjänster Jag beräknaräven medel för ökade porlokostnader. För reformen omefterlevandepensioneringen beräknade jag i prop. 1987/88:171 ett behov om 9milj.kr. för kostnader i samband med ikraftträdandet. RFV har genomregeringsbeslut medgivits anslagsöverskridande för innevarande budgetår med 3,1milj.kr Det återstående beloppet 5,9 milj.kr. bör tas upp för budgetåret1989/90. För kostnader förlokalunderhåll som RFV skall svara för fro.m. /90 har jagräknat upp förvaltningskostnadsposten med.125 000 kr. Lokalkostnaderna beräknasminska med motsvarande belopp. Kostnaderna förADB-driften beräknas öka i samband med fortsatt utbyte av förslitna terminalervid försäkringskassorna och RFV samt i och tned att kassorna tillförs ökadlokal bearbetningskapacitet. Vidare finner jag det nödvändigt med en väsentligterminalförtätning. har ytterligare rutiner gjortsberoende av ADB-stöd. Detta tillsammans med volymökningarna har medfört attarbetssituationen vid försäkringskassorna är ytterst pressad. Enavsevärd förbättring torde uppstå genom att tillföra kassorna ytterligare 1500terminaler. 1 anslutning till terminalul-bytet och förtätningen behövs enförstärkning av den centrala datorkapaciteten. För ökade kostnader förADB-driften har jag för nästa budgetår beräknat sammanlagt ca 46,7 milj.kr Utvecklingen avADB-stödet är av stor betydelse på socialförsäkringsområdet. RFV har inkommittill regeringen med förslag rörande den långsiktiga inriktningen avADB-verksamheten, den s.k. FAS 90-utredningen. Utredningen föreslår attteknikslödel skall bygga på en samverkan mellan lokala och centralaregister och datorer. Jag har i inledningen till B-av-snittet närmare redovisatatt jag principiellt stöder detta. Jag har också i detta avsnitt lämnat vissariktlinjer för det fortsatta utvecklingsarbetet. Sammanfattat innebärdessa att den fortsatta utbyggnaden av ADB-stödet bör ske på ett sätt sommöjliggör en bibehållen flexibilitet och anpassning till kommande ny teknik.Arkitekturen bör vara öppen i tekniskt avseende samt så långt möjligt bygga påen standardisering av programvara från central dator lill lokal dator. Ensuccessiv utbyggnad bör ske i samband med att lokala tillämpningar införs. Detsenare innebär en, i förhållande tillFAS 90-försla-get, mer utdragen genomförandetid. Jag delar RFV:suppfattning atl verksamhets- och informationsanalyserna är centrala delar i delfortsatta utredningsarbetet. Delta skall leda till förslag om vilkatillämpningar som bör överföras från central till lokal drift, hur de bör varautformade samt i vilken takt de bör införas. För atl mer exakt kunnabedöma behovet och omfattningen av del fram tida teknikstödet är det viktigt alt analysera mängden data och den struktur som flödet av data har. Jag anser att vissa "fullskalelest" bör görasför alt ge 29 underlag för bedömning av effekterna ochkonsekvenserna av att en ny lek- Prop. 1988/89:100 nik tas i drift.Möjligheterna att utnyttja det nya ADB-stödet i syfte alt ratio- Bil. 7nalisera verksamheten bör ägnas särskild uppmärksamhet. Det fortsatta utvecklingsarbetetbör bl.a. innefatta en test och utvärdering av den teknik som utgörs av delokala näten och PC-terminalerna. Det är också väsentligt att analyserakonsekvenserna för personalen och hur arbetsorganisation och arbetsinnehåll kanpåverkas. För fortsatt utredningsarbete jämte försöksverksamhet har /90 beräknat 16,7 milj.kr 1 bilaga 2 Gemensammafrågor, , föreslås nya finansieringsprinciper för statensgenerella redovisningssystem. Till följd härav beräknar jag att RFV:sanslagsbehov minskar med ca 3,9 milj.kr. Jag har i mitt förslagbeaktat atl Ijänslebrevsrätlen föreslås slopad för RFV fr.o.m. den 1 juh 1989. Med hänvisning lillsammanställningen beräknar jag anslaget lill . Jag hemställer atl regeringen föreslår att tillRiksförsäkringsverket för /90 anvisa ett förslagsanslag på400724000 kr. 'Av anslaget /89 har . inte ställts till försäkringskassornas disposition tillföljd av tillämpningen av en utgiftsram. Försäkringskassornahandlägger enskilda ärenden inom socialförsäkrings-och bidragssystemen påregional och lokal nivå. Kassorna tar emot ansökningar och prövar rätten tillersättning samt fattar beslut i de enskilda ärendena. Det finns 26 allmännaförsäkringskassor i landet, en i varje landstingskommun och i kommun som intetillhör landstingskommun. I finns en styrelse där ordförandeoch vice ordförande utses av regeringen. Huvuddelen av den verksamhet sominnebär kontakt med de försäkrade sker vid lokalkontoren som uppgår till ca430. I varje kommun finns minst ett lokalkontor. Härtill kommer ett drygt30-tal filialexpedilioner. Beslut i vissasocialförsäkringsfrågor fattas av socialförsäkringsnämnden som ärförtroendevald. Det finns 165 socialförsäkringsnämnder i landet. Hos försäkringskassornafinns omkring 15 000 årsarbetare, varav ca 10600 årsarbetare pålokalkontor Bestämmelserna omallmänna försäkringskassor finns i lagen (1962:381) om allmän försäkring. Från anslaget finansieras15 % av kostnaderna för försäkringskassornas administration. Resterande finansieras med arbetsgivaravgifter och 30 egenavgifier från inkomsttitel på statsbudgeten.Anvisade medel fördelas av Prop': 1988/89:100 de olika försäkringskassorna. ; Bil: 7 () förslag kansammanfattas enligt följande. 1 enlighet med givnadirektiv har RFV lagt fram ett huvudförslag som omfattar budgetåren 1989/90-1991/92. Enligt förslaget minskas utgifterna med fördelningen1 % första och andra resp. tredje budget-? RFV framhåller emellertidmed skärpa att det inte finns några möjligheter alt genomföra det fastlagdautvecklingsprogrammet och därmed ej hel- ler decentraliseringen omresurserna minskar. Alternalivl måste långtgående ingrepp göras inom fleraförsäkringsområden. Sådana ingrepp skulle medföra väsentliga försämringar förallmänheten. Besparingskravet enligt huvudförslaget motsvarar en minskning medca 940 heltidsanställda tjänstemän t.o.m. /92. För att kunnafullfölja utvecklings- och för-ändringsarbetel förordar RFV att medel tilldelasenligt ett treårigt sk. till-läggsförslag. Tilläggsförslaget innebäri huvudsak oförändrade resurser med kotnpensa-tion för den enprocentiganeddragningen av personalkostnader för innevarande budgetär samt tillägg försärskilda resursbehov. RFV:s treåriga anslagsframställning innebär i huvudsakföljande. Arbetsvolymen ökarsuccessivt inom vissa försäkringsslag. För att möta denna ökadeärendetillstämning behöver kassorna - utöver resursbehoven för handläggning avarbetsskadorna - tillföras medel för ytterligare 511 årsarbetare för denkommande treårsperioden (totalt . beräknas för1989/90). För innevarande är har RFV i särskild skrivelse ()hemställt atl få överskrida anslaget för försäkringskassornasförvaltningskostnader för innevarande budgetår med för inträffadevolymökningar inom sjukförsäkringen. I enlighet med tidigareredovisad resursplanering för timsjukpenningre-' formen har RFV i sitttilläggsförslag beräknat ett minskat resursbehov med för budgetåret1989/90. RFV konstaterar attantalet arbelsskadeärenden fortsätter att öka vilket i sin tur har lett ytterligare kraftig ökning av inneliggande balanser Detta medför långaväntetider för beslut. RFV frarnför ätt det inte är möjligt att göra säkraprognoser över ärendeulvecklingen för hela budgetperioden! Behovet av resursförstärkningför arbetsskadeförsäkringen får därmed enligt verkets uppfattning bedömas förett budgetår i laget. För nästa budgetår yrkas en permanentning av denengångsanvisning på 46 milj. kr. som har beviljats för innevarande budgetårsamt ett ytterligare resurstillskott motsvarande 500 årsarbetare. RFV föreslårdärmed elt resurstillskott motsvarande . för /90. Under /90genomförs tre nya reformer Nyheterna avser ett system för avgifter vidsjukhusvård, reformering av efterlevandepensioner och en ny lag om ersäUningför vård av närstående. RFV begär medel för sammanlagt undertreårsperioden, varav . för /90. RFV framför altpersonalens kunskaper inom olika områden är av avgörande betydelse förgenomförandet av del pågående och planerade utvecklings- ochförändringsarbetet. Omfattande satsningar behöver göras på grund- ochvidareutbildning inom försäkringsområdet, kunskap om omväriden och ADB-teknikm.m. För atl möta dessa ökade resursbehov avseende bl.a. personalutvecklinghemställer RFV atl de resurser som frigörs genom förenklingar ochrationaliseringar /90 - 1991/92 får användas förpersonalutvecklande åtgärder För fortsatt projekt- ochförsöksverksamhet beräknar RFV 10 milj. kr. för vart och elt av budgetåren1989/90 - 1991/92. RFV framför atl enutökning av antalet terminaler hos försäkringskassorna är nödvändig.Utbyggnaden avser ytteriigare 1 500 terminaler och ger totalt en terminal per femhandläggare. För /90 innebär det ett ökat resursbehov jämförtmed huvudförslaget pä . Bådetimsjukpenningreformen och decentraliseringen till lokalkontoren kommer atlpåverka lokalbehovet . RFV beräknar i sitt tilläggsförslagresursbehovet lill . Beräknad ändring 1989/90 (2.528125000)' (46000000) 421390000 (därav lönekostnader) (varav enjångsanvisning)Lokalkostnader Pensionskostnader Ersättning lill postverket Summa utgifter, kr. Ersättning från allmänna pensionsfonden Ersättning för extern verksamhet Summainkomster, kr. 'Av angivet belopp har . inte ställts till försäkringskassornasdisposition till följd av tillämpningen av en utgiftsram. I de senaste årens anslagsframställningar harRFV uttryckt elt starkt önskemål om att få besked om en treårigmedelstilldelning. Jag anser att försäkringskassorna bör komma med i förstaomgången av de nya treåriga budgetcyklarna med start /92. Jag har i min beräkningav resurser till försäkringskassorna för /90 utgått ifrån atthuvudförslag inte tas ut på den del av anslaget som avser lönekostnader. Jaganser atl med denna resurstilldelning som grund kan programmet för utbildning och personalutvecklingsinsatsergenomföras Prop. 1988/89:100 på det sätt och i den omfattning som RFV harföreslagit. För övriga förvall- Bil. 7 ningskostnader och lokalkostnaderbör resurstilldelningen beräknas enligt ett huvudförslag på . Utöver detta bördock vissa förstärkningar av försäkringskassornas administrationsresursergöras. Det fortsattautvecklingsarbetet med del framtida ADB-stödet inom socialförsäkringen börbedrivas på det sätt som jag har redovisat. Det är enligt min meningangeläget atl försäkringskassorna får tillgång till fler terminaler i syfte attunderlätta personalens arbete och minska ärendebalanserna.