prop · GC0347 · 1988-12-31 00:00:00 — Påförslag av regeringen fattade 1986 beslut om ett antal åtgärder föratt stimulera tiU ökad aktivitet inom skogsbmket. a. förbättrades tiUfälligtmöjlighetema till insättning på skogskonto (SFS 1986:492). Regeringen har nuföreslagit att dessa regler skall föriängas till att gälla insättningar t.o.m.1992 års taxering (prop. 1988/89:41). Regeringenhar vidare i prop. 1988/89:9 om dödsboägande och samägande av jordbmksfastighetm.m. a. att dödsbo som innehar jordbmksfastighet skall varaskyldigt att avveckla denna senast för dödsfallet. Dessutomföreslås i nämnda proposition en ändring i jordförvärvslagen med syfte attbegränsa samägande av jordbmks-fastigheter. Förvärvstillstånd får vägras omägandeförhållandena genom förvärvet blir sådana att ett rationellt utnyttjandeav fastigheten försvåras. Sverigehar, liksom flertalet andra industriländer, överenskommit om begränsningar ihandeln med textil och konfektionsvaror vad avser s.k. lågprisländer. Restriktionemaupprätthålls i regel genom bilaterala överenskommelser, av vilka flertaletslutits inom ramen för ett särskilt avtal inom , det s.k. internationella multifiberavtalet.Den nu gällande förlängningen av detta avtal, MFAIV, löperut . Importhinderleder tiU högre priser för konsumenterna och kan åsamka samhäUet ekonomiskanettoförluster. En avreglering skulle gynna konsumenterna och bidra till endämpning av prisökningarna i samhället. Ett upphävande skulle också kunna ledatill positiva eflfekter för utvecklingsländerna. Enfullständig avreglering av tekorestriktionerna bör därför genomföras. Deimporthinder som finns bör avvecklas. De avtal som f n. är i kraft bör sägasupp till , då MFA IV löper ut. bör såledesinte för egen del tillämpa ett eventuellt nytt internationeUt regleringsavtal. pågående GATT-mndan bör verka för att tekohandeln återgår tillnormala GATT-regler. Tekobranschenhar efter en långvarig och djupgående stmkturomvand-ling nu nått ett läge somär stabilare än tidigare och har förbättrat sin lönsamhet under senare år.Branschen måste dock ges möjlighet till ytterligare konsolidering. 1syfte att öka förmågan hos de svenska tekoföretagen att 1991 kunna möta den ökade konkurrens, som ett frisläppande av importen från de s. k. lågprisländerna kommer att medföra, avser regeringen att t)ud- getproposition lägga fram förslag om fortsatta åtgärder till förmån för 11 branschen.Det gäller framförallt export- och rationaliseringsfrämjande Prop.1988/89:47 insatser samt stöd till produktutveckling och vissautbildningsåtgärder. Entyp av åtgärder sorn verksamt kan bidra till att lösa den svenska ekonominshuvudproblem med låg tillväxt och alltför snabba pris- och lönestegringar äråtgärder för att stärka konkurrensen. Bristandekonkurrens sätter ned effektiviteten i ekonomin, vilket minskar våratillväxtmöjligheter och leder till en lägre välståndsökning än som annarshade varit möjligt. De sektorer av ekonomin.som skyddas från utländskkonkurrens kännetecknas ofta av låg produktivitetstillväxt och bristandeanpassning till konsumenternas behov. Prisstegringstakteninom de delar av den svenska ekonomin som är hemmamarknadsorienterade och somsaknar betydande inslag av utländsk konkurrens har varitbetydligt högre än den genomsnittliga inflationen. Särskilt har detta gällt desektorer som omfattas av regleringar och centralt förhandlade priser. Undersenare år har även de avtalade lönerna ökat snabbare i de från utländskkonkurrens skyddade sektorema. Kostnadsökningarna inom dessa sektorer tenderaratt slå igenom snabbare och i högre grad på prisema. Ettytterligare skäl att skärpa den svenska konkurrenspolitiken är den pågåendevästeuropeiska integrationen. Den syftar till en ökad internationell handeloch till att företag i olika länder skall kunna agera på lika villkor övergränserna. Vid överträdelser av gällande regler skall ett enhetligtsanktionssystem gälla i de skilda länderna. Mot bakgmnd av denna utveckling ärutformningen av den svenska konkurrenspolitiken av avgörande betydelse.Utvecklingen på detta område kräver en hög beredskap från svensk sida. Viktigaåtgärder har vidtagits för att stärka konkurrensen i svenskekonomi. Inom flera sektorer har betydande avregleringar genomförts. a. kreditmarknaden och transportsektorn: Vissa oflfentliga monopol har löstsupp. Vidarehar såväl () som statens pris-och konkurrensverk (SPK)tiUdelats en mer offensiv, konkurrensbefräm-jande roll. SPK har i anslutning tiUsin nya instmktion fått en mer ändamålsenlig organisation, som mer aktivt skaUfrämja konkurrensen inom såväl näringslivet som den oflfentliga sektorn. Enligtden nya instmktionen skall SPK bl.a. granska hur oflfentliga regleringarpåverkar pris och konkurrensförhållandena. Konkurrenspolitikenbör nu ytterligare förstärkas. Konkurrensfrågorna, såväl nationellt sominternationellt, måste tillmätas en större betydelse. Vissa delsektorer inomden svenska ekonomin kan behöva avregleras, handelshinder kan behöva tas bortoch konkurrens från utlandet uppmuntras som möjligheterna attmotverka inhemska konkurrensbe-gränsande åtgärder förbättras. Chefenför kommer att föreslå regeringen 12 att tillsätta en utredningom konkurrensförhållandena i den svenska eko- Prop. 1988/89:47 nomin. Utredningenbör med ledning av tidigare gjorda analyser av befintliga regleringar och deraskonsekvenser föreslå åtgärder som ökar konkurrensen och därmed stärkerkonsumenternas stäUning, bidrar tiU lägre priser och högre ekonomiskt välstånd.Översynen och åtgärdema bör bl. a. avse livsmedels-, bygg- ochbostadssektorerna. Vidare är det viktigt att de positiva eflfekterna av avregleringeni ett led inte äts upp av kostnadsökningar i senare led. Ävenkonkurrensförhållandena i handeln bör därför tas upp av utredningen. Närdet gäller transportsektorn är det angeläget att SPK, NO och transportrådetnoga följer utvecklingen i konkurrenshänseende av redan gjorda och avriksdagen beslutade avregleringar. Utredningen bör undersöka om det dämtöverkan finnas områden inom transportsektorn som behöver analyseras med hänsyn tillkonkurrenssituationen. Utredningenbör få till uppgift att utifrån de erfarenheter som vunnits prövamöjligheterna till en skärpning av konkurrenslagstiftningen i fråga om förbudmot marknadsbeteenden som särskilt hämmar konkurrensen, t. ex.marknadsdominans, överenskommelser om prissamverkan och marknadsdelning.Utredningen bör vidare ha till uppgift att se över konkurrenslagenssanktionssystem i syfte att göra lagen till ett effektivare verktyg isamhällets tjänst. För att stärka priskonkurrensen bör utredningen också fåtill uppgift att föreslå särskilda regler med krav på en rättvisande ochfullgod prisinformation till konsumenterna. StatsrådenHellström, och utvecklar härefter närmare de olika frågor somhör tiU vederbörandes ansvarsområde. Anförandena redovisas i underprotokollenför resp. departement. Statsrådet avslutar: 5 Hemställan Medhänvisning till vad jag och övriga statsråd har anfört hemställer jag attregeringen 1. till överlämnar den inomfinansdepartementet upprättade promemorian Svensk ekonomi och berederriksdagen tillfälle att ta del av vad jag har anfört om den ekonomiskautvecklingen , 2. föreslår att godkänna de allmännariktlinjer för den ekonomiska politiken som jag har förordat, 3. förelägger vad de övriga föredragandenahar anfört för de åtgärder och de ändamål som de har hemställt om. 6 Beslut Prop. Regeringenansluter sig till föredragandenas överväganden och beslutar att genomproposition förelägga vad föredragandena har anfört för de åtgärderoch de ändamål som föredragandena har hemställt om. Regeringenbeslutar vidare att den inom upprättade promemorian Svenskekonomi samt de anföranden som redovisas i underprotokollen för jordbmks-,arbetsmarknads- och bostadsdepartementen skall bifogas propositionen enligtföljande: Svensk ekonomi BiV''"'"''" Denpromemoria, som härmed läggs fram, har utarbetats inom finansdepartementet.Den beskriver den internationella och den svenska ekonomins utveckling t.o.m.1990 och täcker därmed in hela den period, som det kommande förslaget tillstatsbudget för nästa budgetår avser. Det huvudsakliga underlaget förbeskrivningen av utvecklingen är konjunkturinstitutetshöstrapport. Bedömningarna av utvecklingen har gjorts inomfinansdepartementet. Arbetet, som har letts av statssekreteraren departementsrådet , avslutades . Densvenska ekonomin kännetecknas av högkonjunktur med högtkapacitetsutnyttjande och brist på arbetskraft. BNP-tillväxten beräknas i årbli 2,. förutses en dämpning av tillväxten, men fortsatthögre prisökningar än i omvärlden och stigande underskott i bytesbalansen.Arbetslösheten väntas förbli låg. Det är huvuddragen i föreliggande prognos förden svenska ekonomins utveckling och 1990. Det bör understrykas attprognosen bara tar hänsyn till de ekonomisk-politiska åtgärder, som redan haraviserats eller beslutats, om inte annat anges. Den internationeUakonjunkturen har varit avsevärt starkare än vad som förutsågs i våras.Särskilt gäller det i och . För OECD-området uppskattasnu BNP-tillväxten till 1988. förutses dock endämpning av tillväxten till 1989 och ca 2 1/1990. Den genomsnittligapris- och löneökningstakten i bedöms bli fortsatt måttlig. Tillgrund för beräkningarna ligger vidare antaganden om oförändrade valutakurseroch ett oljepris på per fat . Timlönerna har de senasteåren ökat mer i än i omvärlden. beräknas den genomsnittligatimlönen för samtliga löntagare öka med 7,. Eftersom löneavtal för helaarbetsmarknaden under dessa år ännu inte slutits, saknas underlag för egentligaprognoser. Med hänsyn till de löneavtal som har slutits på vissa delar avarbetsmarknaden samt den höga efterfrågan på arbetskraft har beräkningarna avutvecklingen i den svenska ekonomin baserats på en schablonmässig framskrivningav löneökningarna . Prisökningarna beräknas1988 uppgå till . förutses utifrån dessa antaganden inflationenligga kvar på ungefär samma nivå som . 1988/89:47 Bilaga 1 -0,6 -0,5 -6,4 -0,3 -0,5 -0,5 -0,7 -0,3 ' Förändringi procent av föregående års BNP. Källor:Statistiska centralbyrån, och . Hushållensrealinkomster beräknas öka med ca 2,1988. En fortsatt Prop. 1988/89:47 realinkomstökningförutses , 1989 och ca 1,Bilaga 1 1990. Därvid harförutsatts att den statliga inkomstskatten sänks 1989 ochjusteras med hänsyn till den beräknade inflationen 1990. Den privata konsumtionensökningstakt, som har varit mycket kraftig, har dämpats iår. Detta framgår av såväl nationalräkenskapernas beräkningar för förstahalvåret som utfallet för detaljhandelns försäljning. De senaste årensförsämring av sparkvoten skulle kunna komma att brytas . fömtsesen betydligt svagare ökningstakt för den privata konsumtionen än under desenaste åren. Till väsentlig del sammanhänger det med en väntad minskning avbilinköpen från nuvarande rekordhöga nivå och en lugnare expansionstakt förkonsumtionen av varaktiga varor. Hushållens sparkvot skulle därmed förbättrasnågot , särskilt . Det bör dock framhållas attkonsumtionsökningen kan bli betydligt starkare än dessa beräkningar ger vidhanden. Denoffentliga konsumtionen väntas fortsätta att öka i måttlig takt 1989 och 1990.Inom den kommunala sektorn finns tendenser till en högre expansionstakt änunder . På gmnd av en ändring i den statistiska redovisningenblir det en tillfällig uppgång i den statliga konsumtionen 1989. Investeringarnatycks ha ökat mer 1988 än enligt den i sig höga prognosen i den reviderade nationalbudgeten.Även fömtses en ökning av bruttoinvesteringarna, dock i långsammaretakt än . Det höga kapacitetsutnyttjandet och regleringarna avbyggverksamheten i Stockholms- och Göteborgsområdena har medfört köer avinvesteringsprojekt, vilka torde medföra att investeringsverksamheten blir högflera år framåt, även om produktionstillväxten mattas av något. Exportenhar också ökat mer 1988 än enligt prognosen i den reviderade nationalbudgeten.De närmaste åren förutses en lägre marknadstillväxt än och vissamarknadsandelsförluster, vilket medför en lägre exporttillväxt. Importenberäknas fortsätta att öka i snabbare takt än exporten. Exportpriserna väntasdock öka mer än importpriserna 1988 och 1989, vilket dämpar försämringen avbytesbalansen. antas inte någon motsvarande förbättring avbytesförhållandet. Underskottet i bytesbalansen, som 1988 beräknas bli ca 10miljarder kr., väntas fortsätta att öka De stigande underskotten sammanhänger med en försvag ning av tjänste- och transfereringsbalansen. Lägetpå arbetsmarknaden kännetecknas av ett starkt efterfrågetryck.Antalet sysselsatta förutses öka med närmare 60000 personer ocharbetslösheten beräknas minska till 1,. Den starka utvecklingen påarbetsmarknaden väntas kvarstå . Antalet sysselsatta beräknasöka med ca 40000 personer 1989 och ca 30000 personer 1990 ocharbetslösheten beräknas ligga kvar på en låg nivå. Svårigheter att få tag i arbetskraft är ett växande problem och torde fortsätta att utgöra en restriktion för produktionstillväxten och kunna medföra fortsatt hög löne glidning. 2 1988/89. Denoffentliga sektorns fiinansiella sparandeöverskott uppgick till drygt Prop.1988/89:47 40 miljarder kr. och fömtses enförsvag- Bilaga 1 ning med i storleksordningen . Trotsatt det oflfentliga sparandet är positivt är det inte tiUräckligt för att heltkompensera bristen på sparande i resten av ekonomin, vilket kommer till uttrycki att bytesbalansen fömtses uppvisa underskott . Denekonomiska aktiviteten i industriländerna har utvecklats avsevärtstarkare än väntat. För sammantagna uppskattas nu tillväxten till (jämfört ined en prognos om ca 3 %för bara några månader sedan). I och väntas produktionen växa med 4 respektive , medan uppgången i beräknas bli . Olikaindikatorer tyder på att rådande gynnsamma industrikonjunktur håller i sig ettstycke in . Flera av de faktorer som ligger bakom årets mycket goda tillväxtsiflFror,såsom den tidigare starka kreditexpansionen i många länder liksom kvardröjandeeflfekter av oljeprisfallet, är emellertid troligen av övergående natur. BNP-tiUväxteni OECD-området de kommande två åren väntas därför bromsas upp.och begränsas tiUstorleksordningen 2,5 till 3% . Enmer markerad dämpning antas äga mm i den amerikanska ekonomin än i övriga länder.Bedömningen att en tydlig uppbromsning kommer att äga mm i Förenta staternagörs bl.a. mot bakgmnd av kraven på reducering av det federalabudgetunderskottet och av underskottet i externbalansen. BNP-tiUväxten dekommande två åren väntas halveras jämfört med tillväxten . Ävenför industriländerna i övrigt väntas en lägre expansionstakt. Dämpningen fömtsesbli mindre uttalad än i också mot bakgmnd av att industrinskapacitetsutnyttjande är lägre och att arbetsmarknaden i allmänhet inte ärlika stark i övriga industriländer. Därmed föreligger inte samma risk för ökadpris- och lönestegringstakt. Den mycket höga arbetslösheten i flertaletvästeuropeiska länder har inte minskat . utgördock ett undantag. Det finns en risk att arbetslösheten i åter ökarfrån nuvarande nivå på . Utrymmetför stimulansåtgärder anses emellertid mycket begränsat, och flera länder iVästeuropa fömtses istället strama åt den ekonomiska politiken avbytesbalansskäl. Beslut har tagits om budgetförstärkande åtgärder i denvästtyska ekonomin, . Den större skattereform med en mertillväxtfrämjande inriktning som beslutats i träder i kraftförst . För förutses tillväxten de kommande två åren uppgå tillmellan 2 och . Sedannågra år växer den inhemska efterfrågan i snabbt. Denna utveckling förväntas fortsätta, även om expansionen knappast blir lika hög som . Tillväxten i den japanska ekonomin väntas uppgå till . Tabell 2 Internationella förutsättningar ""P- 1988/89:47 2 1/2 4 1/2 2 1/2 2 1/2 Konsumentpriser i , %' 3 3/4 4 1/4 Arbetslöshet, nivå i % 7 1/2 7 1/2 7 3/4 Dollarkurs i kr. Råoljepris, dollar per fat ' KPI, årsgenomsnitt. Källor: och . Ivåra nordiska grannländer sammantagna är tillväxten mycket blygsam. Detta berorfrämst på den restriktiva politik som förs i såväl somNorge i syfte att rätta till stmkturella problem i ekonomierna, bl.a. vadgäller externbalanserna. I , som innevarande år åtnjuter en relativtgod tillväxt, har regeringen ingripit för att dämpa pris- ochkostnadsstegringarna. är en mycket återhållengenomsnittlig tillväxt trolig i våra grannländer, . Ettför svensk exportindustri väsentligt inslag i bilden är denexpansiva utvecklingen av näringslivets fasta investeringar i OECD-området. Denstarka investeringsuppgången innebär också att kapaciteten byggs ut och attrisken för ökad inflation till följd av flaskhalsproblem begränsas. Tendensenhar annars varit att inflationen till följd av den högaaktivitetsnivån tilltagit. Mot bakgrund av den vikt som i den ekonomiskapolitiken i många länder läggs vid målet om stabila priser -vilket hardemonstrerats av ränteuppgången bedöms risken för en meravsevärd ökning av inflationen i världsekonomin vara liten. Vidare har dentidigare ökningen av råvarupriserna hejdats, och energipriserna är fortsattmycket svaga. väntas konsumentpriserna i genomsnitt för OECD-ländernaöka med . Utsikternaför världsekonomin på något eller känneteck nas av ett stort mått av osäkerhet. I synnerhet finns det en betydande risk för att tillväxten bromsas upp kraftigare än som antagits här. Denna risk hänger främst samman med de stora finansiella obalanser som fortfarande råder mellan de största länderna. De två stora överskottsländerna och har bara i mindre utsträckning om fattats av den anpassning som ägt rum. Denna bristande symmetri i anpassningen har medverkat till att flera västeuropeiska länder nu börjat känna av externbalansproblem. En annan risk är att den nuvarande expan sionen utvecklas till överhettning främst i . Även i detta fall skulle på sannolikt tillväxt och sysselsättning påverkas negativt, inte bara i den amerikanska ekonomin utan även globalt. 3 Utrikeshandel Prop. Bilaga1 Världshandelns tillväxt blev betydligt starkare 1988 än vad som fömtsågs ibörjan av året. Marknaden för svensk export av bearbetade varor beräknas ökamed 7 , trots den svaga utvecklingen i de nordiska länderna vilka ärviktiga avsättningsmarknader för svensk exportindustri. Den svenska industrinhar gynnats av den oväntat starka investeringskonjunkturen i . Densvenska exporten av bearbetade varor beräknas öka med 1988, vilketinnebär marknadsanddsföriuster på . Av denna förlust torde ca Iprocentenhet kunna hänföras till att arbetsmarknadskonflikten inomverkstadsindustrin medförde neddragna exportleveranser. Råvamexportenberäknas öka med 3,1988. Ökningen kan i huvudsak hänföras till exporten avmassa och ickejärnmetaUer, som beräknas öka med vardera. Neddragningarav produktionskapaciteten samt prioriteringar av hemmamarknadsleveranserna harmedfört att trävamexporten minskat kraftigt trots en stark byggkonjunkturutomlands. Under1989 och 1990 förväntas marknadstiUväxten för svensk exportindustri uppgå till5 respektive 4,. har de svenska exportprisema ökat perår mer än i konkurrentländerna, vilket erfarenhetsmässigt torde leda tillmarknadsförluster av samma storlek . De förluster avmarknadsandelar som förväntas är emellertid troligen i första hand ettresultat av begränsningar på utbudssidan. Detta framgår bl.a. av den senasteKonjunkturbarometern där endast drygt en fjärdedel av företagen inom typiskaexportbranscher anger att det är efterfrågan som begränsar produktionen. Enavmattning av den inhemska efterfrågetillväxten samt fortsatt ökadproduktionskapacitet inom industrin beräknas reducera utbudssidans dämpande eflfektpå exporten framöver. Förlusten av marknadsandelar torde därför inskränka sig tillknappt 1989 och 1,1990. Exporten av bearbetade varor skulle därmed ökamed 4,1989 och 1990. Det höga kapacitetsutnyttjandet inom massaindustrinsamt fortsatta neddragningar av produktionskapaciteten inom trävamindustrinväntas medföra en svag utveckling av råvamexporten . Deninhemska efterfrågan på bearbetade varor beräknas öka 1988. Efterfrågandras främst upp av fortsatt kraftigt ökade maskininvesteringar, samt ökadprivat konsumtion. Importen av bearbetade varor beräknas öka med ,vilket betyder andelsförluster för den svenska hemmamarknadsindustrin med ca2%. Detta är en betydligt mindre andelsförlust än . I övrigt harimporten av råolja fortsatt att minska medan övrig råvamimport endast ökat medca . Totalt beräknas vamimporten öka med ca 5,1988. Densvagare tillväxten av inhemsk efterfrågan fömtsesmedföra en betydligt lägre ökningstakt för importen av bearbetade varorunder 1989 och 1990. motverkas detta av en kraftig importökningav råolja och petroleumprodukter som följd av att de lager- Tabell 3 Export och import av varor 4,8 -25,0 - 3,0 4,2 -6,0 -2,0 3,0 0 0 1,0 -10,0 -2,0 4,0 4,0 0 3,0 8,2 -40,0 -12,0 -18,0 4,0 6,0 -1,0 2,0 3,0 neddragningarsom ägt rum förväntas upphöra. Totalt förväntas vamimportenöka med nästan 5,1989 men endast 3,1990. Bytesbalansprognosenär känslig för det råoljepris som fömtses komma att gäUa . 1början av oktober var priset på råolja (spotpriset på Brentolja) 12-13 dollarper fat. Genomsnittspriset beräknas bli ca per fat. Under1989 och 1990 antas priset ligga kvar på denna nivå. om oljepriset faller med I dollar per fat. Miljarderkr., löpande priser Export av varor Import av varor Korrigeringspost 281,4 257,4 - 1,6 307,3 282,0 - 2,0 333,5 307,6 - 2,0 355,5 330,5 - 2,0 - 2,0 -25,8 - 4,8 -28,5 - 6,3 -31,4 - 8,1 -33,0 -10,0 -13,8 -18,1 Källor: Statistiskacentralbyrån, , och . Trots att importvolymenberäknas växa snabbare än exportvolymen och ökar överskottet ihandelsbalansen något såväl 1988 som 1989 till följd av en förbättring avbytesförhållandet dessa år. Överskottet beräknas uppgå till drygt 23 miljarderkr. 1988 och till . beräknas överskottet minskanågot. En fortsatt kraftiguppgång för utlandsresandet är den främsta orsaken till att tjänstebalansenförsämras med . underskotti resevalutan, dock i lägre takt än under de närmast föregående Prop.1988/89:47 åren väntas medföra att underskottet i tjänstebalansen ökar med ca1,5 Bilaga . Stigandegenomsnittsränta samt växande nettoskuld gentemot utlandet medför atträntebetalningarna på utlandsskulden beräknas öka med ca . per årunder såväl 1988 som 1989. De senaste årens kraftiga uppgång av direktainvesteringar i utlandet bidrar också till ett försämrat räntenetto genom att investeringarnatill stor del finansieras med upplåning i utlandet. En förutsatt marginelldämpning av den internationella räntenivån medför att räntenettot inte väntasförsämras i samma takt 1990. Underskotteti bytesbalansen beräknas uppgå till . 1988 och fortsätta attstiga till . Lägetpå arbetsmarknaden har fortsatt att förstärkas. Arbetslösheten harsuccessivt reducerats och låg säsongrensat på 1,6%att jämföra med 1,. har bristen påarbetskraft ytterligare accentuerats. Antalet obesatta vakanser vidarbetsförmedlingarna har varit fler än . barometer uppgav av industriföretagenbrist på yrkesutbildad arbetskraft, vilket var den högsta andelen sedan mittenav . Förstärkningenav arbetsmarknadsläget har fått spridning till alla delar av landet och tillalla åldersgmpper. Arbetslöshetstalet har minskat i samtligalän och nedgången har varit störst i norra delarna av landet, där nivån påarbetslösheten är högre än för landet i övrigt. Bland ungdomar i åldrarna 20 , där arbetslösheten tidigare legat kvar på en förhållandevis hög nivå,har arbetslösheten reducerats med närmare en procentenhet. Sysselsättningenhar ökat mycket kraftigt. januari september var enligtarbetskraftsundersökningarna i genomsnitt 65000 fler personer sysselsatta änunder . Därtill kommer att medelarbetstiden har stigit,varför sysselsättningen mätt i timmar ökat i snabbare takt än antalet personer.Den mycket kraftiga sysselsättningsuppgången beräknasdock medföra att förändringen mellan genomsnitten för helåren 1987 och 1988blir något mindre. Detsenaste året är det sysselsättningen i den privata tjänstesektorn som ökat mest såväl absolut som relativt.