prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — I det programmet ingår ettfortsatt stöd till . Under anslagspostenmikroelektronikverksamhet beräknas medel för avslutning av det nationellamikroelektronikprogrammet NMP-4. Inom STU:s programför energiforskning kommer satsningarna på skogsindustrins energiprodukter och effektivare elanvändningatt ökas. Kopplingen mellan energi- och miljöteknisk FoU kommer att särskiltbeaktas i STU:s programarbete. Under anslagspostenInformationsförsörjningsverksamhet beräknas medel för viss teknisk forsknings- ochutvecklingsverksamhet via forskningsrådsnämnden, bidrag till Tekniskanomenklaturcentralen. Tekniska litteratursällskapet samt KungligaBiblioteket. Teknisk forskning och utveckling är av grundläggandebetydelse för industriell utveckling och förnyelse. Huvuddelen av statens stödtill sådan verksamhet kanaliseras genom STU, som härigenom utgör ett viktigtindustripolitiskt instrument i detmedellånga och längre tidsperspektivet. Genom riksdagensbeslut (prop. 1986/87:80 bil. 10, NU 33, rskr. 292) har ett treårsprogram och entreårig medelsram för STU:s stöd till tekniskforskning och utveckling lagts fast för budgetåren 1987/88 1989/90. För den verksamhet som finansieras överanslaget Fl. Styrelsen för teknisk utveckling: Tekniskforskning och utveckling har medelsbehovet beräknats till 2 325,8 milj. kr. för treårsperioden1987/88-1989/90. Av beloppet avser726,8 milj. kr. föregående budgetår och 778,7 milj. kr. För /90harjag beräknat medelsbehovet till 830,3 milj. kr. I detta belopp ingår 10 milj. kr.för verksamheten vid SICOMP. Eftersomriktlinjerna för treårsprogrammet redovisades i propositionen om forskning(prop. 1986/87:80) avser jag att nu endast kortfattat beröra vissa delar av programmet. 1treårsprogrammet prioriterades särskilt informationsteknologi, materialteknik,bioteknik, biomedicinsk teknik, miljövårdsteknik,verkstadsteknik och mikronik. Denna prioritering ligger fast. Jag villhär särskilt kommentera informationsteknologiområdet. Ett na tionellt informationsteknologiskt program, IT-programmet, har i enlighet 74 med riksdagensbeslut (prop. 1986/87:74, NU 30, rskr. 271)startats den 1 Prop. 1988/89:100 juli 1987. Det består av insatser förgmndläggande och målinriktad forsk- Bil. 14 ningoch av ett delprogram (IT 4) för industriell utveckling i samverkan mellanstaten och industriföretag. Jag återkommer beträffande den industriellautvecklingsverksamheten under anslaget Fl8. Industriell utveckling m.m. inominformationsteknologiområdet. Åtgärderna för att stärka den målinriktadeforskningen inom informationsteknologiområdet (IT 3) består i en vidgad ram för STU:s stöd till forskningsprojekt så att detvetenskapliga kunnandet utvecklas ienlighet med behoven inom den teknisk-industriellautvecklingsverksamheten på området. har /88 beviljat11,5 milj. kr. för forskningsprojekt utöver vad STU hade budgeterat isitt basförslag och för innevarande budgetår 30 milj. kr. 1 enlighet medriksdagens beslut beträffande IT-programmet föreslår jag att STU:s basförslagutökas med 43 milj. kr. /90.Ramprogrammen för kunskapsutveckling: "Digital kommunikation","Datoriserad bildbehandling" och "Datavetenskap" som allaingår i systemteknisk forskning, bedrivsenligt planerna. Satsningarna budgetåret1988/89 på dessa ramprogram uppgår till 45 milj. kr. Satsningarna på kollektiv forskning inom systemteknik beräknasuppgå till 16,8 milj. kr. lade fast har beräknats en kraftfull ökning avSTU:s resurser för projekt som utförs i europeiskt samarbete,exempelvis inom ramen för EG:s FoU-program, EUREKA etc. STU bör därförsärskilt beakta de möjligheter som öppnats för svensk medverkan i EG:s ramprogram för forskningoch utveckling. STU har under innevarande år kraftigt ökat sina insatser föratt främja planering och genomförande avFoU-verksamhet vid svenska institutioner och företag i projekt som genomförs idet europeiska samarbetet. STU har också strävat efter att ge Europa-frågorna en ökad tyngd genomatt dels avsätta särskilda medel för deltagande inom EG:s forskningsprogram dels successivt skapa utrymme inom pågåenderamprogram för kunskapsutveckling samt insatsområden för deltagande ieuropeiska FoU-projekt. Jag anser att STU här initierar mycket värdefulltarbete. Jag återkommer senare under anslagF 7 till frågan om stöd för att främja europeisktforsknings- och utvecklingssamarbete. STU:s kompetens harunder senare år i ökande omfattning utnyttjats för att genomföra olika regionala program ochverksamheter. STU spelar således en viktigroll för t.ex. materialteknikprogrammeti Bergslagen, insatser i och övriga insatser av regionalteknikspridningskaraktär. Från anslaget skallockså bekostas långsiktig kunskapsuppbyggnad inom handikappområdet.Fördelningen av medel för detta ändamål skall enligt propositionom forskning samordnas av forskningsrådsnämnden. STU:s insatser inomprogrammet Ny kunskap görs dels i form av ramprogram för kunskapsutveckling, dels i form av enskiltprojektstöd, dels via STU:s tekniska forskningsrådsfunktion. För närvarandegenomförs 25 ramprogram vid STU för en sammanlagd årsbudget av 164,8 milj. kr.STU bör även i fortsättningen sträva efter att 75 hålla hälften avresurserna under detta program fria utanför ramprogram- Prop. 1988/89:100men för kunskapsutveckling för att kunna upprätthålla en tillräcklig grad Bil. 14 av flexibilitet. Inom programmet Ny kunskap har jag ävenför /90 beräknat en ram omminst 25 milj. kr. för (). STUF är en viktigdel av STU:s verksamhet och satsningar för förnyelse. STUF:s funktion inom STUär betydelsefull för att med enskilt projektstöd vidareutveckla unik svenskkompetens, vars kvalitet kan skapa intressanta industriellaförutsättningar på lång sikt. Under programmet Nykunskap planeras och stöds även STU:s internationella kontaktverksamhet.Vidare inryms medel för STU:s biträde tilldepartementet och myndigheter vidförhandlingar med främmande länder och internationella organisationer. De samlade störreinsatserna inom programmet Ny teknik sker i form av kollektiv forskning ochinsatsområden. Dessa programformer kännetecknas av en bred samverkan med bådeindustrin och olika FoU-genomföran-deorgan. Jag har för /90 beräknatmedel för en fortsättning av redan påbörjade insatsområden. Sammanlagt drivsinsatsområdena på en lägre nivå äntidigare. De frigjorda medlen används för deltagande i europeiskaFoU-projekt. Programmet Nya produkter omfattarproduktutveckling, teknikupphandling (TU), arbetstagarinitierade projekt(ATIP), småföretagsservice och innovationsbefrämjande åtgärder. Jag har /90 beräknat medel för STU:s stöd till produktutveckling på en oförändrad nivå jämfört medinnevarande år. STU har under bedrivitverksamhet för att stimulera användningenav teknikupphandling. STU:s insatser har främst tagit sikte på att göra möjligtför svensk industri att utveckla nya produkter och system. Detta skergenom att underlätta för ofientliga användare att samordna anskalfning av produkter eller system som bättresvarar mot användarens behov och krav. Genom denna samordning uppnåserforderligt underlag för industriell tillämpning. STU har även ett ansvar föratt allmänt främja teknikupphandling genom utbildning och information. Inom landstingssektorn stödsteknikupphandlingsprojekten av den av bildade Landstingens Fond för Teknikupphandlingoch Produktutveckling (LFTP). pågår ca 30 projekt där LFTP har engagerat sig. Dessutom pågårinom STU:s samverkan med den kommunala sektorn ett 20-tal projekt medprimärkommuner som avnämare. Erfarenheterna av verksamheten är god ochdet finns behov av fortsatta teknikupphandlingsinsatser från STU för att fåfram nya produkter eller system som bättresvarar mot användarnas behov och krav. STU medverkar också vidteknikupphandling för att lösa problem fört. ex. en viss yrkesgmpp, äldre eller rörelsehandikappade. STU har till industridepartementetredovisat en utvärdering av stödfor men arbetstagareinitierade projekt (ATIP). Stödformen har tillämpats och tillkom efter ett initiativfrån . I utvärderingen konstateras att i förhållande till intentionerna i det riksdagsbeslutsom 76 liggertill gmnd för ATIP har verksamheten i huvudsak givit förväntade Prop.1988/89:100 resultat och effekter. Utmärkande förATIP-verksamheten är den intensiva kontaktverksamheten med företagensanställda och ledning. Genom ATIP har skapats nya kontaktytor för STU. EnligtSTU:s uppfattning finns därmed en möjlighet att vid sidan av informationen om ATIPfå en mer allmän diskussion om företagenstekniska problem och möjligheter. I utvärderingenkonstateras att om ATIP ses som ett medel för att dels ta fram nya produkter/nyteknik, dels utveckla problemlösning och produktutveckling i näringslivet i enriktning som demokratiserar arbetsorganisationen är nuvarande verksamhet och medelstilldelning ihuvudsak lämp- Mot bakgrund av dengenomförda utvärderingen harjag beräknat medel för denna verksamhet på en oförändrad ambitionsnivå /90. Vad avser stödet tillenskilda uppfinnare beslutade om en treårigförsöksverksamhet vid . uppbyggnadoch vidmakthållande av ett nät av lokala och regionala rådgivare, informationsservice för lokala idé- ochuppfinnareföreningar, projektsom främjar samarbetet mellan uppfinnare/innovatörer och andra som arbetar för att uppfinningar skalltillgodogöras i samhället. Regeringen beslutadeår om den närmare omfattningen och inriktningen av försöksverksamheten. För dennaförsöksverksamhet beräknarjag 3 milj. kr. under programmet Nya produkter för /90. Under /88 tillsattes enarbetsgmpp för innovationsfrågor av STU på regeringens uppdrag. Gmppen harunder innevarande budgetår tilldelats extramedel för att genomföra sitt uppdrag på en högre ambitionsnviå. En rapport till regeringen ska föreligga . Chefen för hartidigare lämnat förslag till åtgärderinom området informationsförsörjning (bil. Jag har under anslagspostenInformationsförsörjning beräknat . för de insatser somfaller inom industridepartementets ansvarsområde. Dessa medel avser bl.a. stöd till forskning (2 milj. kr) att fördelas avforskningsrådsnämnden. Vidare beräknas medel för bidrag till . () och till samordninginom biblioteksområdet. De delar av TNC:s basverksamhet som tidigarefinansierats av STU och byggforskningsrådetfinansieras nu under denna anslagspost. Det ankommer på regeringen att beslutaom den närmare fördelningen av medlen. STU ansvarar vidareför stöd tiU tekniskt utvecklingsarbete samt övriga frågor rörandeinformationsförsörjning som faller inom STU:s verksamhetsområde. Under anslagspostenMikroelektronikverksamhet har medel beräknats för att fullfölja vissa tidigare beslutade projekt, huvudsakligen tillämp- 77 ningsprojekt,inom delprogram 4. Industriell utveckling inom mikroelek- Prop. 1988/89:100tronikprogrammet (prop. 1983/84:8, NU 11, rskr. 130 och prop. 14 1983/84:135, NU 42, rskr.379). På grund av programmets försenade start kommer det att behövaförlängas tidsmässigt med upp till tvåår. För /90 harjag beräknat medelsbehovet till . Jag har i dennafråga samrått med cheferna för försvars- och kommunikationsdepartementen. För budgetåret1988/89 har regeringen i likhet med tidigare budgetår av bemyndigats att godkänna avtaloch beslut som rör stöd till tekniskforskning och industrieUt utvecklingsarbete m.m. vilka innebär åtaganden för flera budgetår. Även /90 bör STU ha möjlighet att för delar av sin verksamhetgöra ekonomiska åtaganden under en femårig planeringsperiod. Jag förordardärför att regeringen inhämtar bemyndigande att under budgetåret1989/90 få fatta beslut om stöd till nämnda ändamål som inberäknat löpandeavtal och beslut, innebär åtaganden om högst 415 milj. kr. under /91, högst 357 milj. kr under budgetåret1991/92, högst 294 milj. kr. under /93 och högst 249milj. under /94. Lämnasbemyndigande ankommer det på regeringen att meddela de närmareföreskrifter som behövs. Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. bemyndiga regeringenatt under /90, i enlighet med vad jag har anfört, ikläda staten ekonomiskaförpliktelser i samband medstöd till teknisk forskning och utvecklingsarbete m. m. som inberäknat löpande avtal och beslut innebär åtagandenpå högst . under /91, högst . /92, högst . under /93 och högst249000000 kr. under /94, 2. till Styrelsenför teknisk utveckUng: Teknisk forskning och utveckling för /90 anvisa ett reservationsanslag på 830300000kr. Styrelsen för teknisk utveckling: Förvaltningskostnader 1987/88Utgift 81 161000 1988/89Anslag 80000000' 1989/90Förslag 82 963000 ' Av angivet belopp har . inte ställts till STU;s disposition till följd av tillämpandet av enutgiftsram. Från anslagetbekostas styrelsens för teknisk utveckling (STU) förvalt ning och medelsförvaltande verksamhet. Anslagsberäkningen framgår av sammanställningen. 1988/89 Beräknad ändring 1989/90 Prop. (därav lönekostnader) Lokalkostnader (-1-3 607 000) Medel som tillförs anslaget från anslaget XIV C6. Styrelsen för teknisk utveckling STUberäknar att kostnaderna under anslaget skall uppgå till . STU har i sin anslagsframställning, i likhet med föregående år, föreslagit en förändring avdetta anslags konstruktion för att bl. a. möjliggöra en mer långsiktigplanering. Jag föreslår att för nästa budgetår medel för STU:sförvaltningskostnader beräknas enligt ett ettårigt huvudförslag med en realminskning av utgifterna om . Med tanke på den utökning av verksamheten somtreårsprogrammet innebär bör utgiftsminskningen inte belasta lönedelen av anslaget. Jag har i mitt förslag beaktat atttjänstebrevsrätten föreslås slopad för STU fr. o. m. den Ijuli 1989. Jag är inte beredd att nu föreslå någon ny anslagsformför detta anslag. Jag hemställer att regeringen föreslår att tillStyrelsen för teknisk utveckling: Förvaltningskostnader för /90anvisa ett förslagsanslag på . Bidrag till StiftelsenSveriges teknisk-vetenskapliga attachéverksamhet 1987/88 Utgift 26400000 1988/89 Anslag 26400000 1989/90Förslag 27 995000 Under detta anslaganvisas medel till Stiftelsen skapligaattachéverksamhet, STATT. Denna är en offentlig stiftelse med svenska statenoch som hu- 79 Verksamheten finansieras till avstatsbidraget och till ca Prop. 1988/89:100 av egna intäkter från uppdrag,publikationer och konferenser. STATT har somhuvuduppgift att följa den tekniska utvecklingen inom olika industrinationeroch att rapportera till svenska företag, myndigheter ochforskningsorganisationer om denna utveckling. Attachéverksamheten har kontor i ,, , , ,, , , , och . Under budgetåret1988/89 öppnas på försök ett attachékontor i . Den sammanlagda personalstyrkan utomlands uppgår till ca65 personer. Verksamhetenadministreras från ett hemmakontor i på tolv personer. Stiftelsen har i sin anslagsframställning för budgetåret1989/90 föreslagit att . anvisas för verksamheten. Förslaget att ökaanslaget innefattar dels en förstärkning av de fyra kontoren i , dels ettantal analyser av för svenskt näringsliv intressanta länder, där det förnärvarande inte finns någraattachékontor. är ett framstående industriland med avanceradforskning och utveckling. Alla områden kan dock inte täckas in genom egen forskningsverksamhet. Det ärdärför enligt min mening viktigt att på ett initierat sätt följa och bevakavår tekniska omvärld. STATT är ett bra instrument för detta. Forskare,tekniker och administratörer inom näringsliv och myndigheter har genomattachéverksamheten utmärkta möjligheter att följa utvecklingen i olika industrinationer. Jag anser det emellertid inte motiveratatt utöka verksamheten. Denbör enligt min mening snarare konsolideras på nuvarande nivå. Jag har för nästa budgetår beräknat ettbidrag på . Jag har då i mitt förslag beaktat att tjänstebrevsrättenföreslås slopad för STATT fr.o. Jag hemställer att regeringen föreslår att tillBidrag till Stiftelsen attachéverksamhet för /90 anvisaett reservationsanslag på . Europeiskt rymdsamarbete, m. m. Prop.1988/89:100 1987/88UtfaU 229016357 1988/89 Anslag 247000000 1989/90Förslag 276 323000 De nu gällanderiktlinjerna för industripolitiken på rymdområdet lades fast (prop. 1985/86:127, NU 21,rskr. Statens delegationför rymdverksamhet (DFR) har i sin anslagsframställning utgått från nämnda riktlinjervad avser det europeiska rymdsamarbetet.DFR har även hemställt att delegationens benämning ändras till svenskarymdstyrelsen. /89 harjag räknat med att verksamheten skall bedrivas inom den ram som beskrevs i prop.1985/86:127. Jag beräknar medelsbehovet för anslaget prisnivå till 276 323000 milj. kr. Av detta belopp anser jag att 4,5 milj. kr bör disponerasför myndighetsuppgifter. Enligt riksdagensbeslut har regeringen bemyndigats att ikläda staten ekonomiskaförpliktelser inom rymd- och Ijärranalysområdet med betalningar underkommande budgetår. Jag beräknar att regeringen vid utgången av budgetåret1988/89 inom ramen för tidigare bemyndiganden, kommer att ha fattatbeslut om projekt i en sådan omfattning att bemyndigandeskulden vidbudgetårets utgång uppgår till 1 790 milj. kr. Vid utgången av budgetåret1989/90 beräknarjag att den utgående bemyndigandeskulden kommer att uppgå till 1536 milj. kr. Under /90 kan nya projekt komma att aktualiserasmed betalningar under kommande budgetår inom en ram av 252 milj. kr. Jag har i mitt förslag beaktat atttjänstebrevsrätten föreslås slopad för DFR fr. o. m.den Ijuli 1989. Jag anser det intemotiverat att ändra delegationens benämning. Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. bemyndiga regeringen att under /90 ikläda staten nya förpliktelser inom europeiskt rymdsamarbetepå högst , 2. till Europeiskt rymdsamarbete m.m. för budgetåret1989/90 anvisa ett förslagsanslag på . 6 1988/89. Bidrag till Prop.1988/89:100 1987/88 UtfaU 1988/89 Anslag 1989/90 Förslag De nu gällanderiktlinjerna för lades fast genom beslut av statsmakterna år1983 (prop. 1982/83:168, NU 53, rskr. Genom avtal med (benämntöverenskommelse mellan omsamarbete på telesatellitområdet) och (benämnt överenskomelse mellan republiken regeringoch vid genomförande av TelesatellitprojektetTele-X) har gjort vissa betalningsåtaganden. Enligt nuvarandeplaner bedöms Tele-X kunna skjutas upp under våren 1989.Utvecklingskostnaden för systemet ligger inom den planerade ekonomiska ramen och om inte någotoförutsett inträffar kommer projektet attkunna genomföras till den planeradekostnaden. På gmnd av förseningenav uppsändningen kommer vissa extra kostnader att uppstå men dessa ryms inom de ekonomiska reserver som finns inomprojektet. Statens delegationför rymdverksamhet har i sin anslagsframställning föreslagit att ett formeUtanslagsbelopp på . tas upp för att täcka eventuella ytterligare kostnader för . Förhandlingar harinletts med de norska och finska regeringama om att förändra nuvarande regeringsavtal.Utgångspunkt från svensk sida är att en nydriftsorganisation skall bildas samt att ett nytt bolag skapas för attmarknadsföra systemets data/videotjänster i . Jag beräknar /90 ett formellt belopp på . för eventuella ökade kostnader förTele-X-projektet. Jag hemställer att regeringen föreslår att tillBidrag UU för /90 anvisa ettförslagsanslag på . 1987/88 UtfaU 42 252428 Reservation 25 646 335 1988/89 Anslag 36 500000 1989/90Förslag 37 813000 Jag har underanslaget F 4. Europeiskt rymdsamarbete, m. m. redogjort för de avstatsmakterna fastlagda ramama som gäller för de industripolitiska insatserna på rymdområdet. Statens delegationför rymdverksamhet (DFR) har i sin anslagsfram ställningföljt dessa riktlinjer för den nationella rymdverksamheten. Föredragandens överväganden Prop. Jagberäknar för /90 medel för den nationella rymdverk- 1 samheten i enlighet med de riktlinjer som lades fram i propositionen omriktlinjer för industripolitiken på rymdområdet (prop. 1985/86:127, NU 21, rskr. Jag förordar därför att anslagetförs upp med . Jag beräknar att vidutgången av /88 kommer den utgående bemyndigandeskulden att uppgå till 10 milj. kr. Vidutgången av /89 beräknarjag att bemyndigandeskulden uppgår till10 milj. kr. Under budgetåret1989/90 kan nya nationella rymdprojekt komma att aktualiseras med betalningarunder kommande budgetår inom en ram av lOmilj.kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. bemyndiga regeringen att /90 ikläda staten nya förpliktelser på det nationellarymdområdet på högst , 2. tillNationell rymdverksamhet för /90 anvisa ett reservationsanslag på . 1987/88 Utgift 621483 Reservation 895 993 1988/89 Anslag 1000000 1989/90 Förslag 1000000 Under detta anslaganvisas medel för att främja forsknings-och utvecklingssamarbete inom'ramenför det särskilda avtal som slutit med de Europeiska Gemenskaperna (EG)samt Eureka-samarbetet. EG:s ramprogram för forskning och utveckling har enbudget på ca 40 miljarderkr. Det innevarande ramprogrammet omfattar åren 1987 1991. av insatserna i programmet syftar till atthöja den europeiska industrins-konkurrenskraft.Efter beslut i har större delen avramprogrammet öppnats för deltagande av företag och institutioner från EFTA-länder som har ramavtal om FoU-samarbete med EG.Sverige har ett sådant avtal . Inom de industriellt inriktade delarna avEG:s FoU-program kommer det att växa fram system och standarder somär avpassade för den kom mande inre marknaden. Denna blir av vital betydelse för svensk industri, som således har ett stort intresse av att kunna delta i den europeiska teknologiutvecklingen och därmedskapa sig en position på den europeiska marknaden. Jag bedömer det som väsentligt att svenskindustri och svenska forsk- Prop. 1988/89:100 ningsinstitutioner gesmöjlighet att delta i de industristrategiska program- Bil. 14 men inominformationsteknologi, ny teknik för tillverkningsindustrin samt utveckling avavancerade material. Av regeringens finansplan framgår attsärskilda resurser har avsatts för bl. a.svenskt deltagande i delar av EG:s forsknings- och utvecklingsprogram.Jag avser därför att föreslå regeringen att återkomma till dessa frågor ivårens kompletteringsproposition. Jag vill också hänvisa till vad jagtidigare anfört under anslag . Styrelsenför teknisk utveckling: Teknisk forskning och utveckling om pågående satsningar på projekt inom ramen för EGsFoU-program. anslöt sig tilldeklarationen 1985. Eureka har fått en betydande projektvolym. hade 214samarbetsprojekt startats varav svenska företag deltar i 34. Detsamlade värdet av Eureka-projekten uppgår till ca . Möjligheterna tilleuropeiskt forsknings- och utvecklingssamarbete som erbjuds genom EG och Eureka börutnyttjas. För att uppnå detta krävs ett avsevärtsonderings- och förberedelsearbete samt kontaktskapande aktiviteter och resor.Jag beräknar medelsbehovet för sistnämnda verksamheter tiU 1 milj. kr.under /90. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Europeiskt forsknings- ochutvecklingssamarbete för budgetåret1989/90 anvisa ett reservationsanslag på . Verksamheten vid statens provningsanstalt Statensprovningsanstalt (SP) är landets centrala myndighet för teknisk utvärdering,mätteknik och provning samt därmed förenad rådgivning, forskning ochutveckling. SP utför undersökningar, provningar ochtekniska utvärderingar av material,produkter och system, och därmed förenad verksamhet. SP bedriverteknisk-vetenskaplig forskning inom sitt verksamhetsområde, medverkar somteknisk rådgivare åt myndigheter och utredningar samt biträder medexpertis i nationellt och internationellt standardiseringsarbete m.m. SP ärkontrollmyndighet enligt förordningen (1987:423) om handel med ädelmetallarbetensamt meddelar föreskrifter om avgifter för registrering som avses i 11 § i lagen. Omräknat tillhelårstjänster var personalstyrkan vid provningsanstalten 439 den 30juni 1988. Vidprovningsanstalten tillämpas programbudgetering med verksamheten uppdelad i tre produktionsområden. Produktionsområde I, Teknisk utvärdering,omfattar uppdrag från nä ringsliv, förvaltning och enskilda avseendemätning, provning, kontroUbe- 84 siktning,beräkning m. m. 1 produktionsområdet ingår även riksprovplats- Prop.1988/89:100 uppgifter samt riksmätplatsuppdrag frånstatens mät- och provråd.