prop · GC03140 · 1988-12-31 00:00:00 — Liksomför skörd har regeringen för bemyndigat statens jordbmksnämndatt medge Svensk spannmålshandel, ekonomisk förening att ingå avtal medjordbrukare i vilka jordbrukaren åtar sig att mot ersättning från föreningenminska sin areal spannmål och andra grödor som omfattas av jordbruksprisregleringensamt att hålla bmkningsenhe-tens hela åkerareal besådd. Dessa avtal skulle ihuvudsak överensstämma med spannmålsgruppens förslag. Underår 1988 slöts totaU 25 885 avtal och omställningsarealen uppgick till drygt 260000 ha. Spannmålsöverskottet beräknades därigenom minska med ca 700000ton,vilket ger en positiv nettoeffekt för spannmålskassan på ca 150milj. För år1989 har ca 250000ha anmälts. Effekten på spannmålsöverskottet beräknasbli av samma storleksordning som , medan den positiva nettoeffekten förspannmålskassan beräknas till 100 150milj. Resultatet avomställningsprogrammet är enligt min uppfattning gott. Anslutningentill omställningsprogrammet är alltså god liksom . De arealer sommer varaktigt lagts om till annan användning än spannmålsproduktion äremellertid marginella. Av miljöskäl är ett krav för bidrag inom programmet attden anslutna arealen skall vara besådd. gav docklantbruksnämnderna dispens från detta krav för närmare hälften av den anslutnaarealen. Ioch med utgången av /90 löper den femåriga övergångsperiodenut. Under det påföljande året bör en ny livsmedelspolitik börja genomföras. Motbakgrund av vad jag nu redovisat harjag inte för avsikt att föreslå regeringen någon ytteriigare förlängning av omslällningsprogrammet. uttalade våren1986 att det är angelägel alt de medel som Prop. 1988/89:140 staten underen övergångsperiod ställer till förfogande för att underiättaproduklionsanpassningen utnyttjas för alt stödja en inriktning av produktionensom minskar belastningen på samhällets och på lantbmketsekonomi. Iriksdagens beslut om reglering av priserna på jordbruksprodukter, m.m. våren1988 (prop. 1987/88:165, JoU25, rskr.385) uttalade att det ärviktigt att medlen utnyttjas på ett sätt som även i vidare mening bidrar tilluppfyllandet av de fastställda målen för livsmedelspolitiken. Vidvalet av åtgärder för att minska belastningen är det viktigt att beakta deregionala, förddningsmässiga och miljöpåverkande effekterna av de olikaåtgärder som prövats eller kan komma i fråga för att främja en ändamålsenligproduktionsstmktur. Enligt beslut ankommer det på regeringen attbesluta om sådana åtgärder. Regeringenhar skörd faststäUt statens delansvar för överskottsarealen lill225 milj. kr. Regeringen har också beslutat hur dessa medel skall disponeras.Totalt högst 145 milj. kr. skall användas till ekonomiskt stöd för dels omläggningtill alternativ odling, dels odling av fånggrödor. Vidare skall 50milj. kr.överföras till Stiftelsen där medlen skall användas för attfinansiera försöks- och utvecklingsinsatser för alternativ användning avåkermarken i syfte att minska kostnaderna för överskottsarealen. skall användas för bidrag lill jordbmksföretag som vidtar åtgärdersom minskar den spann-målsproducerande arealen och ökarvariationsrikedomen i kul-turiandskapet i framför allt slättbygder. Världsmarknadsprisernafluktuerar väsentligt över tiden. De har ökat avsevärt under det senaste åretmen ligger fortfarande långt under de svenska spannmålspriserna. Del är i daginte möjligt att avgöra till vilket pris det svenska spannmålsöverskottet av1989 års skörd kommer atl kunna exporteras. Exportkostnaderna, dvs. skillnadenmellan svenskt pris och världsmarknadspris, ar fortfarande höga, men är svåraall fömtsäga även på relativt kort sikt. Med hänsyn till denna osäkerhet omexportkostnaderna anser jag det inte vara meningsfullt alt i dagslägetfastställa ett belopp för statens delansvar för /90. Regeringenhar budgetproposition (prop. 1988/89:100 bil. 11), mot bakgrund avden osäkerhet som föreligger, föreslagit att den under förslagsanslagetPrisreglerande åtgärder på jordbmkets område upptagna anslagsposten Samhälletsdelansvar för överskotlsarealen tas upp som en förslagsvis post av 1 000 kr.Riksdagen har beslutat i enlighet med regeringens förslag (JoU 12, rskr. Medantagande om en exportkostnad på I kr. per kg spannmål kan ddansvarskoslnaden skörd beräknas till 200milj. I beräk ningen har då även hänsyn tagits till beslut att statens delansvar skall utgöra av kostnadema för ett exportöverskott vid normalskörd som trappas ned enligt en viss plan för vilken staten påtagit sig detta ansvar, från 1000milj. kg lill 500milj. har närmare redogjort för denna avtrappningsplan och dess tidigare tillämpning 14 (JoU1987/88:25). Beloppet bör dock fastställas när de fömtsätlningar ochomständigheter som jag nämnt är klarlagda. skallmedlen i enlighet med beslut utnyttjas på ett sätt som även ividare mening bidrar till uppfyllandet av mål för livsmedelspoliliken.Vid valet av åtgärder för alt minska belastningen på samhällets och lantbmketsekonomi är det därvid enligt beslut viktigt att beakta deregionala, förddningsmässiga och miljöpåverkande effekterna av de olikaåtgärder som prövats eller kan komma i fråga för att främja en ändamålsenligproduktionsstmktur. 2.3 Prisregleringen på jordbruksprodukter inkl.sockerbetor och socker under /90 2.3.1Prisregleringens utformning, utom vissa speciella frågor angående socker Mittförslag: Prisregleringsperioden skall omfatta tiden den 1 juli 1989-den 30 juni1990. Kompensationsbeloppetunder regleringsperioden skall uppgå till totalt I 170 milj. kr. Detta skallfinansieras med tillgängliga införselavgiftsmedel utanför den s. k.fördelningsplanen och därefter eventuellt resterande belopp med budgetmedelfrån anslaget Prisreglerande åtgärder på jordbmkets område. Kompensation skalli huvudsak ges genom ett bidrag per djur av olika slag eller per hektar avolika grödor. Det skall ankommapå regeringen att besluta om de pris- och avgiftsändringar saml övriga åtgärdersom kan bli aktuella med anledning av förslagen. förslag: Överensstämmer vad gäller kompensationsbeloppetsstorlek med mitt förslag. föreslår all kompensationen ihuvudsak skall ges i form av prishöjningar. Skälenför mitt forslag: har efter överläggningar med Lantbrukarnasförhandlingsdelegation och nämndens konsumentdelegation lämnat förslag om enettårig prisregleringsperiod för jordbmksprodukter. Nämndens förslag hargodtagits av konsumentdelegationen men inte av Lantbrukarnasförhandlingsdelegation. Perioden omfattar tiden den Ijuli 1989 - den 30juni1990. Ledamötema Fringel och Genfors har reserverat sig mot nämndens förslag.De har i huvudsak synpunkter på kompensationsbeloppets storlek. Tillgrund för de överiäggningar jordbmksnämnden nu har haft har legat bl.a.uppgifter om pris- och marknadsutveckling, kostnadsutvecklingen inom jordbmketoch förädlingsindustrin, jordbrukarnas inkomstförhållanden saml denintemationella utvecklingen. När det gäller kostnadernainom jordbmket har utvecklingen t.o.m. januari månad 1989 beaktats. Förförädlingsindustrin utgår enligt förslaget kompensation genom attkostnadsutvecklingen septem- Dessutom har en slutavstämning gjorts för Prop. regleringsåren1987/88 och 1988/89. Som utgångspunkt för diskussionerna ominkomstkompensation har legat bl. a. inkomstjämförelser med andra grupper.Vidare har beaktats produktivitetsutvecklingen inom jordbruket ochhöjda egenavgifter den Ijanuari 1989. En närmare redogörelse för de faktorersom har beaktats finns i jordbruksnämndens förslag (bilaga 2). Jagbiträder jordbruksnämndens förslag vad avser kompensationsbeloppens storlek.Med hänsyn till GATT-överenskommelsen som jag tidigare redovisat föreslår jagemellertid en annan finansiering än jordbruksnämnden och även en annan formför kompensationen. På samtliga punkter där jag frångår nämndens förslag ärsyftet att mitt förslag skall vara förenligt med GATT-överenskommelsen. På dessapunkter har jag haft överläggningar med representanter för jordbruksnäringenoch konsumenterna samt hört jordbruksnämnden. Jordbruksnämndenföreslår att ett kompensationsbelopp på 720 milj. kr. tillförs jordbruket genomprishöjningar den Ijuli 1989. Även jag föreslår att jordbruket tillförs 720milj. men att kompensationen finansieras med införselavgifter utanför dens.k. Kompensationen bör ges på annat sätt än genomprishöjningar. Det angivna beloppet på 720 milj. kr. bör fördelas på följandesätt. Jordbruksnämndenhar föreslagit att 24,7milj. avsätts till låginkomstsatsning, att 8,8milj. används till finansiering av djurens hälso-och sjukvård samt att IOmilj. används föratt bibehålla pristillägget för får- och lammkött pånuvarande nivå. föreslagit att 56,5 milj. kr. av kompensationsbeloppet tillförsskördeskadefonden. Ylleriigare 3,5 milj. kr. skall enligt nämndens förslagtillföras fonden från fonderade försäljningsavgifter för socker. Jag återkommertill detta i det följande (avsnitt 2.3.2). Dessa överföringar är i enlighet medgällande riksdagsbeslut om skördeskadeskyddet (prop. 1987/88:74, JoU 16, rskr.130). Enligt beslutet skall tills vidare åriigen föras 60milj. Som jag tidigare nämnt gäller för GATT-överenskommelsen föråren 1989 och 1990 att hänsyn får tas till ländernas befintliga lagstiftning.Eftersom grunden för de av jordbruksnämnden föreslagna överföringarna tillskördeskadefonden är det nämnda riksdagsbeslutet strider de inte motöverenskomdsen. Jag tillstyrker därför nämndens förslag. Avden totala kompensationen på 720 milj. kr. används således till dessa åtgärdertotalt lOOmilj. Jag har inget att erinra mot nämndens nu nämnda förslag. Avdet totala kompensationsbeloppet på 720 milj. kr. återstår efter de nämndaändamålen 620 milj. kr. Jordbruksnämndenföreslår att denna kompensation ges genom prishöjningar på olika produkter.Med hänsyn till GATT-överenskommelsen är jag inte beredd att tillstyrkajordbruksnämndens förslag. Jag anser emellertid att kompensationen skalltillfalla de enskilda lantbrukarna, men betalas ut på ett sätt som inte verkarproduktionsstimulerande och som därmed är förenligt med . Enligtmin mening bör kompensationen baseras på antal djur av olika 16 slag resp. antal hektar avberörda prisreglerade grödor. En utgångspunkt Prop. 1988/89; 140 bör vara denprofil på fördelningen mellan olika produktionsgrenar som jordbruksnämndensförslag har. Ett grundläggande krav är att kompensationssättet inte skall varaproduktionsstimulerande. Kompensationen bör därför grundas på en historisk bas.Utgångspunkten bör härvid vara att uppgifter bör användas.Emellertid bör en utgångspunkt vara att kompensationen skall tillfalla deaktiva brukarna eller ägarna. Del innebär alltså att nystartade skall ha del avkompensationen, medan de som slutat inte skall kompenseras. Jordbruksnämndenbör få i uppdrag att närmare utforma konstruktionen. Nämnden har redan nu påbörjaten analys av mitt förslag till principiell lösning, ur såväl teknisk somadministrativ synvinkel. Jagvill särskilt understryka att den form av kompensation som jag har skisseratoch som jag förordar för /90 endast är en provisorisk ochtillfällig lösning . Jag är medveten om att den kommer att innebäraviss ökad administration och delvis en annan fördelning än det nuvarandeprisstödet. Det är trots detta nödvändigt att under detta år använda denna typav provisorisk lösning. Förslagetskall ses som en möjlighet att överbrygga del år som återstår innan en nylivsmedelspolitik kan börja genomföras. Förslaget föregriper alltså inte detlångsiktiga reformarbetet och är inte prejudicerande för detta arbete. Jordbruksnämndenföreslår vidare att ytterligare 450milj. skall tillförasjordbruket fr.o.m.den Ijanuari 1990. Nämnden haremellertid inte nu lämnat förslag om hur dettabelopp skall fördelas. Även jag föreslår ett kompensationsbelopp på 450milj.kr. Enligt min mening bör även detta belopp i huvudsak betalas ut direkt tillde enskilda lantbrukarna enligt de principer som jag har angett. Jagavser att senare föreslå att regeringen uppdrar åt jordbruksnämnden att, efteröverläggningar med Lantbmkarnas förhandlingsdelegation och nämndenskonsumentdelegation, avge förslag om fördelningen av kompensationsbeloppensamt om den närmare utformningen av kompensationsformen. Jagföreslår vidare att kompensationen till jordbruket under regleringsåret1989/90 om totalt I 170 milj. kr. finansieras med tillgängliga införselavgiftsmedelutanför den s. k. fördelningsplanen och eventuellt resterande belopp medbudgetmedel. 1 den mån införselavgiftsmedlen inte skulle räcka för att täckakostnaderna bör således anslaget Prisreglerande åtgärder på jordbrukets områdebelastas med de överstigande kostnaderna. förslag, dvs. med en finansiering med höjda priser, skulle kompensationen ske successivt fr.o.m. prishöj ningstillfället. Med en engångsutbetalning som jag föreslår bör alltså kom pensationsbeloppet utbetalas mitt i det aktuella året. Detta bör vara en utgångspunkt. Elt belopp på 620 milj. kr. bör således utbetalas den 31 de cember 1989 och ytteriigare 450milj. den 30juni 1990. Om det visar sig ha betydande fördelar, ur exempelvis administrativ eller praktisk synvin kel, bör jordbruksnämnden ha möjlighet att göra de anpassningar som kan behövas. Utgångspunkten för nämndens överväganden och förslag bör 17 2 1988/89. 1 .saml Nr 140 emellertid vara den nyssnämnda. Nämnden bör givetvis även vid den närmare utformningen avkompensationssystemet i övrigt sträva efter atl det blir så flexibelt ochadministrativt enkelt som möjligt. Under innevaranderegleringsår utgår 400 milj. kr. av införselavgiftsmedel utanförfördelningsplanen som ersättning för prishöjningar, varav 80milj. Den Ijuli 1989 bör således de reglerade priserna höjas med320milj. Dessa höjningar av de reglerade priserna kommer inte att leda tillett högre prisstöd till lantbrukarna. Prishöjningarna är endast ett annat sätt än med utomramsmedd att finansiera ett oförändrat prisstöd, dvs. de är enändrad finansiering av befintligt prisstöd. Denna nivå på prisstödet, liksomden tillfälliga subventioneringen med utomramsmedd, beslutades av riksdagenredan våren 1988. Dessa prishöjningar strider således inte mot våra utfästelserinom ramen för . Det ankommer på regeringenatt besluta hur dessa prishöjningar skall fördelas. Förslag härom bör lämnas avjordbruksnämnden, efter överläggningar med Lantbrukarnasförhandlingsdelegation och nämndens konsumentdelegation. Mittförslag: Kostnadskompensationen till skall uppgå till 64,5milj. under /90. Beloppet skall finansieras medtillgängliga medel ur sockerregleringsfonden. Resterande del av beloppet skalltas av fonderade försäljningsavgifier. Detskall ankomma på regeringen att fatta de beslut om prisregleringen som kankomma att krävas . förslag: Överensstämmer vad avser beloppet med mitt förslag.Jordbruksnämnden föreslår att en del av kompensationen skall tas ut i form avprishöjningar. Skälenför mitt förslag: Kostnadsersättningen till Sockerbolaget bör, inkl. definitivjustering för olje- och gaskostnader under regleringsårel 1987/88, uppgå till64,5 milj. kr. 1kostnadskompensationen har även merkostnaderna vid sockerbruken på ochGotland beaktats. Den kompensation som tillerkänns Sockerbolaget för dessamerkostnader för /90 beräknas till 25,8 milj. kr. Detreglerade priset på strösocker bör vara oförändrat . Sockerprisetbör liksom justeras när oljepriset ändras med ± . mPrisregleringspriset får emellertid inte överstiga det pris som har gällt underinnevarande regleringsår. Om ändrade oljepriser skulle komma att innebära ettbehov av höjning till en nivå överstigande denna får Sockerbolaget kompenserasur sockerregleringsfonden för det inkomstbortfall som den uteblivnaprishöjningen innebär. Ersättningen förraffinering och lagring av importerat råsocker bör höjas för inträffadekostnadsökningar med 4,lill . Om väsentligt ändradefömtsättningar inträffar bör det ankomma påjordbruksnämnden att efter överläggningar med delegationerna lägga fram förslagtill de åtgärder som kan anses påkallade. Det bör därefterankomma på regeringen att fatta de beslut som kan behövas. Mittförslag: Sockerbetsarealen odling skall uppgå lill 50 160 ha. Arealbidragentill odlare som levererar betor lill sockerbruken på och skallvara oförändrade. förslag: Överensstämmer med mitt förslag. Skälenlör mitt förslag: Sockerbetsarealen odling bör minskas och uppgåtill högst 50160 ha. Vid fastställandet av betarealen har hänsyn bl.a. tagitstill att ett importutrymme på skall uppnås. Arealminskningenskall inte beröra odlingen under de båda ö-bru-ken. I övrigt förutsätter jagliksom nämnden att kontraktsvillkoren utformas så att det finns förutsättningarför att sockerbetsodlingens geografiska utbredning i huvudsak består underåret. Bruksstrukluren kan däremot komma alt ändras. Strukturfrågan är förnärvarande föremål för överläggningar mellan Sockerbolaget och de anställdavid sockerbmken. Arealbidragetbör vara oförändrat . per ha lill de odlare i och somlevererar betor till bmket i , . per ha till odlarna på Ölandoch 500kr. per ha till odlarna på . Mitt förslag: Detbidrag till skördeskadeskyddet som skall betalas över konsumentpriserna skallunder /90 för sockrets del betalas av fonderadeförsäljningsavgifter. förslag: Överensstämmer med mitt förslag. Skälen för mitt förslag:Enligt riksdagsbeslut (prop. 1987/88:74, JoU 16, rskr. 130) skallskördeskadefonden tills vidare tillföras ett belopp av 60 milj.kr.Detta skaU betalas över konsumentpriserna fördelade.på jordbmksprisregleradeprodukter. Den andel som faller på socker beräknas till 3,5 milj. kr. och börför /90 tas av fonderade försäljningsavgifter som tagits utmed stöd av I0§ lagen (1967:340) om prisreglering påjordbmkets område. Därmed påverkas inte konsumentpriserna på socker /90. Mittförslag: Från sockerregleringsfonden skall betalas kostnader för arealbidragtill odlarna, viss kostnadskompensation liU inkl. ersättningför merkostnaderna vid bmken på och , fraktbidrag till de fyranordligaste länen och , kollektiva åtgärder inom biodhngen,kostnader för prisutjämning på socker samt vissa administrationskostnader. förslag: Överensstämmer med mitt förslag med det undantaget attnämnden föreslår att en del av kostnadskompensationen skall tas ut i form avprishöjningar. Skälenför mitt förslag: Införselavgift tas liksom ut för importeradekvantiteter då världsmarknadspriset understiger det fastställdaavräkningspriset på socker och svenska betor. De uppburna medlen bör liksomhittills tillföras sockerregleringsfonden. Medhänsyn till GATT-överenskommelsen och det förväntade inflödet avinförselavgifter bör, som redan nämnts. Sockerbolagets hela kostnadskompensationfinansieras med dels medel ur sockerregleringsfonden, dels av fonderadeförsäljningsavgifter. Beloppet uppgår till totalt 64,5 milj. kr. Sockerregleringsfondenbör vidare få användas för fraktsubvenlionering lill de fyra nordligaste länenoch med 1,2milj. Ur fonden bör dessutom betalas kostnadernaför arealbidrag till de odlare som levererar betor till ö-bmken till enberäknad kostnad av ca 3,5 milj. kr. Tillkollektiva åtgärder inom biodlingen bör tas 0,5 milj.kr. Tillyrkesmässig biodling bör av fondens medel återföras ett belopp som motsvararodlingens sockerförbmkning multiplicerad med den skiUnad i sockerpris somföreligger mellan och världsmarknaden. sockerhandels administrationskostnader täckasur fonden. Fondmedlen används också till vissa kostnader inom prisutjämningenför varor innehållande socker. Vid behov börjordbruksnämnden liksom få ta ut en försäljningsavgift på allt sockersom säljs inom landet för att subventionera sockerimporten närvärldsmarknadspriset är högre än det svenska priset. Låginkomstsatsning m. m. inom jordbruket disponerarjordbruksnämnden 435 milj. kr. för /89. ytterligare 50 milj. kr. av införselavgiftsmedel inom den s. k.fördelningsplanen och 40 milj. kr. av införselavgiftsmedel utanförfördelningsplanen för samma ändamål. Totalt disponeras således 525 milj. Regeringen har ibudgetpropositionen under anslaget Prisreglerande åtgärder påjordbmkets område tagit upp oförändrat 435 milj. kr. under denna anslagspostför /90. Dessutom föreslår nämndenatt 24,7 milj. kr. av de införselavgiftsmedel utanför fördelningsplanen, somjordbmket tilldelas som ersättning för prishöjningar, avsätts förlåginkomstsatsning. föreslåratt 85 milj. kr. anvisas för leveranstillägg för mjölk, 240 milj. kr. föravbytarverksamhet, 29 milj. kr. för företagshälsovård, 9,7 milj. kr. försocialförsäkringsskydd och 96 milj. kr. för produk-tionsanpassningsåtgärder.Jag avser atl senare föreslå regeringen att besluta enligt nämndens förslag. Fråganom humvida räntestödslånen skall skrivas av helt och lånen skall krävas in vidföretagsavveckling bör enligt jordbmksnämnden behandlas först /91. Etableringsstödet finansieras av regleringsmedel inomden ram som tilldelats jordbmket. För /90 bedömsutbetalningama bli ca 15 milj. kr. vid oförändrat ränteläge. Detankommer på regeringen att besluta i dessa frågor. Jag har för avsikt attföreslå regeringen att jordbmksnämndens förslag godkänns. 2.4 Införselavgiftsmedel m. m. Mittförslag: Inflytande införselavgiftsmedel för /90 skalldisponeras i enlighet med redovisningen i tabell 2.4.1. Införselavgiftsmedelinom fördelningsplanen som anvisas för upplysningsverksamhet och utvecklingsarbeteskall i fortsättningen överföras till Stiftelsen . Tabell2.4.1 Huvudsaklig medelsdisposition av införselavgiftsmedel m.m. regleringsåren1987/88,1988/89 och 1989/90 1 OOO-tal kr. 1 OOO-tal kr. 1 OOO-tal kr. 1987/88 1988/89 1989/90 I OOO-tal kr. 1 OOO-tal kr. I OOO-tal kr. a) Av medel inom kontrollverksamhet m. m. Stöd till odling av bruna Stöd till odling av Bidrag till potatisodling, 45 500 5000 1700 50000 5000 2 500 1 OOO-tal kr. 1 OOO-tal kr. 1 OOO-tal kr. b) Av medel utan.lor Årets resultat (prognos) ' Tillförs fördelningsplanen för regleringsåretil989/90. förslag: Överensstämmer i huvudsak med mitt förslag utom i vadavser dispositionen av medel för uteblivna prishöjningar. Skälen för mitt förslag: Itabell 2.4.1 redovisas användningen av införselavgiftsmedel m.m. /88 liksom en beräkning av och förslag till användning avinförselavgiftsmedel som inflyter under regleringsåren 1988/89 och 1989/90. Fören närmare redovisning av införselavgiftsmedlen hänvisas till bilaga 2. Fördelningsplanen /89 utgör 267,2 milj. kr. samt inflytande avgifter förfodermedelsimporten enligt beslut (prop. 1987/88:165, JoU25, rskr. Med hänsyn till att inflytande avgifter förfodermedelsimporten kan beräknas till 260 beräknarjagdärmed fördelningsplanen tiU 527,2milj. 1988/89:140 kommerkvarstående medel från /88 på 2,5 milj. kr. Jag beräknar dedisponibla inkomsterna av införselavgifter till totalt I 343 milj. kr., vilketinnebär att 813,3 milj. kr. beräknas återstå sedan medel avsatts tillfördelningsplanen. Jag har inget att erinra mot del preliminära förslag tillfördelningsplan som lämnats av jordbruksnämnden. Definitiv fördelningsplan /89 kan fastställas först efter utgången av regleringsåretdå de verkliga inkomstema av införselavgifterna för fodermedel är kända. Regeringenbeslutade , i enlighet med jordbmksnämndens förslag, attinförselavgiftsmedel inom fördelningsplanen som för /89anvisats för upplysningsverksamhet och utvecklingsarbete skulle överföras tillStiftelsen . Jagföreslår att införselavgiftsmedel inom fördelningsplanen som i fortsättningenanvisas för upplysningsverksamhet och utvecklingsarbete överförs tillStiftelsen . Fördelningen av medlen bör ske skilt från deövriga medel som står till Stiftelsens förfogande och skall användas i syfteatt stödja forsknings- och utvecklingsarbete som kan stimulera jordbruketsutveckling. Vid fördelningen bör samråd ske med berörda intressenter och även iövrigt i de former som jordbruksnämnden tidigare föreslagit. till jordbruksnämnden redovisa hur disponeraderegleringsmedel har utnyttjats. Stiftelsen bör vidare informera nämnden omaktuella projekt. Svenskkötthandel och har i avtal enats om enförstärkt kontroll av kött och köttprodukter som exporteras under anspråk påexportbidrag. har i beslut meddelat attden inte har nägra invändningar mot detta.