prop · GC03110 · 1988-12-31 00:00:00 — omhandläggningen av ärenden om tillstånd till vapenfritjänst, m. m.i P'"°P- Regeringenföreslår att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . 1propositionen läggs fram förslag till ändringar i lagen (1966:413) om vapenfritjänst och värnpliktslagen (1941:967). Förslagetinnebär att ärenden om tillstånd till vapenfri tjänst och omtjänstgöringsförhållandena för en sådan tjänst avgörs i första instans av en nymyndighet som benämns vapenfristyrelsen. Av vapenfristyrelsen avgjorda ärendenöverprövas också av en ny myndighet som benämns totalförsvaretstjänstepliktsnämnd. Till denna nämnd förs enligt förslaget också de ärendensom nu prövas av värnpliktsnämnden. Reformen föreslås träda i kraft senast den1 . 1 1988/89. 1 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1966:413) om vapenfri tjänst Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1966:413) om vapenfri tjänst' dels att 11 och 12 §§skall upphöra att gälla, delsatt 4, 6, 8, 9, 10, 13, 20 och 22 §§ samt rubriken närmast före 22 § skall haföljande lydelse. Vapenfritjänstepliktig som avses i 2 § första stycket skall uttagas för den tjänstgöringför vilken han kan anses bäst lämpad. I den mån det kan ske skall hänsyn tagas tillden tjänstepliktiges önskemål. Vapenfri tjänstepliktig får icke åläggas atttjänstgöra inom försvarsmakten, om han icke förklarat sig villig därtill. Nämndenför vapenfriutbildning Vapenfristyrelsen beslutar om ut- beslutar om uttagning enligt första tagning enligt första stycket. Nämnden har också tillsyn sen har också tillsyn över vapenfria över vapenfria tjänstepliktigas ut- tjänstepliktigas utbildning och bildning och tjänstgöring tjänstgöring. Nämndenför vapenfriulbildning Vapenfristyrelsen bestämmer när bestämmer när vapenfri tjänste- vapenfri tjänstepliktig skall tjänst- pliktig skall tjänstgöra. Styrelsen får överlåta denna får överlåta denna uppgift på annan uppgift på annan statlig myndighet statlig myndighet i fråga om tjänst- i fråga om tjänstgöring där. Vapenfritjänstepliktig skall efterkomma kallelse till tjänstgöring. Är han av lagaförfall hindrad att inställa sig, skall han så snart det kan ske anmäla förfallettill den som utfärdat kallelsen. Vapenfritjänstepliktig skall stal- Vapenfri tjänstepliktig skall stäl la sig till efterrättelse de tjänstgö- la sig till efterrättelse de tjänstgö ringsföreskrifter som meddelas av ringsföreskrifter som meddelas av vapenfristyrelsen eller myndighet ler myndighet hos vilken han hos vilken han tjänstgör, tjänstgör. Ändras vapenfri tjänstepliktigs Ändras vapenfri tjänstepliktigs postadressskall han genast vidtaga postadress skall han genast vidtaga sådan åtgärd att postförsändelse sådan åtgärd att postförsändelse från nämnden JÖr vapenfriutbild- från vapenfristyrelsen eller myndig- «/«gellermyndighet hos vilken han het hos vilken han tjänstgör kan tjänstgörkan komma honom till komma honom till hända utan 'Senaste lydelse av 11 § 1986:1155. -Senaste lydelse 1982:347. ' * Senaste lydelse 1982:347. -" Senaste lydelse 1982:347. Nuvarande lydelse Föreslagenlydelse Prop. Vapenfritjänstepliktig skall ut- Vapenfri tjänstepliktig skall ut kvittera postförsändelse från kvittera postförsändelse från va- nämnden Jör vapenjrlulblldning el- penfristyrdsen eller myndighet hos ler myndighet hos vilken han vilken han tjänstgör, ta del av för tjänstgör, ta del av försändelsens sänddsens innehåll samt på anmo- innehåll samt på anmodan lämna dan lämna myndigheten de upplys- myndigheten de upplysningar som ningar som fordras om personliga fordras om personliga förhållanden förhållanden av betydelse för hans av betydelse för hans tjänstgöring. Ansökanom tillstånd att fullgöra Ansökan om tillstånd att fullgöra vapenfri tjänst prövas av vapenfri- vapenfri tjänst prövas av vapenfri nämnden, som består av ordförande styrelsen, och sex andra ledamöter. För leda mot skall finnas ersättare. Ordfö rande och ersättare för honom skall vara eller ha varit innehavare av do marämbete. Vid hinder för ordfö randen tjänstgör ersättare ho nom som ordförande. Regeringenutser ledamöter och ersättare . Vapenfrinämndenäger återkalla Vapenfrisiyrdsen Jår återkalla ett tillstånd till vapenfritjänst, när den tillstånd till vapenfri tjänst, när den tjänstepliktigeansöker därom eller tjänstepliktige ansöker om det eller ändradeförhållanden annars föran- när ändrade förhållanden annars Nämndenäger även utan ansö- Vapenjristyrdsen får även utan kan besluta att värnpliktig skall ansökan besluta att en värnpliktig fullgöravapenfri tjänst i stället för skall fullgöra vapenfri tjänst i stäl- 20f Vapenfri tjänstepliktig, som Vapenfri tjänstepliktig, som meddelats tillrättavisning, får begä- meddelatstillrättavisning, får begä ra omprövning av tillrättavisning- ra omprövning av tillrättavisning en. Om han tjänstgör hos statlig en. Om han tjänstgör hos statlig myndighet, skall omprövning begä- myndighet, skall omprövning begä ras hos denna och i annat fall hos ras hos denna och i annat fall hos . Meddeladtillrättavisning skall gå i verkställighet. Om åtal väckes innantillrättavisning verkställts till fullo, skall verkställigheten upphöra.Detsamma gäller om tjänstgöringen upphör. ''Senaste lydelse 1975:556. ' Senaste lydelse 1982:347. 11 1988/89. I saml Nr 110 Talanmol beslut av i ärende om uttagning enligt 4 §föres hos värnpliktsnämnden genom besvär. Mot viirnpliktsnämndens beslut isådant ärende Jär talan ej föras. Talanmot beslut av vapenfrinämnden föres hos regeringen genom besvär. Mot beslut i ärende omomprövning av tillrättavisning får talan ej föras. Beslut avvapenfristyrelsen enligt denna lag i frågor som rör uttagning, tjänstgöringeller Ullstånd till vapenfri tjänst får överklagas hos totalförsvaretstjänstepliktsnämnd. Beslutav totalförsvarets tjänstepliktsnämnd får inte överklagas. Besluti ärenden om omprövning av tillrättavisning får inte överklagas. Dennalag träder i kraft , eller vid den tidigare tidpunkt efterden som regeringen bestämmer. Vadsom föreskrivs om överklagande av beslut av vapenfristyrelsen gäller ocksåbeslut av . Äldrebestämmelser gäller fortfarande i fråga om överklagande av vapenfrinämndensbeslut. ' Senaste lydelse 1982:347. 2 Förslagtill Prop. Lag om ändring i värnpliktslagen (1941:967) Härigenomföreskrivs i fråga om värnpliktslagen (1941:967)' dels att 30 § skall upphöraatt gälla, dels att 29 § skall ha följande lydelse. 29f Ärenden om befrielse från värnpliktstjänstgöring enligt 4 § 3 6 och omanstånd med tjänstgöring prövas endast efter ansökan av den värnpliktige. Besluti ärenden enligt 12 och Beslut i ärenden enligt 12 och 19§§ får överklagas hos värnplikts- 19 §§ får överklagas hos totalförsva- nämnden inom två veckorfrån den rets tjänstepliktsnämnd inom två dag då klaganden fick delav beslu- veckor från den dag då klaganden Beslut om ändrad uttagningel- fick del av beslutet. ler tillhörighet efter fullgjord rad uttagning eller tillhörighet efter grundutbildning får dockinte över- fullgjord grundutbildning får dock Beslutsom meddelas enligt 12 och 19 §§ skall gälla . beslut får Totalförsvarets tjänsteplikts- nämnds beslut får inte överklagas. Dennalag träder i kraft , eller vid den tidigare tidpunkt efterden som regeringen bestämmer. ' Lagenomtryckt 1969:378. Senaste lydelse av 30 § 1988:206. - Senaste lydelse1988:96. 1988/89:11 o Utdragur protokoll vid regeringssammanträde den 23 febmari 1989. Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , ,, , R. , , , , , G.Andersson, Lönnqvist, , , , , , ,. Proposition om handläggningen av ärenden om tillstånd tillvapenfri tjänst, m. m. Regeringenuppdrog åt () attutreda möjligheten att ha ett gemensamt kansli för vapenfrinämnden ochvärnpliktsnämnden och att, om en sådan organisatorisk förändring ansågs möjlig,föreslå en lämplig organisation och lokalisering av kansliet. FRI fick också iuppdrag att utreda om det utredningsarbete som sker i vapenfrinämndens ärendenom tillstånd till vapenfri tjänst kunde utföras av nämnden förvapenfriutbildning, om det var möjligt att slå samman vapenfrinämnden en myndighet eller om nämnden förvapenfriutbildning helt kunde ta över vapenfrinämndens uppgifter ochvapenfrinämnden i stället ombildas till en instans för överprövning av beslut iärenden om tillstånd till vapenfri tjänst. FRI slutredovisade utredningsuppdraget . Institutets sammanfattningav utredningen bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 1. Efterremiss har yttranden över utredningen lämnats av justitieombudsmannen (Ragnemalm),kammarätten i , justitiekanslem, överbefälhavaren, försvaretscivilförvaltning, värnpliktsverket, överstyrelsen för civil beredskap, statensräddningsverk, försvarets personalnämnd, vapenfrinämnden, nämnden förvapenfriutbildning, vämpliktsnämnden, , , statensjärnvägar, luftfartsverket, , statskontoret, statensarbetsmarknadsnämnd. , kommun.Bollnäs kommun, frikyrkoråd, , centrala värnpliksråd. Vapenfria arbetsgmppen ochSveriges kristna ungdomsråd. Yttrandenhar också avgetts av kristna socialdemokraters förbund. , , Förbundet för jurister,samhällsvetare och ekonomer och vid Prop.1988/89:110 . Ensammanställning av remissyttrandena bör fogas till protokollet i detta ärendesom bilaga 2. Jaglägger i det följande fram förslag om förändringar vad gäller handläggningenav ärenden om tillstånd till vapenfri tjänst. Förslagen får också konsekvenserför handläggningen av vissa andra personalärenden inom försvaret. Regeringenbeslutade att inhämta lagrådets yttrande över förslagen tilllag om ändring i lagen (1966:413) om vapenfri tjänst och lag om ändring i värnpliktslagen(1941:967) Lagrådethar i sitt yttrande, som bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga3, lämnat förslaget utan erinran. Propositionens lagförslag överensstämmer meddet till lagrådet remitterade förslaget. Lagförslagen i lagrådsremissen harinte tagits med i propositionen. Ansökningarom tillstånd att fullgöra vapenfri tjänst prövas enligt 10 § lagen (1966:413)om vapenfri tjänst i första instans av vapenfrinämnden. Nämndenbestår enligt nämnda paragraf av ordförande och sex andra ledamöter samtersättare för dessa. Ordföranden och ersättare för honom skall vara eller havarit innehavare av domarämbete. Ledamöter och ersättare utses av regeringenför . att inte medge tillstånd till vapenfri tjänst kan enligt 22 § nämndalag överklagas till regeringen. Vapenfrinämndenär lokaliserad till och har enligt förordningen (1988:1038) med instmktionför vapenfrinämnden ett kansli, som leds av en kanslichef finns åttahandläggande tjänstemän, åtta utredningssekreterare och sex övriga tjänstemänanställda vid kansliet. Kansliet består av två enheter, en för beredning avärenden och en för utredning. Till nämnden är dessutom knutna s. k. frilansutredare,som förordnas av biträda med utredningar i de enskildaärendena. Antalet sådana utredare uppgår till över etthundra. Underår 1988 har nämnden handlagt 3 437 ansökningar om tillstånd till vapenfritjänst. Ansökningarna prövas vid sammanträden med nämnden. I regel hålls tvåsammanträden . Kostnaderna för nämndens verksamhet uppgår förnärvarande till ca 11 milj. kr. Ansvaretför utbildning, uttagning till tjänstgöring och krigsplacering m. m. avvapenfria tjänstepliktiga ligger enligt lagen om vapenfri tjänst på den år 1983inrättade . Enligtförordningen (1988:551) med instruktion för myndigheten av en styrelse bestående av åtta ledamöter med nämndens chefsom ordförande. Styrelseledamöterna och myndighetschefen utses av regeringen.Styrelsen beslutar, förutom om vad som anges i 13§verksförordningen(l987:1100),om vilka myndigheter som skallsvara för de vapenfria tjänstepliktigas utbildning. Ärenden rörande enskildaavgörs av nämnden genom tjänstemannabeslut. Nämndensbeslut i fråga om uttagning, undantagande från och anstånd med tjänstgöring kanöverklagas till värnpliktsnämnden, som är sista instans i dessa ärenden. för vapenfriutbildning i andra ärenden med anknytning till denenskildes tjänstgöring överprövas av kammarrätt eller i vissa fall avregeringen. Nämndenför vapenfriutbildning, som har sina lokaler i ämbetsbyggna-den Karolinen i Karistad,är organisatoriskt indelad i tre funktioner nämligen tjänstgöringsenheten,administrativa enheten och planeringskansliet. finns 24 tjänsterinrättade vid nämnden. Verksamheten vid 7 milj. kr. Årligeninkallas sammanlagt ca 3 000 vapenfria tjänstepliktiga till grund-ochrepetitionsutbildning. Värnpliktsnämndenprövar i sista instans enskilda ärenden rörande värnpliktigas, vapenfriatjänstepliktigas och civilförsvarspliktigas skyldighet att tjänstgöra ochgenomgå utbildning. Nämnden består enligt 30 §värnpliktslagen (1941:967) av en ordförande och högst fyra andra ledamöter.För ledamöterna finns ersättare. Ledamöterna och ersättama utses av regeringenför . Ordföranden och ersättare för honom skall vara eller ha varitordinarie domare. är enligt förordningen (1988:1037) med instruktion för värnpliktsnämndenknutet ett kansli med elva tjänstemän varav en är kansliets chef ärendeföredras i nämnden av den tjänsteman inom kansliet som utsetts att handläggaärendet. Kansliet är lokaliserat till och där hålls också nämndenssammanträden. inkom 3 132 ärenden . Verksamheten kostar ca 3milj. 3 Föredragandens överväganden och förslag 3.1 Prövningen av ärenden om tillstånd till vapenfritjänst Mittförslag: Ärenden om tillstånd till vapenfri tjänst och om tjänstgöringsförhållandenaför den som beviljas sådan tjänst avgörs i första instans av en ny myndighet,vapen fri styrelsen, till vilken knyts ett särskilt lekmannaorgan förtillståndsprövningen. Överprövningenav tillståndsärendena görs också av en ny myndighet, totalförsvaretstjänstepliktsnämnd. förs också de ärenden som prövas avvärnpliktsnämnden. FRI:sförslag överensstämmer med mitt, dock att det i utredningen föreslås dels attärendena i första instans avgörs utan lekmannamedverkan, dels att det i dennya överprövningsmyndigheten inrättas två nämnder, en för tillståndsärendenoch en för övriga ärenden. Remissinstanserna: Deflesta stöder förslaget att prövningen i första Prop. 1988/89:110 instans skallläggas på samma myndighet som ansvarar för de vapenfrias utbildning ochtjänstgöring i övrigt. Några är dock tveksamma och menar att den nyamyndighetens roll som ansvarig både för tillståndsgivningen och den vapenfriautbildningen medför risker för ovidkommande styrning av verksamheten. Någraremissinstanser betonar vikten av ett lekmannainflytande i första instans.Remissinstanserna godtar i allmänhet förslaget med en gemensam överprövningsmyndighet.Några är dock kritiska och förordar en lösning med två självständigamyndigheter med ett gemensamt kansli. En del instanser anser atttillståndsärenden i sista instans bör prövas av allmän förvaltningsdomstol. Skälenför mitt förslag: Årendenaom tillstånd till vapenfri tjänst Enligtmin mening har, liksom också FRI pekar på i sin utredning, vapenfrinämndenunder senare år på det hela taget lyckats väl att möta en stor ärendetillströmningmed beaktande av kraven på gmndlighet och rättssäkerhet för den enskildesökanden. Dethar emellertid efter hand blivit allt mer uppenbart att små myndigheter avvapenfrinämndens slag uppvisar brister som arbetsplatser vilket också FRI förfram i sin utredning. Dessa brister får enligt min mening i sin tur på siktåterverkningar på verksamheten. lilla myndigheten är utvecklingsmöjligheterna för personalen helt naturligtbegränsade. Befordringsutsikterna ter sig små för den enskilde.Arbetsuppgifterna återfinns inom en snäv sektor vilket gör att de lätt blir ensidiga.Detta motverkar erfarenhetsmässigt tillfredsställelse i arbetet. Det främjardock ett kunnande på djupet, vilket givetvis är en positiv faktor, även omdetta under vissa betingelser också kan leda till stelbenta rutiner ochmotvilja till förändringar. Begränsningeni arbetsområdet leder också lätt till en för snäv utblick Över de frågormyndigheten har att handlägga. Enarbetsplats med få anställda innebär också att kontaktytorna mellan dessa ökar.Konflikter i arbetet tenderar att bli svårare med sådana större friktionsytor. Deförhållanden som jag nu har redovisat stämmer i viktiga avseenden väl in påvapenfrinämndens kansli. Även om nämnden fullgör sina uppgifterutan att det finns anledning till kritik, finns det likväl inslag iverksamheten som gör att nya organisatoriska lösningar bör övervägas. Vad jagdärvid främst syftar på är de bristande möjligheterna att skapa godaförhållanden för personalen. I viss utsträckning har det också funnitstendenser till att komplicera prövningen av vapenfriansökningarna i syfte atttillse att inte någon beviljas vapenfri tjänst utan att det till alla delarklarlagts att det inte finns några tveksamheter i hans motivbild. Jaghar därför kommit till den uppfattningen, vilket också är FRl:s förslag, att ansökningar om vapenfri tjänst i fortsättningen bör handläggas inom en annan myndighetsram än den vapenfrinämnden utgör. En så gott som enig remissopinion ställer sig också bakom kravet på en reform. FRI har i sin utredningstuderat olika organisatoriska modeller. 1988/89:110 dessa bör härnämnas altemativet att besluten om vapenfri tjänst inordnas i den ordinariemönstringsprocessen på värnpliktskontoret. Liksom FRI anser jag det mindrelämpligt att vapenfriansökningar prövas av en militär myndighet. Jag delarockså FRl;s uppfattning att det inte skulle innebära någon förbättring attlägga prövningen av sådana ärenden på länsstyrelserna eller civilbefälhavarna. Somjag ser det är de klaraste fördelarna förenade med den av FRI förordadelösningen att hos en myndighet samla de arbetsuppgifter som för närvarandefullgörs av vapenfrinämnden och . FRl;s förslaghar också mött ett brett gensvar under remissbehandlingen. Genom enorganisatorisk struktur i enlighet med förslaget skapas ett sammanhang mellande olika inslagen i vapenfriverksamheten från tillståndsprövningen tilltjänstgöringen och personalredovisningen i det civila totalförsvaretskrigsorganisation. Härigenom torde också beredskapsaspekterna påvapenfrifrågorna som helhet kunna beaktas ännu bättre än . Någraav remissinstanserna har rest invändningar mot förslaget och pekat på riskenatt ovidkommande skäl såsom behovet av vapenfria tjänstepliktiga i en givensituation kan komma att påverka tillståndsprövningen. Jagför min del anser det utomordentligt angeläget att den som med hänvisning tillsin inställning till vapenbruk inte anser sig kunna fullgöra värnpliktstjänstgöringfår en saklig och rättvis prövning av sin ansökan om vapenfri tjänst. Garantierför detta skapas genom utformningen av lagstiftningen och genomsammansättningen av det organ som har att göra själva prövningen. Att det inomsamma myndighet finns ansvar också för utbildningen av och den fortsattatjänstgöringen för dem som beviljas vapenfri tjänst kan inte vara ägnat attrubba tilltron till prövningsförfarandet. Närdet gäller den närmare uppbyggnaden av en ny särskild myndighet förvapenfriverksamheten kan jag i allt väsentligt ställa mig bakom de förslag somFRI har lagt fram. Myndigheten bör alltså ledas av en chef med en styrelse.Denna bör, liksom fallet varit med ,innehålla företrädare för myndigheter som svarar för utbildningen av devapenfria. Att också tillståndsärendena avgörs vid den nybildade myndighetenbör föranleda särskilda överväganden om vilka som skall ingå i styrelsen. Medhänsyn till kraven på rättssäkerhet är det också angeläget att myndigheten hartillgång till kvalificerad juridisk expertis. Det ankommer på regeringen attbesluta närmare om vad jag nu har anfört om myndighetens organisation. Iett avseende har jag en annan uppfattning än FRI och det gäller beslutsfattandet i tillståndsärendena hos den nya myndigheten. FRI före slår att besluten i dessa ärenden fattas på myndighetens vägnar av chefen för den enhet vid vilken tillståndsärendena bereds. Med hänvisning till att det rör sig om beslut av stor betydelse för den enskilde och ett förfarande som innebär ett utforskande av en individs personliga inställning till komplicerade moraliska och etiska frågor är det enligt mitt synsätt angelä get med lekmannamedverkan i beslutsprocessen redan i första instans. Därigenom skapas ocksåförutsättningar för att handläggningen där skall Prop. 1988/89:110 omfattasav sådant förtroende som ärenden av denna natur kräver. Ansökningarom vapenfri tjänst bör alltså prövas av myndigheten under medverkan av ensärskild delegation sammansatt av lekmän. Myndighetens chef bör varaordförande i delegationen. Det ankommer på regeringen att besluta omsammansättningen av denna i övrigt. Principerna för sammansättningen av dennuvarande vapenfrinämnden kan här vara vägledande. FRIhar föreslagit att den nya myndigheten benämns vapenfristyrelsen och attverksamheten förläggs till . Utredningen har därvid pekat på att det iKarlstad finns flera myndigheter med samlade resurser för bl. a. personalredovisning,datorstöd och juridisk kompetens som kan användas i samverkan mellanmyndigheterna. Namnförslagetär enligt min mening lämpligt. Av de skäl som FRI anfört och från regionalpolitiskautgångspunkter är det också lämpligt att samordna handläggningen avtillståndsärendena med den verksamhet som bedrivs av nämnden förvapenfriutbildning i . Jag förordar därför att den nya myndighetenlokaliseras till . Underremissbehandlingen av FRLs förslag har olika synpunkter redovisats vad avserden framtida organisationen av det utredningsförfarande som föranleds avansökningar om vapenfri tjänst. Frågan har närmast gällt om den fast anställdautredningspersonalen skall avvecklas till förmån för en organisation med enbarts. Ocksådenna fråga hör till det som det ankommer på regeringen att ta ställning till isamband med att vapenfristyrelsen bildas. Jagvill i detta sammanhang erinra om att jag tidigare (prop. 1987/88:81 s. 4)redovisat min avsikt att låta utreda det nuvarande prövningsförfarandetseffekter. Den slutliga dimensioneringen av utredarorganisationen kan komma attpåverkas av ställningstaganden med anledning av denna utredning. Vapenfrinämndensbeslut att avslå en framställning om vapenfri tjänst får för närvarandeöverklagas till regeringen (försvarsdepartementet). Beslut av nämnden förvapenfriutbildning i ärenden om vapenfrias uttagning till utbildning osv. fårenligt gällande bestämmelser överklagas till värnpliktsnämnden. Övriga ärendenhos till regeringen(försvarsdepartementet) i den mån det inte är fråga om sådana beslut som skallöverprövas av t. ex. kammarrätten. IFRLs förslag övertas den överprövning som ligger på regeringen och vämpliktsnämndenav en ny myndighet som föreslås bli benämnd nämnderna för värnplikts- ochvapenfriärenden. Hosregeringen finns en strävan att delegera beslutanderät ten i ärenden av löpande karaktär till myndighetema. Regeringen skall i möjligaste mån befrias från ärenden som inte kräver ett politiskt ställ ningstagande. Som ett led i detta arbete har (prop. 1983/84:120, KU 23, rskr. 250) godkänt riktlinjer för en översyn av reglema I j t2 1988/89. om rätt att överklagaärenden till regeringen och för utformningen av Prop. 1988/89: 110 reglerom överklagande i nya ärendegrupper. Strävanden att avlasta regeringenprövningen av förvaltningsärenden står också i överensstämmelse medEuroparådets konvention om skydd för de mänskliga rättigheterna ochgrundläggande friheterna. Motbakgrund av vad jag nu har anfört bör prövningen i sådana fall däröverklagandeprövningens huvudsakliga funktion är att tillgodose ett rättsskyddsbehovläggas på regeringen bara om det inte går att ordna en tillräckligtkvalificerad överprövning på lägre nivå. Fråganom en värnpliktig skall ges tillstånd att fullgöra vapenfri tjänst prövasutifrån reglerna i I § lagen (1966:413) om vapenfri tjänst. Prövningen innebäratt de motiv för vapenfri tjänst som en värnpliktig för fram skall granskas motlagens krav. En sådan prövning innebär rättstillämpning av sedvanligt slag medlagtolkning grundad på lagens förarbeten osv. Något behov av en politiskstyrning av praxis i detta slags ärenden finns inte.