prop · GC0373 · 1988-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1988/89:73 om rättsskyddet för kretsmönster i halvledarprodukter ''P- Regeringenföreslår att anta det förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Ipropositionen föreslås att regeringen får föreskriva om tillämpligheten avlagen (1986:1425) om skydd för kretsmönster i halvledarprodukter i förhållandetill EFTA- och utan något krav på ömsesidighet. En ändring i lagenav detta innehåll avses träda i kraft . 1 1988/89. Lag om ändring i lagen (1986:1425) om skydd förkretsmönster i halvledarprodukter Härigenom föreskrivs att 11 § lagen (1986:1425) omskydd för kretsmönster i halvledarprodukter skall ha följande lydelse. 11§ Denna lag tillämpas på kretsmönster skapade avsvenska medborgare eller av dem som har sin vanliga vistelseort i samlpå kretsmönster som först har spritts i . Regeringen får, under förutsätt- Regeringen fårföreskriva om la- ning av ömsesidighet, föreskriva all gens tillämplighet även i förhållan- lagen skall tillämpas även i förhål- de till medlemsländer i den Europe- lande till eit annat land. och i den Europeiska ekonomiska gemenskapen saml, under förutsättningav ömsesidighet, i förhållande lill andra länder. Dennalag träder i kraft . Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsråden , ordförande, , , , ,, , , , , , ,, , Proposition om rättsskyddet för kretsmönster ihalvledarprodukter Genomlagen (1986:1425) om skydd för kretsmönster i halvledarprodukter, som trädde ikraft , ges ett skydd åt den söm har skapat mönstret förkretsarna i sådana produkter (s.k. datachips). Genom en samtidig ändring iupphovsrättslagen har kretsmönster av detta slag undantagits frånupphovsrättsligt skydd (SFS 1986:1426). Enligt 11 § första stycket lagen om skydd förkretsmönster i halvledarprodukter tillämpas lagen på kretsmönster skapade avsvenska medborgare eller av dem som har sin vanliga vistelseort i ochpå kretsmönster som först har spritts i . Enligt andra stycket i sammaparagraf får regeringen under förutsättning av ömsesidighet föreskriva altlagen skall tillämpas även i förhållande till andra länder. Med stöd av dettabemyndigande har regeringen utsträckt lagens tillämpningsområde till attomfatta även kretsmönster skapade av medborgare i Förenta Stater ellerJapan och av dem som har sin vanliga vistelseort i något av dessa länder samlkretsmönster som först har spritts där. Det skydd som ges ål japanska produkterär permanent (SFS 1987:63). Beträffande amerikanska kretsmönster är skyddetdäremot tidsmässigt begränsat och gäller till och med den 31maj 1989 (SFS 1988:274). Tidsbegränsningen beror på all skyddet för svenskaprodukter i är tidsbegränsat till denna tidpunkt. En närmare redogörelseför tillkomsten och utformningen av den amerikanska lagen på området finns iprop. 1986/87:49 s. 6. Genom direktiv förpliktadesEG:s medlemsstater att införa lagstiftning om skyddför kretsmönster i halvledarprodukter. Sådan lagstiftning finns därför nu i deflesta EG-staterna. Några har emellertid ännu inte uppfyllt sina förpliktelserenligt direktivet. Genom ett rådsbeslut har EG:smedlemsländer vidare ålagts att utsträcka sin lagstiftning om skydd förkretsmönster i halvledarprodukter till att omfatta även bl.a. EFTA- länderna.Utsträckningen är fl 1988/89. tidsbegränsad till den 7november 1990.1 fråga om fysiska personer gäller Prop. 1988/89:73utsträckningen utan krav på ömsesidighel. Vad däremot angår juridiska personerskall utsträckning ske endast i fråga om sådana länder som ger motsvarandeskydd. Enligt rådsbeslutet skall ange vilka stater som uppfyllerdetta krav. EG-beslulel genomförs i medlemsländernas nationellalagstiftning på olika sätt. Beträfi"ande t. ex. FörbundsrepublikenTyskland innebär rådsbeslutet att de länder som avses med beslutet automatisktomfattas av den västtyska lagen om skydd för kretsmönster i halvledarprodukter.I andra EG-stater krävs däremot särskilda lagstiftningsåtgärder för attgenomföra beslutet. Vid ett möte i mellanEFTA:s utrikeshandelsministrar och den kommissionsledamot från EG som haransvaret för dessa frågor uttryckte EFTA-ministrarna sin tillfredsställelseöver EG:s rådsbeslut om utsträckning av skyddet för kretsmönster i halvledarprodukterlill att omfatta EFTA-länderna. De uttalade sin avsikt att så snart som möjligtvidta motsvarande åtgärd i EFTA-länderna till förmån för EG:s medlemsstater. Bland EFTA-länderna har endast ochÖsterrike genomfört lagstiftning på området. Arbete på motsvarandelagstiftning pågår i de övriga EFTA-länderna. Dessa har framfört önskemål attSverige i förhållande till dem skall utsträcka skyddet på samma sätt som EGhar beslutat om. Inom för den intellektuellaäganderätten, , pågår arbete med en internationell konvention om skydd förkretsmönster i halvledarprodukter. Arbetet har nått så långt att endiplomatkonferens för att slutligt anta en konvenlionstext är utsatt till maj1989. Om ansluter sig till denna konvention, kan regeringen med stöd avbemyndigandet i 11 § lagen om skydd för kretsmönster i halvledarprodukterutsträcka skyddet till att omfatta de andra stater som ansluter sig tillkonventionen. Frågan om att sträcka ut skyddet till EFTA- ochEG-länderna är dock så angelägen att en konvention på området inte böravvaktas. Regeringen beslöt all inhämtalagrådets yttrande över ell inom upprättat förslag tilllag om ändring i lagen (1986:1425) om skydd för kretsmönster ihalvledarprodukter. Förslaget är likalydande med det som läggs fram.Lagrådet lämnade förslaget utan erinran. Lagrådets yttrande bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga. 2 Allmänmotivering 2.1Utsträckning av skyddet Mittförslag: Lagen om skydd för kretsmönster i halvledarprodukter ändras på så sättall regeringen får föreskriva om lagens tillämplighet i förhållande till EFTA-och utan något krav på ömsesidighet. Skälen för mitt forslag: Som jag har redovisatinledningsvis har genom EG:s rådsbeslut medlemsländerna i EGålagts att utsträcka skyddet för kretsmönster i halvledarprodukter lill altomfatta bl. a. EFTA-länderna. I fråga om fysiska personer skall dennautsträckning ske utan något krav på ömsesidighet. I fråga om juridiska personerkrävs däremot att EFTA-länderna ger motsvarande skydd. Jag delar den tillfredsställelse över detta beslutsom EFTA-ländernas utrikeshandelsministrar gav uttryck för när de möttes i juni1988 i . Del är angelägel att skyddet för datachips får en så vidinternationell omfattning som möjligt och att de förbättringar som kan skehärvidlag inte får anstå i avvaktan på konventionsarbetet inom . Jag kandärför också ställa mig bakom uppfattningen all EFTA-länderna så snart sommöjligt bör genomföra motsvarande utsträckning till förmån för EG:smedlemsländer. Som jag framhållit har emellertid inte samtligaEG-länder ännu genomfört den lagstiftning som EG-direktivet av den 16 december1986 förutsätter. Härtill kommer att det även i flertalet av de somhar genomfört sådan lagstiftning fordras ändringar i denna för att de skallkunna uppfylla sina åligganden enligt det senaste rådsbeslutet. Del kan således konstateras att det torde dröja ännunågon tid innan EG:s rådsbeslut av har genomförts fullt ut. Genom densvenska lagens krav på ömsesidighet skulle det därför inte heller vara möjligtför alt föreskriva om lagens tillämpning i förhållandetill samtliga . Med hänsyn härtill och till vad jag har anfört omangelägenheten av ett utvidgat skydd för datachips bör del övervägas omSverige skall hålla fast vid kravet på ömsesidighet eller i likhet med vadrådsbeslutet föreskriver i fråga om fysiska personer avstå från ell sådantkrav. För min del anser jag att det i denna speciellasituation inte är nödvändigt alt upprätthålla kravet på ömsesidighet iförhållande till . EG:s rådsbeslul torde till stor del grundas pådet förtroende som samarbetet mellan EG och EFTA vilar på samt på vetskapen omatt EFTA-länderna antingen redan har genomfört lagstiftning som i alltväsentligt motsvarar direktivet om kretsmönster i halvledarprodukter ellerarbetar på sådan lagstiftning. Mot denna bakgmnd är det enligt min meningnaturligt att visar samma förtroende och avstår från attöver huvud laget ställa upp något krav på ömsesidighet i förhållande lill dem. Ensådan ordning skulle innebära att redan från början kan Prop.1988/89:73 erbjuda samtliga det skydd som följer av den svenskalagstiftningen. Den torde vidare underlätta för EG:s medlemsländer att genomförarådsbeslutet i vad avser juridiska personer. ger nämligen då omedelbartdet skydd som är en förutsättning för utsträckning i denna del.Härigenom bortfaller behovet av särskilda överenskommelser med de olikaEG-länderna för att få lill stånd en sådan utsträckning. Vad härefter angår EFTA-länderna förstår jag derasönskemål om att den svenska lagen skall utsträckas all gälla även i förhållandetill dem. från deras synpunkt skulle det framstå som egendomligt omEG-länderna gav ett skydd för deras produkter medan EFTA-landet integjorde det. Det finns vidare anledning förmoda att de övriga EFTA-ländernakommer att besluta om motsvarande utsträckning i förhållande till såsnart lagstiftning har genomförts i dessa länder. Jag anser därför att detsvenska skyddet bör utsträckas till att omfatta även EFTA-länderna utan någotkrav på ömsesidighet. Som jag nämnt har redan genomförtlagstiftning på området. Inledande kontakter har också tagits för en sådanutsträckning söm enligt nuvarande lagstiftning i och fömtsätterömsesidighet. Denna skulle alltså kunna genomföras enligt dengällande lagstiftningen, om en överenskommelse kan nås med om ömsesidigutsträckning. Sedan den lagändring jag nu förordat har trätt i kraft, bliremellertid en sådan överenskommelse onödig. Én utsträckning av skyddet med stödav denna kommer nämligen då all gälla i förhållande lill bl. En utsträckning av det slag som jag nu harförordat, dvs. utan krav på ömsesidighet, kan visserligen sägas bryta mothävdvunna principer. Jag anser emellertid att den föreslagna lagändringen utgörett viktigt inslag i den västeuropeiska integrationen. Förslaget torde ocksåligga i linje med intentioner om ett brett och fördjupat samarbetemed EG (jfr UU 1987/88:24). Härtill kommer att det traditionella kravet påömsesidighet inte ges upp helt. Förslaget bygger nämligen på att EG- ochEFTA-länderna förväntas genomföra motsvarande utsträckning i förhållande tillSverige så snart delta kan ske. Om denna förmodan inte skulle visa sig riklig ifråga om något land, bör tillämpningen av den svenska lagstiftningen återigenkunna begränsas i förhållande till detta land. Med hänsyn till vad jag nu har anfört är det enligtmin mening lämpligast att regeringen bemyndigas alt besluta om lagenstillämplighet i förhållande till EG- och EFTA-länderna. Ett sådantbemyndigande får anses innefatta en rätt alt, under de fömtsättningar som nysshar angetts, återigen inskränka lagens tillämpning. Slutligen vill jag framhålla att jag underberedningen av detta lagstiftningsärende har haft kontakt under hand medföreträdare för den svenska halvledarindustrin. Därifrån har man inte haftnågot att erinra mot den föreslagna lagändringen. 2.2 Ikraftträdande Prop. Detär angeläget att lagändringen genomförs . Den bör lämpligenträda i kraft . 1enlighet med det anförda har inom upprättats förslag till lag om ändring i lagen (1986:1425) om skydd för kretsmönsteri halvledarprodukter. Förslaget har granskats av lagrådet. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att anta det av lagrådet granskade lagförslaget. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta det förslag som föredraganden har lagtfram. Utdragur protokoll vid sammanträde , justitierådet , regeringsrådetÅke . Enligtprotokoll vid regeringssammanträde har regeringen påhemställan av statsrådet beslutat inhämta lagrådets yttrandeöver förslag till lag om ändring i lagen (1986:1425) om skydd för kretsmönsteri halvledarprodukter. Förslaget har inför lagrådet föredragits avhovrättsassessor . Lagrådetlämnar förslaget utan erinran. Propositionen...................................................... ... 1 Propositionenshuvudsakliga innehåll ....................... ... 1 Propositionens lagförslag....................................... ... 2 Utdrag urregeringsprotokollet .... ... 3 1 Inledning ...................................................... ... 3 2 Allmän motivering ............................................. ... 5 2.1 Utsträckning av skyddet................................. 5 2.2 Ikraftträdande ............................................ 7 3 Upprättat lagförslag .......................................... 7 4 Hemställan....................................................... 7 5 Beslut .......................................................... 7 BilagaLagrådets yttrande ................................... 8