prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — a. teknologi är avstor betydelse för svensk industri. Med anledning av 350-årsjubiléet avde första svenska bosättningarna i har en storsvensk manifestation, New 88, genomförts i , vilket inneburit enstimulans av de bilaterala relationerna, inte minst på handels- ochindustriområdet. undertecknade president den nyaamerikanska handelslagen, The Omnibus Trade and Competitiveness Act of 1988,vilken är den mest omfattande revisionen av de amerikanska handelslagarna sedanår 1974. Lagen, som innehåller såväl handelspolitiska bestämmelser som bestämmelser rörandearbetsmarknadspolitik,ekonomisk politik och exportkontrollpolitik, syftar till att stärka den amerikanska industrinskonkurrenssituation som den amerikanska administrationen vittomfattande möjligheter att ingripa motvad man i uppfattar som ojusta handelsmetoder. Från svensk sida kommer vi att noga följa den kommandetillämpningen av lagen. Handeln med Japankaraktäriseras av betydande svenska underskott. Japanskaliberaliseringsåtgärder och yenens uppgång bör kunna ge utslag i i form av ökad svensk export till . FN:s ekonomiska kommission för (ECE) ECE,som omfattar Väst- och samt och , be handlar frågor om handel, ekonomiskaprognoser, statistik, energi, olika industribranscher, miljövård, byggnadsfrågor och transportfrågor. deltar aktivt i arbetet på samtligaområden. Kommissionen utgör det enda permanenta forum som finns för ettmultilateralt samarbete och en dialog i ekonomiska frågor mellan Öst ochVäst. 1 praktiken har ECE också fått en exekutiv roll när det gäller att verkställa besluten i ESK-processens "Korg 2" om handelsfrågorna. ECEspelar därför en viktig roll för samar betet över gränserna, i synnerhetmellan länder med olika ekonomiska och sociala system. Vid ECE:s fyrtiotredje årsmöte i , i 162 vilketSverige också deltog, uttryckte medlemsländerna - bl.a. mot bak- Prop. 1988/89: 100 grund av vad som sker pådet ekonomiska området i flera av de Bil. 5 östeuropeiska länderna -optimism inför det fortsatta arbetet. 1 då det internationella beroendetökar, kommer ECE att spela en alltmer betydelsefull roll. Fram till kommissionensnästa årssession innehar koordinatorskapet i Västgruppen. Tullfrågor, handelsprocedurer m. m. deltar i det internationella samarbetet påtullområdet, främst inom ramen för (Customs Cooperation Council- CCC) i . Rådet har till uppgift att studera frågor av tullteknisk ochtull-administrativnatur och att utarbeta konventioner och rekommendationer i syfte attharmonisera medlemsländernas tullprocedurer. EFTA-länderna och EGhar enats om att genomföra en viktig reform vad gäller ursprungsreglerna inomfrihandelsområdet. Denna innebär en förenkling av de regler som gäller när envara bearbetas i flera EFTA-länder ochEG, s. k. kumulation. Överläggningarpågår om ett samarbete mellan EG och EFTA-länderna när det gäller attbekämpa handeln med vammärkesförfalskade varor. Tillsammans med EGarbetar EFTA-länderna på att finna gemensamma lösningar på de frågor somaktualiseras genom datorisering av tull- och handelsprocedurer. EFTA samarbetar medEG vad gäller det s. k. (InterchangeSystems). Inom ramen fördetta projekt pågår arbetet med en datoriserad version av det enhetliga tulldokument som används i handelninom hela . har desenaste åren ingått ett betydande antal tullsamarbetsav-tal. Dessa fylleren viktig funktion för att ge tullen möjlighet att effektivt bekämpa bl. a.narkotikasmuggling och ekonomisk brottslighet. Avtal med de nordiskaländerna, , , , och är ikraft. Ett avtal med avser jag föreslå regeringen att föreläggariksdagen under innevarande . Överläggningar kommer att upptas med . Med Sovjetunionenavses förhandlingar inledas på regeringsnivå om ett avtal omadministrativt samarbete pä tullområdet för att bekämpa smuggling av narkotika och psykotropa ämnen. Den 1 februari 1987genomfördes vissa förändringar i tullprefe-renssystem gentemotu-länderna. Från detta datum ges tullfrihet för alla varor från de minstutvecklade länderna (MUL). Utrikeshandelsstatistiken för ger vid handenatt totalimporten från MUL värdemässigt ökat . Importen från dessa länder ärdock fortfarande liten uttryckt i absolutatal. Generaltullstyrelsenhar i anslagsframställning för /90 hemställtatt beslut fattas om införande av sanktionsavgifter vid överträ delserav import- och exportregleringar. Regeringen har enligt 3 § lagen (1975:85)med bemyndigande att meddela föreskrifter om in- och utförsel av varor rätt att föreskriva om sanktionsavgift. Frågan har remissbehand lats, och överläggningar harägt rum med generaltullstyrelsen och kom- 163 merskollegium.Mot bakgmnd av de förda överläggningarna är jag, efter Prop. 1988/89: 100samråd med chefen för , emellertid inte beredd att Bil. 5föreslå regeringen att införasanktionsavgifter vid överträdelser av import-och exportregleringar. 1 (1987:2) Fel och oegentligheter i tulldeklarationer konstateras att ettmycket stort antal tulldeklarationer varbehäftade med felaktigheter. Många av dessa var närmast av formell karaktäroch hade inget samband med felaktig avgiftsdebitering men påverkade t.ex.kvaliteten på utrikeshandelsstatistiken, eftersom felaktigtursprungsland eller destinationsland angivits. Emellertid kunderådet också konstatera att en stor del av de fel som påverkadeavgiftsdebiteringen var till importörens fördel. Denna del var störte än dendel som gick i importörens nackdel. Enligt rapporten gick statsverket misteom inkomster på grund av att de uppgifter som lämnades var felaktiga eller missvisande. Ett sätt att motverka dessa felaktigauppgifter är det s. k. tulltillägget somuttas ifall felaktiga uppgifter har lämnats från importörens sida men där ansvar enligt varusmugglingslagen inte kommeri fråga på grund av att uppsåt ellergrov oaktsamhet inte kan påvisas. Tulltillägg har tagits ut i över 10000 fall. Kvaliteten på de uppgifter som lämnas fill har enligt vad jag erfarit frångeneraltullstyrelsen höjts. Regeringen har tidigare i proposition 1988/89:47 om vissaekonomisk-politiska åtgärder m. m. uttalat att en fullständig avreglering avtekorestriktionerna bör genomföras. För att ge tekobranschen möjlighet att anpassasig till den nya situationen avses de kvantitativarestriktionerna på tekoområdet upphöra att gälla först . Detär som dennuvarande förlängningen av ramavtal för den internationella textilhandeln,det s. k. multifiberavtalet, MFA IV, löperut. har hitfillsslutit 15 bilaterala textilbegränsningsavtal som MFA IV harvarit i kraft. Dessa medger, jämfört med tidigare avtal, ökade avsättningsmöjligheter för tekovaror på den svenska marknadenfrån samtliga berörda . Den svenskabegränsningspolitiken har gått ut på att ge tekoindustrin ett skydd som äravpassat efter skyddsbehovet för olika varor. har dock en gradvisnedtrappning av de handelspolitiska skyddsåtgärderna genomförts, syftande situation där restriktionerna helt kan avskaffas. Efter förhandlingar med och EG har med stöd avriksdagens bemyn digande(prop. 1988/89: 51, rskr. 1988/89: 27, SFS 1988: 1205 och 1207) nya tullsatserför färska äpplen och päron införts för att ersätta den hittillsva randeimportregleringen. Bemyndigandet är tidsbegränsat. Jag avser att föreslå regeringen att föreslå att det nya tullskyd- 164 det regleras i tulltaxelagen (1987:1068). öst Ekonomiska Byrån Prop. Bil 5 I september1988 tillsatte jag en särskild utredare med uppdrag att se över verksamheten vid Stiftelsen bestod i att, bl. a. mot bakgrund av den aktuella ekonomiskaomdaningsprocessen i flertalet östeuropeiska länder, kartlägga aktuella kravoch önskemål från staten och näringslivet om forsknings- och utredningsverksamhet på området. Jag kommer att föreslå regeringen att, pågmndval av utredningens förslag, ombildaden Öst Ekonomiska Byrån till Stiftelsen är avsedd att motsvara utbredda önskemål om utvidgade forsknings- och utredningsresurserfrån intressenter inom såväl stat somnäringsliv. 1 syfte att ge verksamheten erforderliga resurser föreslås en vissökning av anslaget till den nya stiftelsen fr. o. m. nästa budgetår. Förslaget baseras på förutsättningenatt motsvarande belopp tillskjutes av intressenter inom näringslivet. /88 hade 130 enskilda tillverkareregeringens tillstånd att tillverka krigsmateriel. Tillverkningsvärdet för år 1987var 6 967 milj. kr. (1986 5663 milj. har ca2400 ansökningar om utförsel behandlats. Värdet för de beviljadeutförseltillstånden, som i en del fall också avser export för flera följande år, uppgicktill ca 6300 milj. kr. (1987 5 300 milj. Jämfört med år 1986ökade krigsmaterielexportens andel av totala export från 1,22 fill 1,. Den parlamentarisktsammansatta rådgivande har under år 1988sammanträtt elva gånger och det teknisk-vetenskapliga rådet som bistårkrigsmaterielinspektionen vid bedömningen av frågor om avgränsning mellan civil och militärmateriel sex gånger. På grundval avförslag från den s. k. har en förstärkning avkrigsmaterielinspektionen skett . Nya, skärpta, reglerom kontroll över tillverkning och export av krigsmateriel infördesden , då en ny lag om förbud mot krigsmaterielexport m. m. (SFS1988: 558) och ändringar i lagen (1983: 1034) om kontroll över tillverkningen av krigsmaterielträdde i kraft. En skrivelse med redogörelse för densvenska krigsmaterielexporten (. 1987/88: 177) överlämnades fill . Enmotsvarande skrivelse avseende kommer att lämnas i börian av år1989. P>:«P-1988/89: 100 1987/88 Utgift 38 573 198 Anslagssparande 803 000 1988/89 Anslag 39 313 000 1989/90 Förslag 40 667 000 Av anslaget för /89 har . inteställts till kommerskollegiets disposition fill följd av tillämpandet av enutgiftsram. ärcentral förvaltningsmyndighet med- uppgift att handlägga frågor omhandelspolitik och utrikeshandel samt vissa frågor i samband mednäringsrättsliga regleringar och inrikeshandel. Kollegiets generaldirektör ärchef för myndigheten och ordförande i dess styrelse. har ca 135 anställda. Till kollegiet ärknutet ett handelspolitiskt råd, ett krishandelsråd, en ochrådgivande nämnder för revisorsfrågor resp. tolk- och översättarfrågor. Inkomster vidkommerskollegium, som redovisas på statsbudgetens inkomstsida underinkomsttitel, beräknas till sammanlagt 10,7 milj. kr. för /90(1987/88 10,8 milj.kr. Kollegiet har i en särskild rapport den 26 mars 1987lämnat preliminärt budgetförslag inför försöksverksamhet med treårigabudgetramar. För /90, som utgör iförsöksverksamheten, har kollegietlämnat en förenklad anslagsframställning. Kollegiet hemställerom ett anslag uppgående fill . jämte pris- ochlöneomräkning. För prisomräkningen påpekas att en ökning av hyreskostnaden bör beräknas för denpersonalrestaurang, som finns inrymd ikollegiets fastighet. Hyreskostnaden har delats mellan fleramyndigheter, men kommer i fortsättningen i sin helhet att debiteras kollegiet. Vidare föreslårkollegiet att portokostnader, som hänförs till avgiftsbelagd verksamhet och för vilkakompensation inte har beräknats under anslagetinnevarande budgetår, får tillgodoräknas som merutgift från intäkternai verksamheten. I särskild skrivelsehar kollegiet hemställt att anslagsramen räknas upp med ett belopp som möjliggör att vissvamstatisfik kan erhållas från stafistiska centralbyrån. I kollegietsverksamhetsplan redovisas vissa justeringar i förhållande till den urspmngligatreårsplanen vad gäller resursfördelningen mellan olika verksamheter. Bl.a. görs en förstärkning av den västeuropeiska funktionen. För kontantbidragfill Stiftelsen beräknar kollegiet 710 000 /90 i enlighet med av stiftelsen till kollegiet ingiven anslagsframställning. Beräknad ändring 1989/90 Prop.1988/89: 100 Bil. Förvaltningskostnader (därav lönekostnader)Lokalkostnader 39 313 000 (1) + 1 354 000 + 1 934 000 (+ 1 893 000) + 111 000 33 053 000 (1) (29 654000) (1) 5 569 000 691 000 (2) (l)Av angivet belopp har inte . ställtstill kollegiets disposition till följd avtillämpningen av en utgiftsram. (2)Utöverangivet belopp har kontantbidraget utökatsmed .' för vissa portokostnader. ingår i försöksverksamhet med treårigabudgetramar från och med /89. I budgetproposition 1987/88: 100bil. 5 harJag bl. a. redogjort för den inriktning av kollegiets verksamhet som bör gälla undertreårsperioden. Vidare har anslaget för /90 beräknats till38 . exkl. pris- och löneomräkning. För budgetåret1989/90 beräknar Jag pris- och löneomräkningen till sammanlagt 3 303 000kr. på disponerat belopp. Enligt huvudförslaget skall utgifterna minskasmed (, resp. ), vilket för /90 innebär () . Härutöver har jag ianslagsbasen beräknat , som härtör från en av kollegiet genomförd lokalbesparing. Chefen förcivildepartementet har tidigare denna dag (bil. 2, Gemensamma frågor) redovisatförslag om upplösning av . Som en följd av detta har . förts till kollegiets anslag. Lokalkostnadernaunder anslaget har beräknats inklusive tillkommande kostnader förpersonalrestaurang som kommer att debiteras kommerskollegium. Tjänstebrevsrätten avveckladesför kollegiets del den 1 juH 1988. Den kompensation som därvid beräknats underanslaget innefattar inte portokostnader i den avgiftsfinansieradeverksamheten. I hkhet med innevarande budgetår, bör kollegiet tills vidare fåtillgodoräkna sig denna merkostnadfrån intäkterna i verksamheten. Jag föreslår vidareatt den av framtagna varusta-fistiken /90 delvis får finansieras från kollegiets anslag. Efter samråd med chefen förcivildepartementet har därför 145 000 kr.förts över till trettonde huvudtiteln, anslaget B 6. : stafistik, register och prognoser.Denna fråga bör prövas på nytt inför /91. för en utredning, som resulterat i ett förslag tillomorganisation. 1988/89: 100 innebäratt kollegiets roll som kontaktmyndighet skall upphöra. Jag har vid minberäkning av kollegiets anslag beaktat detta förslag och reducerat anslaget medsammanlagt . Beloppet motsvarar kostnaden för kontantbidrag och vissa lönekostnader. Jag kommer senareatt närmare redogöra för verksamhetens framtida organisation och finansiering. Med ovan angivnaberäkningsgrunder bör ramen för de två återstående budgetåren i treårsperioden beräknas till40 . (1989/90) resp. 39 854 000kr. (1990/91). Det sistnämnda beloppet är angivet exkl. pris-ochlöneomräkning. Jag hemställer att regeringen föreslår att tillkommerskollegium för /90 anslag på . Reservation 80 916 413(1) 000(2) (l)Varav ca 55 milj. kr. ärdisponerade genom tidigare beslut. (2)Av angivet belopp disponeras 226 744 000kr. till följd av tillämpningen av en utgiftsram. Under detta anslag beräknas medel för denexportfrämjande verksamhet som exportråd antingen själv utövar ellerplanerar och leder inom handelssekreterarorganisationenoch utrikesrepresentationen. Ett antalmyndigheter och organisationer inom andra departements verksamhetsområdenbedriver också verksamheter med inslag av exportfrämjande karaktär, ofta isamarbete med exportråd. Som exempel kan nämnas turistråd,industripolitiska åtgärder för tekoindustrin, branschfrämjande åtgärder samtsmåföretagsutveckling - statens industriverk och de regionala utvecklingsfonderna.Exportkreditgarantier genom exportkreditnämnden och exportkredilgivning genomAB kanockså räknas hit. exportråd inrättades genom avtalmellan svenska statenoch allmänna exportförening. Inom är tillsatt en särskild nämnd med uppgift att besluta om stöd till svensk projektex port.Exportrådets uppgift är att som centralt organ planera, samordna, marknadsföra och genomföra åtgärder för alt främja svensk export. gesexportråd planerar och leder den exportfrämjande verksamheten dels , Prop.1988/89: 100 via den specialiserade kommersiella utlandsrepresentationen, dvs.han- Bil. 5 delssekreterarna, dels inom utrikesrepresentationen. Sverigesexportråd har slutit samarbetsavtal med vissa handelskammare i utlandet, nämligenden i , , och i . Det finns förnärvarande 19 handelssekreterartjänster inrättade, nämligen i , , ,, , , , , , , ,, , , , , ,och i Jeddah. Filialkontor finns i , , , ,, , och . Ett antal ambassader och konsulat i länder med särskilt intressanta marknaderhar givits en särskild kommersiell kompetens och tar - liksom handelssekreterarna - betalt för vissa av sinaexportfrämjande tjänster. Samtliga ambassader, liksom även vissa konsulat, gerallmän exportfrämjande service. Verksamheten och dess finansiering exportråds och handelssekreterarnas verksamhetdrivs i form av projekt. Projekten planeras och följs upp i huvudsak per marknad ochper bransch/affärsområde.Ett projekt kan bestå av exportservice, exportaktioner eller exportuppdrag.Med exportservice avses sådana tjänster som inte föranleder debitering, t.ex.mindre omfattande marknadsinformation, inledanderådgivning till företag och enklarevaruförfrågningar liksom viss uppsökandeoch initiativtagande verksamhet. Exportaktioner omfattar bransch-, land- ellertemabundna kollektiva aktiviteter som stödjer företagensexportansträngningar. I exportaktioner ingår ocksä bl.a. åtgärder som särskiltstödjer små och medelstora företag i deras exportarbete. Uppdragsverksamhetenomfattar tjänster som utförs på särskild beställning och mot särskilt arvode för enskild uppdragsgivare. Verksamhetensfinansiering är delad mellan staten och näringslivet. Staten bidrar enligtdet nu gällande avtalet om exportråd (prop. 1979/80: 16, NU 20,rskr. 95) till finansiering med ett bidrag tillrådets kostnader för exportservice tillföretag med export av mindre omfattning.Vidare ställer staten enligt nämnda avtal medel till förfogande förrådets uppgift att planera och leda handelssekreterarnas verksamhet och exportframjande verksamhet inomutrikesrepresentationen. Handels-sekreterarnas exportservice finansierasmed stadiga medel. Flertalet för stat ochnäringsliv gemensamma exportaktioner finansieras i regel efter fördelningen40/. Näringslivet deltari finansieringen av exportråd med bl.a. abonnemangsavgifter. Abonnemang är enförutsättning för att få stadigva rande tillgång till exportråds, handelssekreterarnas ochutrikes- representationens tjänster. Detsamma gäller handelskammare i utlandet som har slutit samarbetsavtal medexportrådet. Rådet kan lämna vissa inledande tjänster till andra än abonnenter. Näringslivets medverkan i finansieringen utgörs också avuppdrag mot särskild avgift i eller i utlandet. Vissa medel underanslaget är avsedda för att främja svensk projekte.x- Prop. 1988/89: 100port (prop. 1978/79: 123 bil. 2, NU 59, rskr. 415) samt för statligt stöd till Bil. 5 konsultföretag (prop. 1984/85: 110, NU 33, rskr. Medelsbehov (1 OOO-tal kr. ) Exportfrämjande åtgärder -Anslag -Övriga intäkter 198 460 170 000 505(1) 037 197 290(6) 158 257 Stöd till svensk projektexport m.m. -Anslag 272(2) Till regeringens disposition -Anslag 449(3) medelsbehov -Anslag(4) -övriga intäkter 807(51 037 226 744 158 257 + 36 710 + 9 588 + 14 000 + 5 000 4- 11 546 + 1 692 + 48 256 + 11 280 + 14000 + 5 000 (1)Varav 11,5 milj. kr. 10,5 milj. kr. för vilkaSveriges exportråd har fattat beslut men inte lyft frånanslaget. (2)Härtillkommer ca 4 milj. kr. för vilka exportråd har haft kostnader men inte lyftfrån anslaget. (3)Ca 4,2 milj. kr. har avSveriges exportråd tillförts reserverade medel avseende bl.a. inteutnyttjade medel från tidigai'e budgetär och fåttdisponera ca 12,8 milj. kr. (4)Härtillkoiraner 5 milj. kr. från annan huvudtitel /88 och 19S8/89 samt ca 3 milj. kr.1989/90. (5)exportråd har förhandelssekreterarna redovisat inte utnyttjat anslag om 408 510kr. samt underskott om . (6)Av anslaget belopp om . till följd av tillärapningenav en utgiftsram. exportråd lämnar i sin anslagsframställning budgetförslag för /90och en plan för budgetåren 1990/91 och 1991/92. Exportrådetframhåller att svenskt exportfrämjande är genom den svenska industrins stora utlandsberoende enomvittnat angelägen verksamhet för Även om insatserna genom i ekonomiska mått är Prop.1988/89: 100 marginella jämfört med näringslivets egna marknadsförings- ochinterna- Bil. 5 tionaliseringsaktiviteter så är de kompletterande ochresursförstärkande inom områden som ofta är avgörande för framgång. Exportfrämjandeverksamhet är enligtexportrådet att betrakta som en form avmarknadsinvestering med resultat oftast på lång sikt. Det statliga anslaget är enligt att betrakta somgrundstenen. Den skapar förutsättningar att etablera den kompetens ochkapacitet som sedan, mot ersättning, ställs till företagens förfogande. Såsom anmäldes i förra åretsbudgetproposition har arbetet fortsatt avseendeförändringsarbetet. Huvudmännens syn på verksamhet och prioriteringar har dokumenterats ochrefereras i anslagsframställningen. I korthet går denna syn ut på attexportrådet skall vara ett efterfrågestyrtserviceorgan för näringslivet. Rådets organisation och verksamhet måste varaanpassad till förändringar i företagensefterfrågan. Verksamheten skall i sin helhet vara marknadsanpassad. Exportrådetskall därför prioritera sådanverksamhet där rådets kompetens är unik och konkurrenskraftig. Vidareslås fast att de övergripande målsättningarna skallpreciseras. Därmed kan en resultatuppföljning göras. Under dessaförutsättningar kan staten delegera ett störte operativt ansvar till styrelse och ledning.Huvudmännen har i sina diskussioner också pekat på den statliga huvudmannensolika roller som huvudman resp. kund.Uppdragen från staten som kund skall vara definierade och tidsbegränsade. Huvudmännen framhåller också attfältverksamheten skall vara flexibel och organiserad pä ettkostnadseffektivt sätt. Exportrådetsmålsättningar och prioriteringar styrs av dessa grundsatser för det exportfrämjande arbetet. Rådet arbetaralltmer med resultatredovisning. Ekonomiska kontrollinstrument harinförts så långt det ansetts möjligt och meningsfullt. Exakta mätinstrument föravläsning av den verkliga nyttan av verksamhet för företagen ochför landet går egentligen inte att konstruera. framför att det är viktigtatt utveckla verksamhetsanalysen ytterligare och ger en rad exempel. Detta får dock inteleda till en ökad byråkrati för företagen. Rådetframhåller vidare att en ökad ambition avseenderesultatuppföljning bör kunna kopplas till en mer långsiktig finansiering frånstatens sida. Den ekonomiskabasen har genomgått en väsentlig reduktion i reala termer vad gällersåväl statsanslag som näringslivets medverkan. I det senare fallet är skälet främstkopplingen mellan de två finansieringskällorna. Trots detta har lagtner stora ansträngningar på att vidmakthålla och vidareutveckla samarbetet medföretagen. De reducerade finansiella resurserna har framtvingat trimningar ochrationaliseringarav verksamheten. De negativa konsekvenserna är stora, både mätt i förloradkunskap och i uteblivna spjutspetssatsningar. anföratt dess prioriteringar är nästan helt ett uttryck för företagens efterfrågan. Till en mindre del satsar fortfarande resurser på områden somendast bedöms kunna resultera i en ökning av den svenska exporten. Vad gäller marknadsprioriteringar avsesOECD-marknaden prioriteras Prop. 1988/89: 100 ävenfortsättningsvis. Särskilt utgör genom sin närhet och sin Bil. 5potential en naturlig förstahandsmarknad, särskilt för mindre företag. Till detta kommer EG:s beslutsamhet att till år1992 skapa en dynamisk hemmamarknadför varor, tjänster och kapital. har utarbetat ett särskilt program () medomfattande satsningar på information,utbildning, rådgivning och andra praktiskt inriktade tjänster med syfte att underlätta för svenska företag attkomma in på EG-markna-den. Tyngdpunkten i programmet ligger på insatser förmindre företag. storabetydelse framhålls också genom programmet .Västtyskland är detta års utlandsmarknad. För de kommande budgetåren föreslås 1989/90,1990/91 och 1991/92. Även och är prioriterademarknader. Utanför OECD-områdetägnas stor uppmärksamhet åt de snabbt växande nya industriländerna iFjärran Östern. Stort intresse ägnas också och särskih . Utlandsorganisationenmåste ständigt anpassas. Handelssekreterarna i och har dragits in underföregående budgetår och verksamhetenhar integrerats med resp. ambassad. Diskussioner pågår i syfte att avveckla handelskontoret i . En filialhar etablerats i till handelssekreteraren i föreslär nu förstärkningar avambassaderna i och under kommande budgetår.