prop · GC03140 · 1988-12-31 00:00:00 — Det främsta 5,yftet med avgiften är att begränsa de större företagensutbyggnad och ge möjlighet till mindre företag att utvecklas. Avgiften är lillsin karaktär inte generell och inte nödvändig för att enligt statsmakternas måluppnå avsedd lönsamhet för äggproducenterna. Viss del av syftet meddifFerentieringen kan lösas på annat sätt t.ex. genom djurskydds- ochmiljöåtgärder. Avsikten med avgiften kom dock i stor utsträckning att motverkasgenom ändring av betalningssystemen. Företagsstrukturen inom äggproduktionenhar sedan avgiften infördes inte ändrats i någon större utsträckning. Medhänsyn lill att olika rättsinstanser bedömt liknande principfalli fråga om avgiftens tillämpning på olika sätt har det dessutom blivit alltsvårare att administrera avgiften. De legala skälen motiverar således enligtnämnden att avgiften avskaffas . Nämnden vill också erinraom ställningstagande i samband med beslut om livsmedelspolitiken(JoU 1984/85:33, sid. 44) vilket innebär all de möjligheter som finns allförenkla och begränsa jordbruksprisregleringen måste tillvaratas. Denfinansierande funktion avgiften har-kan ersättas med en enkel odifferentieradavgift av lämplig storlek vilket också skulle minska administrationen. Genomatt i så fall ta ul denna avgift tidigare i produktionskedjan kanadministrations- och kontrollarbetet ytterligare begränsas. Ansesdel av miljö- eller djurskyddsskäl angeläget atl begränsa de större företagensutbyggnad bör detta inte ske med prisregleringsinslmmenlet utan viamiljöskydds- eller djurskyddslagsliftning. Härigenom kan trycket påprissättningen minskas och man kan på ett bättre sätt låta priset bli eltuttryck för en lämplig balans mellan efterfrågan och utbud. Somframgår av den genomgångna analysen innebär steg 2 att statens medverkan i deninterna marknadsregleringen inskränks i olika hög grad medan gränsskydd motimport bibehålls. Steg2 inrymmer således inskränkningar i statens medverkan vad gäller administrationoch finansiering av överskottshanteringen men med bibehållande av ettgränsskydd. Steget kan beskrivas som en steglös skala från en myckel litenminskning av de interna regleringarna till ell i del närmaste helt borttagandeav desamma. Stegetkan t.ex. innebära att man liksom i stället för all tillföra medel till överskollshanteringen sänker exportbidrag och inlösenpris. Del ta kan på sill sätt sägas innebära en minskad grad av intern reglering och 3 därmed en ökad marknadsstyrning.En begränsning av finansieringen av Prop. 1988/89:140 överskottshanteringenleder till en minskad prisstabilitet genom att man Bilaga 3 måste tillåtastörre prisvariation än . Det är svårt alt bedöma hur slorprisvariationen kommer alt bli och vilken effekt denna kommer atl få för såvälproducent som konsument. Totaltsett bör en minskad reglering av produktionen dock ge en lägre totalproduktionoch ett lägre producent- och konsumentpris. Man kan räkna med att ju mindre delav interna regler som upprätthålls desto större kommer marknaden och priselsbetydelse att bli. Skulle branschen själv gå in och på egen hand administreraöverskottshanteringen kan de effekter som en inskränkning av statens medverkanmedför helt eller delvis motverkas. Det är dock enligt nämndens uppfattningovisst med hänsyn till konkurrenssituationen om det är möjligt för branschenatt klara en sådan långtgående åtgärd som en gemensam överskottsfinansiering.De gemensamma åtgärder branschen har genomfört har varit av betydligtmindre genomgripande karaktär särskilt vad avser konkurrensen mellan företagen.Det är också svårt att bedöma i hur stor utsträckning som det är möjligt attgenomföra en begränsning av finansieringen utan att allvarliga konsekvenseruppslår för vissa företag inom branschen. Står det ständigt medel tillförfogande för att finansiera överskott utan atl dessa medel tas frånproducenterna (producentavgifter) uteblir prissignalen till producenten attvid överskott producera mindre. Även vid egenfinansiering blir signalen svagareän direkt prissänkning på inhemska marknaden. En stram finansiering avöverskotten får priset att spela en större roll. Hur stor inskränkning som börgöras får avvägas successivt. Vidde förändringar som genomförs bör beaktas att dessa sker under former som ärsocialt och ekonomiskt acceptabla för den enskilde. Branschen bör härvid gesen rimlig anpassningstid. Ifråga om avvägning mellan prissättning och interna avgiftsuttag bör prisetsåledes få spela en större roll inom marknadsregleringen med ägg. Vidjordbruksprisöverläggningarna bör i ökad omfattning äggproduktionens storlekstyras genom den mitlprisnivå som faslslälles. För atl möjliggöra denna ökadeprisrörlighet bör spännvidden mellan prisgränserna ökas. Vid enöverskottssituation bör således mittpriset på ägg kunna sänkas eller ytterstarestriktivitet kunna iakttas beträffande höjning. Dessa åtgärder skall ocksåpåverka gränsskyddets storlek. Som ell led i att öka marknadsekonomin inom näringenbör vidare reslriklivitet råda vid höjning av interna avgifter. Uppkommandeöverskottsproblem bör således i stället enligt nämndens uppfattning imöjligaste omfattning lösas via pris och marknad. Detta innebär att vid en merstram tolkning av steg 2 intern marknadsreglering för ägg endast bör äga mm vidmycket svåra anpassningslägen, t.ex när produktionsmålet mer långsiktigt intekan uppnås eller då prisvariationerna blir oacceptabelt stora. Avsiktenmed skisserade förändringar (steg 2) är således att i ökad utsträckning styramarknadsbalansen med gränsskyddet och priset. Steg3 innebär att statens medverkan i inhemsk marknadsreglering upphör. Det enda skydd som samhället ställer till förfogande är gränsskyd det. Såväl prisvariationer som variationer i produktionen kommer att öka 4 iförhållande till steg 2. Graden av marknadsekonomi kommer att öka Prop.1988/89:140 betydligt. Prissignalerna på marknaden kommer härigenom att blitydliga- Bilaga 3 re. Branschen får själv ombesörja eventuell export avöverskottsproduktion ulan medverkan från statens sida. RegleringsföreningenSvensk Ägghandel upphör härmed i vart fall i sin nuvarande form. Om branschenkommer att bilda ett gemensamt finansieringsorgan kan exporten av överskottsäggske på ungefär samma sätt som . Vid nuvarande lågavärldsmarknadspriser kommer i annat fall de exporterande företagen att fåfinansiera sina exportkostnader genom sänkta avräkningspriser tillproducenterna. Det är emellertid med hänsyn till konkurrenssituationentveksamt om branschen förmår tillskapa ett gemensamt fungerandefinansieringssystem för exporten. När de åtgärder som finns angivna i steg 2leder fram till och förmår vidmakthålla en önskvärd produktionsnivå bör detvara möjligt att pröva en reglering omfattande endast gränsskydd (steg 3). Avintresse i detta sammanhang är utvecklingen av de internationellaförhandlingarna inom jordbrukets område. Vadgäller steg 4 innebärande borttagande av gränsskydd men foder till ochsteg 5 innebärande fullständig avreglering är dessa steg inte möjligaatt ta och bibehålla en svensk äggproduktion av nämnvärd omfattning.Det är som framgår av den gjorda analysen förenat med stora problem attensidigt ulföra en fullständig avreglering för en enskild produktionsgren. Detär dessutom osäkert om det är möjligt att utomlands i berörda importländer fåtag på så mycket ägg ätt den svenska konsumtionen kan säkras under 1. ex. påsk.Detta beror främst på den s.k. Newcastle-sjukan. Denna fråga harytterligare behandlats i avsnitt 6.6. Sålänge andra länder genom gränsskydd och på annat sätt stödjer sinjordbmksproduktion så krävs stödåtgärder för att också skall kunnaupprätthålla den omfattning på jordbmksproduktionen som anges i 1985 årslivsmedelspolitiska beslut. Detta förhållande har starkt framhållits i allajordbmkspolitiska beslut . Läget på den internationellamarknaden understryker behovet av gemensamma åtgärder. vill idetta sammanhang erinra om de diskussioner om begränsningar av jordbmksstödetsom förs inom ett flertal internationella organisationer t. exGATT och . Vadgäller borttagande av finansieringen av packeribidraget har diskuterats attlåta branschen själv svara för administrationen av dessa bidrag. Med hänsyntill den vikt som samhället laster vid kvaliteten på livsmedel har nämnden dockinte funnit det lämpligt att lämna förslag till åtgärder som riskerar attförsämra livsmedelskvaliteten. I stället för att avskaffa packeribidragen ansernämnden i stäUet att bidragen bör räknas upp. Det kan påpekas att bidraget idagens prisnivå har sjunkit i värde från ca /kg till ca 0,42kr./kg. Bidragen finansieras av intema medel Skall bidragets syfte - en förbättrad Prop. 1988/89:140 kvalitet kunna fyllas bör bidraget räknas upp. Det ankommer på jord- Bilaga 3 bruksnämnden att besluta om bidragets storlek. Detär vidare enligt nämndens uppfattning väsentligt att bidragens nivå inte somhittills varieras med hänsyn till Svensk Ägghandels ekonomi. Medel som anvisastill Svensk Ägghandel för packeribidrag bör således hållas åtskilda från övrigamedel. Nämnden vill i detta sammanhang meddela att utredsfinansieringen, administrationen och kontrollen av packeribidragen. Det är härfråga om all undersöka om avvägningen mellan packeriernas fasta och röriigaavgifter är lämplig. Fr.o.m har den fasta årsavgiften som ettled i denna översyn sänkts från . Dessutom har en litensänkning av gränsen för lägsta årsinvägning för att få vara med i kvalitetskontrollenskett. Äggproduktioneni norra har särskilda problem med hänsyn till transportkostnader ochklimat m. m. Till packerierna i norra utgår ett förhöjt packeribidrag.Det är enligt nämndens uppfattning nödvändigt med någon form av stöd till dennorrländska äggproduktionen om någon nämnvärd produktion skall kunna bibehållas.1 och för sig kan detta stöd finansieras på olika sätt t. ex. via statsbudgeteneller som genom interna medel. Det är av regionalpolitiska skäl angelägetatt nivån på norrlandsstödet ses över. fick den 30 juni1988 regeringens uppdrag att se över prisstödet till jordbruket i norraSverige. Nämnden avser även att behandla frågan om stöd till äggproduktioneninom ramen för nämnda översyn. Sammanställning av remissyttranden över Prop. 1988/89; 140 jordbruksnämndens utredning Konsekvenser av en bilaga4 avreglering av prisregleringen för ägg Remissinstanserna Efterremiss har yttranden över rapporten avgelts av kommerskollegium,(), statens pris- och konkurrensverk (SPK),(KoV), lantbruksstyrelsen, , statensjordbruksnämnds konsumentdelegation, statens industriverk (SIND),statskontoret, (), (),statens veterinärmedicinska anstalt (SVA), skogs- och jordbruketsforskningsråd, i . Föreningen foder och spannmål.Grossistförbundet handel. (),i (LO), (), . SvenskIjäderfäskötsd, () och (). 1.1 Kommerskollegiumkonstaterar att det område som berörs av den nu föreliggande utredningen avser en av de ekonomiskt sett minsta sektorerna inomjordbruksområdet.- Med hänsyn till den relativt svaga areella anknytningenär äggproduktionen i huvudsak atl jämföra med industriell produktion.--- Kollegietförordar en så långtgående liberalisering som möjligt på äggområdet. Medhänsyn till atl flertalet övriga länders marknader för ägg är föremål förreglering synes det dock inte rimligt att nu ensidigt genomför en totalliberalisering på området. 1.2 : Liksom andra regleringarpå jordbruksområdet synes regleringarna inom äggnäringen varken ha åstadkommitbalans på marknaden, som haft en permanent överskottsproduktion sedan mitten av1970-talet, eller en tillfredsställande lönsamhet i producentledet. En friaremarknad skulle kunna leda till en volymanpassning i branschen, vilken på siktkan ge en bättre resursallokering och högre lönsamhet för kvarvarande företag.Vid en analys av regleringssystemet är det av vikt att notera att frånberedskapspolitisk synpunkt är produktionen av ägg av mindre betydelse än mångaandra verksamheter i jordbruket, t.ex. mjölkproduktionen. Produktionen av äggär dessutom från planeringssynpunkt förhållandevis kortsiktig. 1.3 Statens pris- och konkurrensverk delar utredningensslutsats alt en avreglering är möjlig och skulle medföra positiva effekter församhället. har dock i sin konsekvensbeskrivning redovisat en alltförnegativ bild av avregleringens effekter då man i sin analys haft en något snävutgångspunkt. Viktiga aspekter som bl.a. tillgången av importägg och svenskakonsumenters efterfrågan har inte analyserats fullständigt. 1.4 Konsumentverkethar tidigare framfört att en avreglering av jord- Prop. 1988/89:140 bruksstödet är väl motiverat från konsumentsynpunkt bl.a. därför att Bilaga4 -stödetfungerar dåligt både vad gäller matens kvalitet och pris. Verkets uppfattningär att efterfrågan skall vara avgörande för produktionens storiek samt attansvaret för en överproduktion bör ligga på jordbruket. 1.5 Lantbruksstyrelseninstämmer i huvudsak med utredarnas bedöm ningar och har ingen erinran mot att steg 1 och 2 i regleringen genomförs. Styrelsen delar uppfattningen att överskottsproblem i möjligaste mån bör lösas via pris och marknad. Styrelsen är negativ lill åtgärder som kan medföra betydande införsel av ägg. Styrelsensveterinära expertis anser att risken för överföring av smitt samma sjukdomar med ägg inte är obetydlig. Det är därför av vikt atl införsel endast sker från länder fria från i första hand Disease. 1 dagsläget är införsel av färska ägg således endast möjlig från , och . Det är inte troligt att en utökning till fler länder blir aktuell eftersom sjukdomen har en världsomfat tande spridning och vaccination är en allmänt använd bekämpningsme tod. 1.6 : Från de utgångspunkter somlivsmedelsverket har all bevaka vill verket framföra den allmänna synpunktenatt minskad äggprisreglering torde för konsumenterna komma att medförafördelar. En avreglering av äggmarknaden måste enligt jordbruksnämndenske stegvis och . Så länge regleringen finns kvar börregleringsmedel användas för att främja äggkvalitelen. 1.7 konsumentdelegation: Mot bakgrundav att äggproduktionen är förhållandevis väl avgränsad från övrigjordbruksproduktion, som äggen ur beredskapssynpunkt har enunderordnad roll, finner konsumentdelegationen det naturligt att arbetet motökad marknadsanpassning börjar med just äggregleringen. Beaktas bör dock attden parlamentariska arbetsgrupp, som är tillsatt för all se överjordbrukspolitiken, kan komma med förslag som inverkar på äggregleringensutformning. 1.9Statskontoret: Vi har i en följd av yttranden som rört regleringar påjordbrukets område framhållit nödvändigheten av en förenkling och avreglering.Vi anser inte att ägg utgör något undantag utan ställer oss bakom enavveckling av regleringen så långt som sig göra låter. arbeteti den parlamentariska arbetsgruppen inom avvaktas föralt få underiag för en samlad avveckling av regleringar inom jordbruksnäringen. I.IlSveriges delar JN:s generella utgångspunkt att regleringsåtgärder bör undvikas och alt prisets och marknadens roll gene rellt sett bör ökas. En bred erfarenhet visar att flertalet regleringar motver kar sina egna syften- och hämmar en sund ekonomisk utveckling. SLUär dock tveksam lill en särbehandling av äggproduktionen, särskilt omambitionen är en total avreglering av denna men med bibehållet regleringssystempå övriga produktmarknader. En sådan bör ses i ett större sammanhanginnefattande jordbruksproduktionen i dess helhet. Deförelagsekonomiska konsekvenserna har endast i begränsad utsträck ning behandlats i utredningen. Vid nuvarande lönsamhetsläge i äggprodu- cerande företag är det uppenbart att många äggproducenters ekonomi g skulleallvarligt påverkas av en avreglering. Förslag på detta område måste Prop.1988/89: 140 vara långsiktiga och ge tid och möjligheter till omställning ny Bilaga 4 situation. Detär möjligt men inte säkert att en avreglerad äggmarknad ger störreprisvariation än den nuvarande situationen. Om detta är fallet bör detta i vissmån vara en fördel för mindre producenter, som kan balansera dessaprissvängningar med inkomster från andra grenar i företaget. Dessa har ocksåmöjligheter att inrikta sig på nischmarknader för ägg med speciellakvalitetskrav. 1.15Länsstyrelsen i : Såväl införande av nya regleringar somförändringar och borttagande av befintliga regleringar måste vara kopplade tillmålen för jordbrukspolitiken. Rapportenhar i flera avseenden brister som försvårar remissinstansernas arbete. Deninnehåller t.ex. onödiga upprepningar, tabeller och diagram med felaktigasortangivelser etc. och bilvis en mycket svårförståelig svenska, vilket innebäratt onödig lid fått ägnats åt att tränga in i materialet. Tid som i ställetborde ha ägnas åt att analysera sakfrågan och att värdera rapportens förslag. Denallvariigaste bristen är emellertid att rapportens analyser av konsekvensernaför prisbildningen, den regionala fördelningen av produktionen, företagensekonomi m. m. är alltför ytlig och översiktlig. Därigenom försvåras remissinstansernasmöjligheter att rätt värdera de olika förslagen. Det gäller speciellt deförslag som benämns steg 2 och steg 3. 1.18 Föreningenfoder och spannmål har icke något alt invända mot utred ningens grundinställning till atl tillfälliga regleringsåtgärder i möjligaste mån skall undvikas och atl prisets och marknadens roll i stället bör ökas. Denna syn ligger helt i linje med föreningens övergripande positiva inställ ning till en mer övergripande avveckling av regleringen av det svenska jordbruket. Detär emellertid mycket viktigt atl avvecklingen av prisregleringen för ägg sker isamråd med branschen. Detta för att underlätta en successiv anpassning lill denya förutsättningar som därmed kommer att råda på marknaden. 1.19 genom handel: Myn digheternas grundläggande uppgifter är att tillgodose konsumenternas be hov av tillräcklig mängd ägg av hög kvalitet lill rimligt pris. För att detta skall vara möjligt måste producenterna få täckning för sina produktions kostnader, en arbetsersättning som motsvarar normal lönenivå och klara besked om framtida jordbrukspolitik så att de vågar fortsätta med produk tionen. Hittillsvarandejordbrukspolitik, administrativa organ oeh regleringar har tillgodosettkonsumenternas och producenternas behov i stort sett på ettmycket bra sätt. Äggproduktionenkommer att sjunka betydligt under självförsörjningsbehovet på grund av djurskyddsbestämmelserna --- . Detta är allvarligt då kontinuerliga överskott ej finns på väridsmark naden och säsongmässiga eflerfrågesvängningar tidsmässigt sammanfaller med de svenska. Produktionsformerna är på alla sätt sämre utomlands och äggkvaliteten lägre.- Regleringskostnaderna för ägg har under sena re år ökat i alltför hög grad och tillfälliga regleringsåtgärder har lett till stimulans för utbyggnad av alltför stor produktionskapacitet. Denna elimi neras nu genom djurskyddsreglerna vilka också hindrar snabb utbyggnad 9 av ny kapacitet. Frågan omavreglering har i denna situation i hög grad Prop. 1988/89: 140 mist sin aktualitet. ---- .Konsekvenserna ur samhällsfinansidla synpunkter och för de avregleringarna berörda parterna har utretts ofullständigt och bör klarläggasnärmare innan något beslut fattas. 1.21Kooperativa förbundet har i flera remissyttranden exempelvis över LMK, LMU, ESOoch FOA-utredningarna framfört åsikten att pris, konkurrens och lönsamhet ärde effektivaste medlen för att uppfylla konsumentmålet och nå eneftersträvad produktionsbalans och tillfredsställande lönsamhet inomjordbmket. KFhar därför en positiv inställning dels till utredningens syfte alt utredaformer för och konsekvenser av en "avveckling" av prisregleringen förägg, dels till jordbmksnämndens deklarerade gmndinställning all prisets ochmarknadens roll bör ökas. Regeringenhar--- tillsatt en parlamentarisk utredning med uppgift attse över hela jordbmkspolitiken. Det borde därför, enligt KF:s uppfattning,finnas anledning atl låta äggutredningen ingå som en del i den parlamentariskagruppens arbete så att åtgärder inom äggregleringen synkroniseras med andraeventuella ingrepp i jordbmksprisregleringen. 1.23Lantbrukarnas riksförbund:- Det finns ingen grund för att sökaen särbehandling av äggproduklionen vad gäller den principiella tillämpningenav prisregleringen. Effekiema av en avreglering och av den nyadjurskyddslagstiftningen måste analyseras i ett sammanhang. Enslor del av rapporten ägnas åt beskrivningar av prisregleringen för ägg,produktion och konsumtion, prisbildningsteori m.m. Vidare lämnas en ingåenderedogörelse för storproduktionsregleringen. Analysavsnittetär däremot jämförelsevis kort. Enligt regeringens uppdrag skulle utredningenbl.a. omfatta en redovisning av konsekvenserna av en avveckling för produktionen,konsumentpriserna, regleringsekonomin och råvamkostnadsutjämningen. Vidareskulle effekterna från handelspolitiska, regionalpolitiska ochstatsfinansiella synpunkter redovisas. Fleraav de ovan nämnda aspekterna berörs ytligt eller inte alls i utredningen.Analysen förefaller främst vara inriktad på administrativa aspekter och saknari hög grad den koppling till enskilda producenters förutsättningar och ekonomisom borde ingå i ett beslutsunderlag av detta slag. Möjligheterna att dra nyttaav erfarenheter från andra länder har inte heller utnyttjats. Materialetbehöver därmed kompletteras på flera områden. 1.25 : Vi anser det vara av vikt att påpekaatt det sedan direktiven för utredningen lades fast har beslutats om en nydjurskyddslag, som kommer att fördyra produktionen i jämfört medomvärlden. 1.26 : Det finns ingen anled ning att särbehandla äggregleringen och därmed riskera låsningar som försvårar arbetet med att skapa en bättre generell jordbrukspolitik. -- Såvitt vi kan förstå måste frågan om äggregleringen samordnas med denövriga jordbmkspolitiken och därför hänskjutas för överarbetning till densittande parlamentariska arbetsgmppen för livsmedelspolitiken. Nödvändigaförbättringar i fråga om djurskydd, miljöpolitik, regional politik och kvalitet bör lämpligen skötas i särskild ordning och därför utanför jordbmksregleringens ram. 1.28 Svenskfjäderfäskötsel: Utredningen är enligt föreningens uppfatt- Prop.1988/89:140 ning ofullständig i fråga om konsekvenserna av en avreglering sådana de Bilaga 4 kanförväntas drabba såväl producenter som konsumenter. Föreningenanser det dessutom olyckligt ur ett flertal synpunkter atl överväga så genomgripandeförändringar av förutsättningarna för svensk äggproduktion i ett skede dånäringens framtid till följd av ovisshet om effekten av ny lagstiftning(djurskydd, livsmedel, kvalitetsbetalning) är näst intill omöjlig atlöverskåda. 1.29 instämmer i jordbruksnämndens bedömning att en avveckling av prisregleringen för ägg skulle kunna ske. Något behov av en prisreglering på äggområdet föreligger ej enligt SLIMis mening. Det formella stödet för en avveckling finns också enligt SLIM livsmedelspolitiska beslut där del anges alt "stödet (till jordbm ket) bör liksom nu lämnas som ett prisstöd i huvudsak genom ett gräns skydd som vid behov kompletteras med marknadsreglerande åtgärder (jordbruksprisreglering). SLIManser därför att en så långtgående liberalisering och avreglering som möjligtbör genomföras på detta område. Det faktum all andra länders marknader för äggär föremål för reglering gör dock att en fullständig liberalisering inte ärmöjlig. Att ensidigt öka konkurrensen på den svenska marknaden genom ettensidigt borttagande av gränsskyddet, vilket skulle innebära att den svenskaproduktionen slogs ut, är ingen betjänt av. En fullständig avreglering måstedärför ske ömsesidigt. 2 Steg 1 Borttagande av den differentieradestorproduktionsavgiften 2.2Näringsfrihetsombudsmannen: Med den lösning NO förordar finns---- ingamotiv till en storproduktionsavgift. iutredningen har den ej heller haft avsedd effekt främst på grund av att detfinns effektiva tillvägagångssätt att kringgå avgiften och att de företag somålagts atl betala avgiften har kunnat kompensera sig för denna genom att vältraöver kostnaden till nästkommande led i produktionskedjan.