prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — För isotopanrikning av uran för svenskakämkraftsreaktorer utnyttjas under perioden19861990 i huvudsak Eurodifs anrikningsanläggning i och iNederländema, och FörbundsrepublikenTyskland. Viss anrikning sker i medan Förenta Staternautnyttjas som leverantör av anrikningstjänster i väsentligt mindre grad antidigare. Leveranser av anrikat uran från har även förekommit. Elproduktionen inom landet uppgick enligtpreliminära uppgifter till ca . Av dessa utgjorde 71 TWhvattenkraft, vilket är en ökning meddrygt jämfört med , mottryckskraft och kärnkraft.Den höga vattenkraftproduktionen den högsta i var en följdav bl. a. en mycket god vattentiUrinning. med normaltillrinning har vattenkraften en produktionsförmåga om drygt . (Bo 1985:01) har lämnat sitt betänkande (SOU 1988:32) Läge förvindkraft. Elutbytet medgrannländerna innebar import av ca och export av ca , dvs. en nettoexportav ca . 1987 årselförbrukning uppgick till ca . Därav utgjorde överfö ringsförluster drygt 11 TWhoch förbmkning i avkopplingsbara elpannor ca . har utrettmöjligheterna till en ökadeffektivisering av Prop. 1988/89:100 överföringen och distributionen avelektrisk kraft. Utredningen visar att Bil. 16 den ekonomiska potentialen för att minska energiförlusterna i detsvenska överförings- och distributionssystemet motsvarar iårsproduktion. De investeringar som behövsför att realisera denna förlustsänkning kommer enligt tillstor del automatiskt att genomföras av berörda kraft- och distributionsföretag eftersom de är lönsamma. finns det inget behov av särskilda åtgärder frånstatsmakterna inom detta område. Det görs fortsattaomfattande investeringar i förnyelse och ombyggnader av stamnätets äldre delar. Den totalaomfattningen av investeringarna beräknas avVattenfall tiU ca . Regeringen har lämnat Vattenfalltillstånd att bygga 400 kV-ledningar i sträckningen Midskog - Ange -Laforsen - . När det gällerfrågan om eventuella hälsorisker i samband med elektriska och magnetiska fältvid kraftledningar skaU statens energiverk fortlöpande följa utvecklingen ochföreslå lämplig inriktning av svenska forskningsinsatser. Verket skall årligenredovisa vad som kommit fram inom detta forskningsområde. I redovisningen våren 1988konstaterar verket att detmot bakgmnd av dagens kunskap inte är motiverat med en skärpning av de bestämmelser som reglerar exponering förelektriska falt. Liksom i föregåendeårs redovisning påpekar att vissa tidigare forsk-ningsresuUat göratt möjligheten av ett samband mellan exponering för kraftfrekventa magnetiska falt och cancer intehelt kan avvisas. En omfattande forskning pågår inom detta område. Detär angeläget att denna forskningfortsätter. Flera svenska forskningsprojekt, som delvis finansieras medstatliga medel, har påbörjats och bör kunna redovisa nya forskningsresultat . Tillsammans med internationellaforskningsresultat bör de svenska projekten geytterligare underlag för bedömning av kraftledningamas eventuella hälsorisker. Möjligheterna att uppnå de långsiktiga målen för landetsenergiförsörjning är starkt beroende av utvecklingen påvärmeförsörjningsområdet. oljeersättningen, elutnyttjandet och kraftvärmeutbyggna-derna av hurvärmeförsörjningen ordnas. Utbyggnaden avfjärrvärme har genomförts i snabb takt under . finns det ca 150 fjärrvärmesystem i . I ca 20 av dessa system finns kraftvärmeverk.Under hela 1980-talet har oljans andel av energiinsatsen i fjärrvärmenätensjunkit. Fjärrvärmesystemen kan utnyttjas somvärmeunderlag för kraftvärme produktion, dvs. kombinerad värme- ochelproduktion. Bränslet kan vid kraftvärmeproduktion utnyttjas mycket effektivt. Detta är betydelsefullt inte minst från miljösynpunkt. Det finnsdärför skäl att vid behov av ny elproduktion satsa på kraftvärme så långt detta är ekonomiskt fördelaktigt. Kraven bör vara att åstadkomma en miljövänlig, effektiv och ekonomisk kraftvärmeproduktion på befintligtunderlag. Jag anser att det är väsentligt attvärmeunderlaget i bl. a. storstadsområ- Prop. 1988/89:100 dena utnyttjas för att åstadkomma en merdecentraliserad och mindre sårbar Bil. Inom många kommunerpågår också diskussioner med denna inriktning. a. stor flexibilitet vid val av bränsle. I enlighet med deenergipolitiska målen bör i första hand inhemska, varaktiga, förnybara ochmiljövänliga energikällor användas i kraft värmeproduktionen. Omproduktionen baseras på flera bränslen med olika prisbildningsmönster kanförsörjning och ekonomi lättare tryggas. Biobränslen, torv, naturgas, kol och olja kan därvidutnyttjas. För samtliga bränslen gäller attuppställda miljökrav måste uppfyllas. Eftersom bränslet utnyttjas effektivtkan koldioxidutsläppen begränsas vid kraftvärmeproduktion jämfört med mångaandra produktionsmetoder. Nugällande mål och inriktning av försörjningsberedskapen inom bl.a. energiområdet inför kriser och krig lades fast avstatsmakterna försvarsbeslut (prop. 1986/87:95, FöU 11, rskr.310). Även om deimporterade bränslenas andel i energiförsörjningen minskar kommer de fortfarande inom en överskådligframtid att svara för en väsentlig del avvår energiförsörjning. En beredskap måste därför finnas inför avbrottoch störningar. En försörjningsberedskapsreservav importbränslen skall finnas för neutralitets- och krigsskedet. För olja ocholjeprodukter skall beredskapslager ocksåfinnas för fredskris. Staten har det samlade ansvaret för dedelar av oljelagren som är avsedda förneutralitets- och krigsskedet. De tvångslagringsskyldiga svarar förövrig beredskapslagring. försvarsbeslut innebär enomfattande omstrukturering av de statligaoljelagren. Statens lager av råolja skall säljas och ersättas med oljeprodukter. Omstruktureringen pågår och bedömsi huvudsak bli genomförd under /89. Statenskärnkraftinspektion har givit ut rapporter över driften vid de svenskakärntekniska anläggningarna. Inga allvariigastörningar har inträffat i anläggningarna under den senast redovisadeperioden. Den 27 febmari 1986föreskrev regeringen, som villkor för fortsatt drift av reaktorerna vidForsmarks, och , att åtgärder för att begränsa utsläpp vidsvåra härdhaverier skulle vidtas föreutgången av . Dessa åtgärder, bl.a. införandet av filtreradtryckavlastning av reaktorinneslutningen, är nu vidtagna vid samtliga kärnkraftverki landet. Slutförvaret förreaktoravfall, SFR I, beläget vid Forsmarks kärnkraft verk togs i begränsad drift . Innan förvaret får utnyttjas i 22 full omfattning skall ägaren, Svensk KärnbränslehanteringAB lämna kom- Prop. 1988/89:100 pletteranderedovisning till för den s. k. silon. 16avsedd för medelaktivt avfall. En andra byggnadsetapp är planerad . Enligt regeringens beslutden får förvaret totalförslutas först efter tillstånd avregeringen eller myndighet som regeringen bestämmer. Den nuvarande samarbetsplanen för det nordiskasamarbetet inom energiområdetomfattar åren 1986-1988. har en ny samarbetsplan inomenergiområdet utarbetats. Rekommendationerna i rapporten gemensamma framtid från Världskommissionenför miljö och utveckling har varit av stor vikt vid utarbetandet av samarbetsplanen. Planen föreslås omfatta ,vilket överensstämmer med finansministrarnas nya handlingsplan. Förslaget avsesföreläggas vid desssession i . Vid samma tillfälle väntas Nordiska rådetkomma att behandla frågan om nordisktnaturgassamarbete på grundval av en rapport om en integrerad gasmarknadi . Inom detinternationella energiorganet lEA har en ökad tonvikts givits åtmiljöfrågor, forskning och utveckling samt förbindelserna medicke-medlemsländer. har verkat pådrivande i denna riktning. En viktiguppgift för lEA är att granska medlemsländernas energipolitik. Vart tredjeår genomförs en fördjupad granskning. är föremål för en sådangrundlig utvärdering. Under våren 1989kommer ett ministermöte att äga rum i lEA varvid energianvändningensmiljökonsekvenser och koldioxidfrågan kommer att ägnas storuppmärksamhet. Ett avtal om informationsutbyte och varsel rörandekärntekniska anläggningar m. m. mellan och trädde ikraft . Förhandlingar om liknande avtal pågår med och med . För att främjaexport inom energi- och byggsektorn inrättades Svensk bygg ochenergiexport (Swebex) inom exportråd. En utfördutvärdering av Swebex visade att verksamheten bör fortsätta med hittillsvarande inriktning. A.Miljö- och m. m. Prop.1988/89:100Bil. 1987/88 Utgift 1988/89 Anslag 1989/90 Förslag 24335 501 2144300027 223000 Beräknad ändring 1989/90 Förvaltningskostnader(därav lönekostnader) 21443000(18863000) -h5 780000 (-1-3 733000) Av anslaget /89 har 189000kr. inte ställts till miljö-och disposition tillföljd av tillämpandet av en utgiftsram. Kraven på insatser från departementetssida främst inom miljöskyddsområdet har ökat väsentligt sedandepartementet inledde sin verksamhet. Jag har därför redan under innevarandebudgetår vidtagit åtgärder för en omfördelning och förstärkning avdepartementets personalresurser. För nästa budgetår beräknarjag anslagettill . Jag har därvid beräknatmedel för ytterligare personalförstärkningar, främst för att förbättradepartementets möjligheter att genomföra angelägna åtgärder inom miljövården. Under anslaget harmedel beräknats för ökade kostnader till följd av avgiftsfinansiering av den statliga redovisningsrevisionen, se vidarebilaga 2 Gemensamma frågor, avsnitt 4. Jag har också under detta anslag beräknatmedel för representationskostnader m.fl. utgifter som betalasfrån anslaget Extra utgifter. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Miljö- och energidepartementetför /90 anvisa ett förslagsanslag på . Utredningar m. m. 1987/88Utgift 1988/89 Anslag 1989/90 Förslag Härtill kommer 5 700000kr. Anslagetär avsett för kostnader för vissa råd och delegationer, offentlig Prop.1988/89:100 utredningsverksamhet inom miljö- och energiområdet samt sådanautred- Bil. 16 ningar i anslutning till departementets verksamhet sommedför behov av att anlita konsulter eller annan expertis. Med hänsyn till den uppskattade omfattningenav utredningsverksamheten m. m. beräknarjag anslaget till 15 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att tillUtredningar m. m. för /90 anvisa ett reservationsanslagpå . 1987/88 Utgift 120613046 1988/89 Anslag 111676000'- 1989/90 Förslag 126665000 ' Av angivet belopp har764000 kr. inte ställts till statens naturvårdsverks disposition tillföljd av tillämpningen av en utgiftsram. - Härtill kommer 2 milj. kr. är centralförvaltningsmyndighet för frågor om miljövård,däri inbegripet naturvård och miljöskydd. Verket har till uppgift att leda och främja företrädesvistillämpad forskning och undersökningsverksamhet inom miljövårdsområdet. Verketskall vidare svara för vissa frågorom rörligt friluftsliv, jakt och viltvård. Till verkets förvaltningsområde hör ärenden enligt miljöskyddslagen(1969:387) i den mån dessa inte ankommer på någon annan myndighet. Verket skall bevaka miljövårdsintresset vidtill-lämpningen av (1987:10) och lagen (1987:12) om hushållningmed naturresurser m. m. Verket skall vidare medverka i det internationellamiljövårdssamarbetet. organisation framgår av förordningen(1988:518) med instmktion för . Prop.1988/89:100Bil. Beräknad ändring 1989/90 (därav lönekostnader) Lokalkostnader Särskilda undersökningar -H 14971 000 (+ 9671000) Ersättning för särskilda undersökningar Den stora höjning i ambitionsnivån på såväl naturvårdenssom miljöskyddets område som aviserats genom beslut (prop. 1987/88:85,JoU23, rskr. 323) kan enligt verket inte realiseras utan betydande förstärkningar av organisationen.Ökade krav på ett effektivt miljövårdsarbetetar sig också uttryck i ett ökat allmänt miljöintresse och opinionstrycki samhället. Enligt verket skulleen nedskärning enligt huvudförslaget bl. a. innebära att möjligheten attta på sig nya uppgifter skulle få skjutas alternativt att viktigtpågående miljövårdsarbete skulle ta skada. För att kunna leva upp till de politiskaambitionerna bedömer verket att detfinns behov av preliminärt 150 nya tjänster. Av dessa bör 55 tillföras Prop. 1988/89:100 verket för /90 för främst miljöskyddsarbeteinkl. 16 ansvar mot länsstyrelser och kommuner, ett nyttmiljödatasystem samt kunskapsuppbyggnad och kunskapsförmedling. För /90 begärnaturvårdsverket en ökning av anslaget eller . Detviktiga arbete som skall utföras på miljövårdens område fömtsätter avgörandeinsatser från sida. För att dessa skall kunna genomföras och för att verket skall kunnavidareutveckla sin kompetens på olika områden krävs betydanderesursförstärkningar och en anpassning till verkets nya roll imiljövårdsorganisationen. 1 propositionen ommiljöpolitiken inför 1990-talet (prop. 1987/88:85 s. 285) tog jag uppbehovet av ökade resurser på miljöskyddsområdet för prövning och tillsynenligt miljöskyddslagen. För förstärkta insatser inom området beräknarjag nu . Ett viktigtinstmment i en förstärkt miljöskydds- och tiUsynsverksamhet är det datasystem som tagits fram i samarbetemellan och länsstyrelserna.Genom detta system, benämnt KRUT (kalkning, recipientkontroll ochutsläppskontroU), kan aktuella miljödata hållas tillgängliga förmiljöskyddsorganisationen. Jag har beräknat 5,6 milj. kr. Verketsbetydelsefulla roll i miljövårdsarbetet och de ökade kraven på verket motiverarenligt min mening att verket undantas från huvudförslaget. Jag föreslår att anslaget förs uppmed . För riksdagensinformation vill jag här nämna att statskontoret haröverlämnat en rapport om en översyn av arbetsinriktning,organisation och arbetsformer i enlighet med regeringens uppdrag detta år. Efter det attberedningen av ärendet avslutats, avser jagatt återkomma till regeringen med deförslag som översynen kan föranleda. Den överförs i enlighet medett av regeringen bemyndigat avtalnaturvårdsverkets undersökningsverksamhet inom bilavgasområdet till AB (). Den årligaersättningen till ASB redovisasunder anslaget B3. Övervakning av miljöförändringar m. m. Jag hemställer att regeringen föreslår att till /90 anvisa ett förslagsanslag på . Miljövårdsinformation Prop.1988/89:100 1987/88Utgift 5 390662 Reservation 1174868 1988/89 Anslag 6 605000 1989/90 Förslag 9169000 Anslaget användsför information, utbildning m. m. inom miljövårdsområdet. Från anslaget utgår också avregeringen bestämda bidrag till vissa organisationer. Kunskapsförsörjning utgör en växande del avnaturvårdsverkets verksamhet. Information och utbildning har en avgörandestrategisk betydelse för atteffektivt kunna nå ut med myndighetens kunskaper. Målet att sprida och decentralisera miljövårdsbesluten i samhället,vilket redovisats i regeringens proposition om miljöpolitiken inför 1990-taletkommer att leda till en kraftigtyngdpunktsförskjutning av verksamheten mot kunskapsförmedling,rådgivning och fortbildning. Naturvårdsverketprioriterar arbetet med att ta fram allmänna råd vilka skall tjäna sombeslutsunderlag för länsstyrelser, kommuner och industrin. De allmänna rådenbehöver i regel kompletteras med utbildning. Därför föreslår naturvårdsverketen kraftig resursförstärkning tiU utbildning. Förfjällsäkerhetsarbetet begär verket ökade resurser för att bl. a. förnya visst informationsmaterial samt för attkunna öka anslagen till de lokala fjällsäkerhetskommittéerna. De ideellanaturvårdsorganisationema bör få ett fortsatt statligt stöd. Under anslaget B19. Utredningsverksamhet om CFC-föreningar m.m. redovisar behovet av information om desvenska åtgärderna för att avvecklaanvändningen av CFC. Verket föreslår att 3,5 milj. kr. anslås, av vilka 2,4 milj. kr. bör utnyttjasför internationeU information och 1,1 milj. kr. har en viktig roll som förmedlare avkunskaper. Genom beslut som har fattat med anledning av propositionen om miljöpolitiken inför 1990-talet i fråga om ettdecentraliserat miljövårdsarbete får denna roU en ökad betydelse. Produktion avallmänna råd kompletterad med utbildningär angelägen liksom produktion av handböcker och faktablad om aktuella miljöfrågor. Jag vill här peka på de godaerfarenheterna av verkets informationsverksamhet på försurningsområdetoch förutsätter att dessa utnyttjas även på andra områden, t. ex.havsmiljöområdet. Jag vill betona att deinformationsinsatser som är riktade mot skolväsendet, t. ex. Miljöaktuellts skolinformation, utgör en viktig del avverkets arbete med miljövårdsinformation. Enligt min mening har de ideellanaturvårdsorganisationerna stor bety delse som spridare av miljövårdsinformation. Jag förordar därför ett fort- 28 sattstöd till organisationerna. I mina beräkningar tar jag även upp fortsat- Prop. 1988/89:100 ta resurser till fjällsäkerhetsrådets verksamhet. Med anledning av deomfattande åtgärder som föranleds av beslutet om den svenska avvecklingsplanenför CFC behövs både nationella och internationella informationsinsatser. På det nationeUa planetbör övervägas information till bl.a. sådana som driver stora kylanläggningar ochvärmepumpar, till kemtvättar samt tillallmänheten. Översättning av det svenska materialet bör göras till i första hand det engelska språket. Behovetatt ta fram material att utnyttjas i bör också övervägas. Imina beräkningar har medel avsatts för ändamålet. För /90 beräknarjag anslaget till . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Miljövårdsinformation /90 anvisa ett reservationsanslag på . Övervakning av miljöförändringar m. m. 1987/88 Utgift 32241743 Reservation 10076904 1988/89 Anslag 43 200000 1989/90 Förslag 58 992000 Anslaget användsför att bekosta utredningar och undersökningar inom miljövårdsområdet, i förstahand utredningar rörande miljöskydd inom industrinoch kommunerna men även naturvårdsutredningar och naturinventeringar. Från anslaget betalas också kostnader för programmet förövervakning av miljökvalitet (PMK). Inom ramen för programmet tas regelbundna prov och görs undersökningar över helalandet. Programmets syfte är attövervaka långsiktiga och storskaliga förändringar i miljön, att utgöra en referens för den lokalarecipientkontrollen samt att belysa föroreningstransport i luft, markoch vatten. anser att anslaget bör utgöra ettrenodlat miljöövervakningsanslag. Den del av anslaget som består avutredningsverksamhet bör föras upp på ett särskilt anslag för utredningar. har det centralaansvaret för miljöövervakningen. Detta sker genom programmet för övervakningav miljökvalitet (PMK). PMK skall ge bakgrunds- och referensdata till lokal recipientkontroll, övervaka långsiktiga och storskaligaförändringar i miljön och belysa föro reningstransport i luft, mark ochvatten. Verket anser att utbyggnaden av miljöövervakningen behöver ske i en snabbare takt. Förekomsten av miljögifter och deras inverkan på debiologiska systemen behöver doku menteras. Verket begär totaU 21milj.kr. Verketföreslår att en särskild anslagspost på 2milj.kr. för särskild Prop.1988/89:100 uppföljning av de skyddade naturområdenaförs upp under anslaget. Förgrusinventeringar, miljögiftsanalyser och övrig analys- och utredningsverksamhetberäknar verket att det behövs ett resurstillskott på drygt 15 milj. kr. Verket har inom ramen för projektområdetEffektivare miljöskydd () påbörjatarbetet med att förbereda förändringarna i miljöskyddets organisation ocheffektivisera miljöskyddsarbetet i enlighet med vad som anfördes i prop.1987/88:100, bil. För denna verksamhet begärs nu ett tillskott på 3milj. Verket har underanslaget beräknat 13,5 milj. kr. för den forsknings- och undersökningsverksamhetpå bilavgasområdet som AB enligt avtal med verket skall svara för fr. o. m.den Ijuli 1989. Miljöövervakningoch mätningar av förändringar i miljön är nödvändiga för att få underlag för bl.a.behovet av miljöskyddsåtgärder liksom för tillsynen och prövningen avmiljöfarlig verksamhet. Programmet för övervakning av miljökvalitet (PMK) fyller en viktig uppgift på dettaområde. Jag anser det vara angeläget att de sammanställningar av mätresultatoch uppgifter om miljöförändringar som PMK ger, i ökad omfattning görstillgängliga för och utnyttjas i det praktiska miljövårdsarbetet. har i augusti 1988redovisat resultat och erfarenheter av de regionala inventeringarna avnaturgrus och alternativa material. Såväldessa inventeringar som våtmarksinventeringar och miljögiftsanalyserbör fortsätta i oförändrad omfattning. som debeslutade förändringarna i miljöskyddets organisation skapar förutsättningar för ett utvecklatoch effektivt miljöskyddsarbete krävssärskilda insatser i omställningsskedet. Det är angeläget att miljöskydds- och tillsynsarbetet kan bedrivas med fullkraft i den nya organisationen. Jagförordar därför att projektområdet Effektivare miljöskydd bibehålles. Jagberäknar oförändrade resurser för ändamålet. och AB SvenskBilprovning (ASB) har medregeringens bemyndigande tecknat avtal om det framtida forsknings-och undersökningsarbetet inom bilavgasområdet.Avtalet innebär att den forsknings- och undersökningsverksamhetnaturvårdsverket bedriver på detta område mot en årligersättning kommer att överföras till ASBfrån . /90 beräknas ersättningen tiU ASB till 13,5milj.kr. Ersättningen innebären höjd ambitionsnivå i förhållande tillnuläget, främst genom en beräknad investeringi utrustning m.m. för avgasprov på tunga fordon. För utrednings- ochövervakningsverksamhet beräknarjag sammanlagt 45492000kr. Härtill kommer de nämnda 13,5 milj. kr. Jag har vidareberäknat ett visst tillskott till anslaget för att kompensera kostnadshöjningar.Anslaget bör inte delas upp på två anslag. Jag hemställer att regeringen föreslår ' att till Övervakning av miljöförändringarm. m., för /90 anvisa ettreservationsanslag på . 1987/88 Utgift 74641357 Reservation 13699362 1988/89Anslag 90447000' 1989/90 Förslag 102 234000 ' Härtill kommer 11 500000kr. på tilläggsbudget I. Från anslagetbetalas kostnader för tillämpad forskning inom miljövårdsområdet. En särskild forskningsnämndvid med företrädareför såväl forskare som avnämare beslutar om anslagets närmareanvändning. Forskningsverksamhetenvid bedrivs dels i form av enskilda projekt inom ramenför de särskilda vetenskapliga kommittéernas ansvarsområden, dels i form av s. k.projektområden, där samlade satsningar görs på viktiga miljövårdsfrågor eftersärskilda program under ledningav olika projektgmpper. Från anslaget betalas vidare kostnadernaför det statliga stödet till kollektiv forskning inom miljövårdsområdet. Den långsiktiga forskningsinriktning som gäller harredovisats i rapporten bättre miljö (SNV Rapport 3244).Rapporten kommer att revideras under /89 för att kunna användassom underlag till regeringens proposition 1990.Förutom ett stort antal enskilda projekt drivs 11 projektområden, vilkahar mandatperioder . Vidarefinansieras via anslaget extra tjänster, 18 stycken, avsedda för långsiktigkompetensuppbyggnad vid universitet och högskolor. Inför budgetåret1989/90 kommer projektområdena Eutrofiering i marin miljö, Restbiotopers betydelse förfauna och flora och Kvicksilvers förekomst och omsättning i miljön att avslutas. Deresurser som frigörs härigenom kommer att användas till en fortsättning,dock med ändrad inriktning, av de två första av ovannämnda projektområden. Under anslaget B19. Utredningsverksamhet om CFC-föreningar m.m. anför att verket harbehov av oberoende teknisk expertis för bedömning av olika tekniska lösningarvid skumplasttillverkning. Naturvårdsverketlämnar två alternativa förslag till uppräkning av miljövårdsforskningsanslaget för /90. Alternativ I innebär en nettouppräkning med17,9milj.kr., alternativ 2 med 27,7 milj. kr. I dessa belopp är inte medtaget kostnaden förden kollektiva forskningen. förordar en uppräkning enligt alternativ 2. Föredragandens överväganden Prop. Iregeringens proposition om miljöpolitiken inför 1990-talet harjag redo-"- visat de områden som jag anser nuvara viktiga för miljövårdsforskningen. Det är angeläget att denna forskning gesfortsatt hög prioritet i miljövårdsarbetet. Inte minst gäller detta den marinaforskningen. Jag viU här erinra om den av behandladepropositionen (1988/89:10, JoU 6, rskr. 58)med anledning av algblomning och säldöd. Genom riksdagsbeslutettillförs det miljöarbetet ytterligare 30milj.kr. under /89. forskning ochövervakning samt internationellt arbete har på detta sätt kunnatförstärkas avsevärt.