prop · GC03150 · 1988-12-31 00:00:00 — renabudgetavlastningar, som t, ex, att kostnaderna för studielånen inte belastarstatsbudgeten . vidareatl vissa affärsverk finansierar sina investeringar genom lån påkreditmarknaden eller direkt i i stället för som tidigareöver anslag på statsbudgeten. Somexempel på effekter som inte beaktas vid framräkning av den underliggandebudgetutvecklingen kan nämnas dels att ränteutgifter för statsskuldenperiodiseras på olika sätt för olika låneinstmment, dels de särskilda insatserinom arbetsmarknads- och industripolitik som gjorts med hänsyn tillsysselsättningsläget. Tabell12 visar statsbudgetens underliggande utveckling /88-1989/90. Tabell 12 Underliggande budgetsaido för budgetåren1987/88-1989/90 Miljarder kronor, löpande priser 1987/88 1988/89 1989/90 budgetsaido -10,0 0,7 4,6 Andel av BNP (%) -1,0,0, 3 Statens lånebehov och statsskulden 3,1 Statens lånebehov och statsskuldens förändring Detär vid en finansiell analys av intresse att studera hur likviditeten i ekonominpåverkas av statens inkomster och utgifter. Statens lånebehov bestäms dels avbudgetutfallet och vissa kassamässiga korrigeringar av detta, dels av vissainkomster och utgifter (utanför budgeten) på statsverkets ochriksgäldskontorets checkräkningar i . Statsskuldensförändring bestäms av statens lånebehov samt av de skulddispositioner somriksgäldskontoret gör. Meddet av RRV redovisade budgetsaldot som utgångspunkt krävs således en deljusteringar för att erhålla statens lånebehov och statsskuldens förändring. 1det följande redovisas kortfattat hur dessa begrepp är relaterade tillvarandra. Detav RRV redovisade budgetsaldot utgör utgångspunkt för kalky len. Korrigeringargörs då det förekommer skillnader mellan när transak tioner bokförs i myndigheternas redovisning och när de registreras på Sådana skillnader uppstår dels genom att in- 47 komsteroch utgifter bokförs än motsvarande betal- Prop. 1988/89:150 ningar, dels genom alt vissa transaktioner inte bokförs mot budgeten. EttBilaga 1 exempel på de sistnämnda är regeländringen beträffandestatens förskottering av kommunernas kostnader för kommunalt bostadstillägg(KBT). Ändringen innebär bl.a. en engångseffeki i form av ett minskat lånebehovför staten i storleksordningen /88. Dennaengångseffeki kommer dock inte till uttryck i ett minskat redovisatbudgetunderskott. Den tillfälliga engångsskattenpå försäkringsbolag överfördes 1987 till föravskrivning mot statsskulden. Detta innebär att skatten inte påverkade budgetutfallet1987 men däremot medförde den en minskning av statens lånebehov. En del av statens kreditgivninggår via och redovisas inte på statsbudgeten. Exempel pådetta är vissa krediter till de statliga affärsverken. Dessa krediter måstedock finansieras via statlig upplåning. Genom en summering av posterna1 4 erhålls statens lånebehov. Statsskuldensförändring påverkas dämtöver av transaktioner av dispositiv karaktär somriksgäldskontoret gör. Skulddispositionerutgörs t. ex. av uppköp av statsobligationer, utbe talningar av förskott för inlösen av obligationer och premieobliga tionsvinster samt tillfälliga bokföringstransaktioner som påverkar stats skuldens storlek. Genomatt skulddispositioner läggs till statens lånebehov erhålls statsskuldens förändring. Tabell 13 Statens länebehov (netto) och statsskuldens förändring budgetåren1987/88-1989/90, Miljarderkronor, löpande priser Tillfällig förmögenhetsskatt för försäkringsbolag m. fl. vissa affärsverk m. m. -2,3 -9,0 -8,7 -1,7 (- 2,6) (1,0) (- 1,8) (0,1) -11,5 -7,6 -1,7 Fömtsättningamaför statsskuldpolitiken har förändrats. Den huvudsakliga orsaken är att statens nettoupplåningsbehov i stort sett upphört i samband med att statsbudgeten numera är i god balans. situationväntas med nuvarande bedömningar av utgifts- och inkomst- Prop. 1988/89: 150utvecklingen inte förändras på något avgörande sätt under . Även om statens nettoupplåningsbehov kommer att vara marginellt ärbruttoupplåningsbehovel alltjämt stort och växande bl. a. beroende påatt statsskuldens löptid förkortats . Underdessa förhållanden bör det ställas höga krav på att statsskulden förvaltas såkostnadseffektivt som möjligt inom ramen för den stramhet som erfordras avstabiliseringspolitiska skäl. innebär avsaknaden av ett störrenettoupplåningsbehov att tillskottet av statspapper på penningmarknaden blirbegränsat. Marknadens funktion som smidigt redskap för penning- ochstatsskuldpolitiken innebär dock att en viss marknadsvolym måsteupprätthållas. Ettviktigt inslag i statsskuldpolitiken har varit att stimulera hushållens sparande,både , genom att erbjuda hushållen attraktivasparinstmment. Mot bakgrund av dels den lånesituation som föreligger, delsvunna erfarenheter av instmmentens begränsade effekter på hushållensfinansiella sparande måste ökad vikt läggas vid att statsupplåningen totaltsett sker i kostnadseffektiva former. Det förslag som läggs om attregeringen skall bestämma räntan på allemanssparandet och att räntesättningengörs mer flexibel än tidigare skall ses mot denna bakgrund. Isin upplåningsverksamhet har att tillgodose riksbankensbehov av valutareserv och av statspapper för marknadsoperationer. Det kaninnebära en upplåning utöver vad som krävs för att täcka statens betalningarvarvid kassaöverskott uppkommer. Staten skall emellertid inte överupplåna pålång sikt. Detta får dock inte hindra att offentliggjorda upplåningsprogramfullföljs. Vid utarbetande av ny upplåningsplan skall hänsyn tas till uppkomnakassaöverskott. Sammanfattningsvisär arbetet med att förvalta statsskulden inne i en konsolideringsfas med ökadprioritet för en låg total upplåningskostnad. fömtses inga storaförändringar av upplåningens fördelning mellan olika upplåningsformer ochmarknader. 1 överensstämmelse med vad som anförts i prop. 1986/87:143,1988/89:FiU4, rskr.30 bör ta ställning till de anförda riktlinjemaför statsskuldpolitiken och utfärda bemyndigande för regeringen enligt lagen(1988:1387) om statens upplåning. 4.1 Redovisning av statens garantiåtaganden budgetproposition redovisades att statens garantiåtaganden per den 1juli uppgick till ca . Regeringenhar därefter lagt fram förslag till som berör om fattningen av statliga garantiåtaganden. Förslagen redovisas i tabell 14. Statens samlade garantiåtagande kommer därmed att uppgå till ca 156,2 miljarderkr. den Ijuli 1989. Prop.1988/89:150 Bilaga 1 Tabell 14 Föreslagna förändringar av ramar för statligtgarantiåtagande som redovisades i prop, 1988/89:100 Bil, 1 1000 17 500 18000 + 500 + 3 500 -3000 5 Årsbokslut för Staten /88 () har överlämnat en förkortad version av den kommande rapporten staten /88. Detta årsbokslut omfattar de statligamyndigheterna inkl. affärsverken samt och övriga myndigheterunder . , som tillhör den senare kategorin, ingår dockendast med grundfonden på . I övrigt ligger riksbankenstillgångar helt vid sidan av den statliga redovisningen. egetkapital uppgick vid utgången av till (inkl.gmndfonden). 5,1Balansräkning med noter Balansräkningeni årsbokslutet bygger på de tillgångar och skulder som redovisas i nämnda myndighetersbokslut, 1 dessa bokslut tas anläggningstillgångarna upp tillanskaffningsvärden minskade med avskrivningar. Kravet på myndigheterna attredovisa materiella tillgångar är emellertid begränsat. Endast myndigheter varsverksamhet till övervägande del är finansierad med avgifter (affärsverk ochuppdragsmyndigheter) är skyldiga alt i sina balansräkningar ta upp sådanatillgångar. Inom myndigheterna nyttjas således tillgångar av betydande värdesom inte finns med i tillgångsredovisningen. 1 årsbokslutet redovisasockså tillgångarna upptagna till beräknade nu-kostnader. Nukostnad definierassom en tillgångs nyanskaffningsvärde minskat med avskrivningar grundade pådetta värde. I beloppen för nukostnad ingår såväl de bokförda tillgångarnasnukostnad som värdet av vissa icke bokförda tillgångar. För att få uppgift omvärdet av oredovisade tillgångar och nukostnad för bokförda tillgångar har RRVsänt ut förfrågningar till ett stort antal myndigheter. Det därefter inkomnamaterialet har bearbetats och sammanställts i kolumnen för nukostnad ibalansräkningen. Uppgifter från några större myndigheter saknas. a. harunderlag för beräkning av kapitalvärdet för tillgångar som används inomförsvaret - flygplan, fordon och annan krigsmateriel inte kunnat erhållas.Värdet av museisamlingar, bibliotek m. m. ligger också utanför redovisningen.Den största tillkommande posten bland nukostnadema är värdet av det statligavägnätet, som har beräknats och tagits in i balansräkningen. Per varden bokförda nettoförmögenheten drygt - 382 Prop. 1988/89:150 miljarderkronor. Beräknad till nukostnad var statens nettoförmögenhet Bilaga . Balansräkningen återges i något förkortad form i tabell 15. Tabell 15 Balansräkning för staten, miljarder kronor. Bokförda värden Beräknad nukostnad' O och förråd 13,0 13,2 16,1 17,0 O Skepp,maskiner och -398,1 -389,8 -239,9 -239,7 -9,5 -382,1 -398,1 -230,9 -239,9 inventarier O Byggnader och mark O Statliga vägar' Fiitaitsiella tillgångar O Aktier m.m."* O Skattefordringar O Övriga fordringar' O Likvida tillgångar Stalssktdden O Lån i O Lån utomlands O Kortfristiga skulder O Långfristiga skulder O Konsoliderande avsättningar i affärsverken m. m. Statens nettoförmögenhet O Vid budgetårets börian O Förändringar under budgetåret: Verksamhetens netto- förändring' - Övriga kapital förändringar Summa skulder och kapital O Övriga statliga skuld förbindelser redovi sade inom linjen hos 3,7 3,5 ' Nukostnad definieras som en tillgångsnyanskaffningsvärde minskat med avskriv- Prop. 1988/89: 150 ningar grundade pä detta värde. " Värderingen av tillgångarna har gjorts enligt sammametoder . Revideringar av beloppen kan bli aktuella efter handsom nya principer kommer att tillämpas. ' Värdet på de statliga vägarna har beräknats medinvesteringarna.i vägnätet som underlag. Sominvestering har räknats utfallet på anslagen för byggande av statliga vägar.Till detta värde har lagts av anslagen lill drift av statliga vägar.Erfarenhetsmässigt bedöms nämligen en så stor andel av anslaget utgöravärdehöjande förbättringsarbeten. De på detta sätt beräknade investeringsbeloppenhar omräknats till nukostnad med ledning av vägkost-nadsindex. Deterhållna bruttobeloppet har sedan reducerats med avskrivningar (avskrivningstid40 år). Anskaffningsvärdet för vägarna minskal med avskrivningar uppgår till27,. * Aktierna är upptagna till sinaanskaffningsvärden. ' Därav lånefordringar 118,7 miljarder kronor.Lånefordringarna har tagits upp lill sina nominella belopp. Fr. o. /86 finansieras och redovisas nya bostadslån av StatensBostadsfinansieringsaktiebolag (). Utestående bostadslån hos uppgårtill . ' 1 de bokförda värdena' enligt riksgäldskontoretsredovisning, har skulder inom staien räknats bort. 1 nukostnadskolumnen harutlandslånen omvärderats enligt balansdagens valutakurser. ' Enligt de regler som tidigare gällde för flertaletaffärsverk skulle åleranskaffningen av anläggningstillgångar finansieras medavskrivningsmedel. Reglerna var så utformade att avskrivningsmedlen skulletäcka även det ökande behov av kapital för återanskaffning som uppstod vidinflation. Om inga expansionsinvesteringar gjordes innebar detta i princip attdet av staien tillskjutna kapitalets nominella värde förblev oförändrat, medandet successivt ökande värdet av anläggningstillgångarna finansierades meddriftmedel. De avsättningar som tidigare gjorts vid affärsverken kvarstår docki redovisningen. Vid sammanställningen av balansräkningen för staten har detkapital som tillskjutits från staten förts till den i balansräkningen redovisadenettoförmögenheten under det atl kapilal som tillförts från verkensdriftintäkter redovisats som en särskild post i balansräkningen.Uppskrivningar av statskapitalets värde har hänförts till nettoförmögenheten. När tillgångarna och skulderna omvärderas lill nukostnad(av skulderna har enbart statsskulden omvärderats till balansdagensvalutakurser) måste även kapitalposterna omvärderas. * Verksamhetensnettoförändring framkommer enligt följande. Finansiella transaktioner avseende utlåning m. m. Inkomst från tillfällig förmögenhetsskatt för 5,2 Kommentarer till balansräkningen Enligtbalansräkningen ökade statens bokförda nettoförmögenhet under budgetåret1987/88 med och uppgick vid budgetårets slut tilldrygt -. Diagram 1, Utvecklingen av statens bokfördanettoförmögenhet , miljarder Prop, 1988/89: . Miljarder kr + 50 Är 1972 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 Källa: Dennegativa förmögenheten består i stort sett av ackumulerade nettounderskott istatsbudgeten. En betydande del av statsbudgetmedlen har dock använts tillinvesteringar som ej tillgångsredovisas. Så har t. ex. gått till investeringar i försvaretskapitalobjekt och investerats i vägar. Medel somanslagits till högre utbildning och forskning kan ses som en investering iimmateriella tillgångar. /81-1987/88 har drygt 59 miljarder kronorgått till detta ändamål. Detbokförda värdet av statens nettoförmögenhet kan följas bakåt i tiden eftersomdet nuvarande redovisningssättet i detta avseende i stor utsträckningöverensstämmer med det tidigare. Se diagram I. Av diagrammet framgår attnettoförmögenheten var positiv för att därefterbli negativ och snabbt fallande fram . Den fallande tendensenbörjade då avta beroende på främst minskande budgetr underskott. Fr.o.m. år1987 ökar nettoförmögenheten. 5.2.2Utvecklingen av grupper av balansposter 1diagram 2 har balansräkningens poster sammanförts i gmpper. Diagrammet visarhur dessa gmpper av balansposter har förändrats . Schematisk översikt över grupper avbalansposter i balansräkningar för Prop. 1988/89: 150 budgetåren 1980/81 -1987/88, Bokförda värden, miljarder kronor. 19eifl2 198383 1?B3&1 1WI05 inor.Oe 108CB7 1»7«e 5.2.3Statsskuldens relation till anläggningstillgångar, rörelsekapital ochackumulerade underskott Istatlig verksamhet finns det i en helt annan utsträckning än i privatverksamhet samband mellan finansieringskällor och vissa gmpper av balansposter.I tabell 16 visas en ungefarlig bedömning av hur statsskulden fördelar sig pårörelsekapital', anläggningstillgångar och ackumulerat underskott. Beräkningenär baserad på antagandet att i myndighetemas balansräkningar postema Skulderför speciella ändamål och Övrigt under Verkskapital främst finansierarrörelsekapital samt att långfristiga skulder i övrigt, donationskapital ochaffärsverkens konsoliderande avsättningar främst finansieraranläggningstillgångar. Sjukförsäkringsfonden slutligen har bidragit till atttäcka de ackumulerade underskotten. Tabell 16 Andel av statsskulden Rörelsekapital Anläggningstillgångar Ackumulerat underskott De finansiella ochmateriella anläggningstillgångar som bokförs av myndigheterna utnyttjas tillövervägande del i verksamheter som ger en finan- ' Med"rörelsekapital" avses varulager och kortfristiga finansiellatillgångar minskat med kortfristiga skulder. Statsskulden motsvarades /av Prop,1988/89: 150 sådana bokförda anläggningstillgångar. Över åren har statsskuldeni alh Bilaga 1 större utsträckning tagits i anspråk för att täcka deackumulerade underskotten och 1985/86 hade andelen anläggningstillgångarsjunkit till . /88 ökade åter andelen anläggningstillgångar med 3procentenheter rill . 5,3 Förmögenhetsredovisning i övriga delar av denoffentliga sektorn Vidbedömningen av statens förmögenhet finns skäl att beakta att staten utgörendast en del av den offentliga sektom, till vilken bmkar räknas även kommunemaoch socialförsäkringssektorn. Årsredovisningarnafrån kommunema och socialförsäkringssektorns olika områden avser kalenderår ochär därför inte helt jämförbara med årsbokslutet för staten vilket avser detstatliga budgetåret. De ger dock en viss uppfattning om utvecklingen. Inomsocialförsäkringssektorn ökade under AP-fondens egna kapitalmed (därav löntagarfondema ) tilli det närmaste . av fondens tillgångar utgörs av låntill staten och av lån till kommunerna. De erkända arbetslöshetskassomasegna kapital ökade med och uppgick vid slutetav året till . Undersamma period ökade den kommunala sektoms egna kapital med 7,2 miljarder kronortill nära som de långfristiga skulderna endastökade med . Investeringar, verksamhetskostnader ochtransfereringar inom denna sektor har alltså med bevarad hög likviditet till övervägande del kunnat finansieras genom skatter, avgifter och statligabidrag. Enväsentlig kapitaluppbyggnad sker således i andra delar av den offentligasektorn genom skatte- och avgiftsuttag, medan staten till betydande delfinansierar verksamheten genom upplåning. Detta återspeglas i den negativastatliga nettoförmögenheten. Tabell17 ger en översikt över statens, kommunemas, AP-fondens och de erkändaarbetslöshetskassomas ställning vid utgången av resp. räkenskapsår. Tabell17 Offentliga sektorns finansiella ställning vid utgången av Källa:Allmänna pensionsfonden, , och 6 Finansfullmakten Prop. Bilaga1 har för innevarande budgetår bemyndigat regeringen att, om arbetsmarknadsläget kräverdet, besluta om utgifter intill ett sammanlagt 1987/88:100 bil. 1, FiU 20, rskr. Finansfullmaktenfår användas för att tidigarelägga, utvidga eller påskynda statligainvesteringar som normalt finansieras med anslag på statsbudgeten. Regeringenkan också använda den för bidrag till kommunala projekt för investering ochsysselsättning. Bidragsprocenten får därvid fastställas med hänsyn tilländamålet men inte överstiga . Vidare får finansfullmakten användas förbidrag till näringslivet och bostadssektom. 1 dessa sammanhang får gällandebidragssatser tillfälligt höjas till högst . Regeringen har vidarebemyndigats att utnyttja fullmakten för ytterligare två ändamål, nämligenarbetsmarknadsutbildning och för arbetsmarknadspolitiska insatser medanledning av handelsblockaden mot och . Regeringenhar inte utnyttjat fullmakten under /89. För budgetåret1989/90 förordar jag att en fullmakt begärs intill ett sammanlagt belopp av 2500 milj. kr. 7 Försäkringar i statlig verksamhet Förnärvarande råder med vissa undantag ett generellt förbud för statligamyndigheter att teckna försäkring för staten tillhörig egendom eller för attskydda staten eller i dess tjänst anställd personal mot ansvarighet. Dessaförhållanden regleras i Cirkuläret (1954:325) med föreskrifter rörandeförsäkring av staten tillhörig egendom, m. m. Det bakomliggande motivet tilldenna reglering är atl man ansett att staten kan stå risken för sin egendomgenom s. k. självförsäkring. Ettantal myndigheter främst affärsverk och myndigheter med affärsmässiga inslagi sin verksamhet har gjort framställan till regeringen om dispens från dennareglering. Det huvudsakliga skäl som affärsverken och myndighetema framför äratt en förändrad konkurrenssituation och ändrade marknadsfömtsättriirigar härlett till aft nuvarande riskfinansierings-teknik inte upplevs som helttillfredsställande. Mankan också konstatera att utvecklingen på försäkringsområdet i övrigt har varit genomgripande. Det förebyggande skyddet har satts i förgmnden, komplexiteten i vållandebedömningar, skadevärdering och skadereglering har ökat. Det finns här anledning att överväga hur de erfarenheter som vunnits skall kunna överföras till affärsverken och myn dighetema. Det finns vidare skäl ätt ifrågasätta om de bedömningar som kom till uttryck cirkulär är giltiga. Enligt min bedömning finns det därför ett behov av att genomföra en översyn av frågan om försäkring i statlig verksamhet. Jag avser att återkomma till regeringen med ett förslag till uppdrag inom detta område. 1988/89: 150 Jaghemställer, mot bakgrund av vad som anförts, atl regeringen ° 1. godkänna de allmänna riktlinjerför den ekonomiska politiken som förordats i det föregående, 2. godkänna de allmänna riktlinjerför budgelregleringen som förordats i det föregående, 3. godkänna beräkningen avstatsbudgetens inkomster för /90, 4. godkänna beräkningen avförändringar i anslagsbehållningar för /90, 5. godkänna beräkningen avförändringen i dispositioner av rörliga krediter för /90, 6. godkänna beräkningen avBeräknat tillkommande utgiftsbehov, /jf/to för /90, 7. anta förslaget till inkomst-och utgiftsstat rörande Räntor på statsskulden, m.m. för /90, 8. till Räntor på statsskulden, m.m. för /90 anvisa ett förslagsanslag på , 9. godkänna de allmännariktlinjerna för statsskuldpolitiken som förordats i det föregående, 10. bemyndiga regeringen att ta upplån enligt lagen (1988:1387) om statens upplåning, 11. bemyndiga regeringen att /90, om arbetsmarknadsläget kräver det, besluta om utgifter ienlighet med vad som förordats intill ett sammanlagt belopp på , delsbereder tillfälle att ta del av vad föredragandena har anfört om 12. statliga garantier, 13. årsbokslut för staien 1987/88, 14. utnyttjandet avfinansfullmakten, 15. försäkringar i statligverksamhet. Innehåll: Prop, 1988/89:150 Revideradfinansplan ''a 1 1 Den ekonomiska politikensinriktning ................... .... I 2 Den internationella ekonomin ............................ 6 3 Den svenska ekonomin .................................... ... 7 3.1 Prognos och utblickmot .......... ... 7 3.3 Långtidsbudgeten ...................................... .. 12 4 Ekonomisk-politiskaåtgärder................................ 13 4.1 Stabiliseringspolitiken ................................... 13 4.2 Åtgärder för tillväxt....................................... 16 4.3 Fördelningspolitiken .................................... 21 5 Budgetpolitiken................................................. 23 5.1 Den offentligautgiftsutvecklingen och samhällsekonomin ,, , 23 5.2 Det reviderade budgetförslaget................... ,, , 24 5.3 Kommunernas ekonomi ............................... 27 6 Denoffentliga sektorns förnyelse ...................... .. 28 6.1 Bakgrund .................................................. 28 6.2 Den offentliga förvaltningen ........................ 31 6.3 Tre aktuella områden..................................... 33 1 Statsbudgetenbudgetåren 1988/89 och 1989/90 . 1.1 Beräkningsförutsättningar ............................ 39 1.2 Statsbudgetens inkomsler ochutgifter under /89 39 1.3 Statsbudgetens inkomster ochutgifter under /90 42 1.4 Statsbudgetens saldo /89 och 1989/90 ... 45 2 Underiiggande budgetutveckling........................... 46 3 Statens lånebehov ochstatsskulden..................... 47 3.1 Statens lånebehov ochstatsskuldens förändring 47 3.2 Statsskuldpolitiken ..................................... 48 4 Statligagarantier ........................................... 49 4.1 Redovisning av statens garantiåtaganden ..... 49 5 Årsbokslutför staten /88 ........... .. 50 5.1 Balansräkning med noter................................. 50 5.2 Kommentarer tillbalansräkningen..................... .. 52 5.3 Förmögenhetsredovisning iövriga delar av den offentliga sektorn 55 6 Finansfullmakten............................................... .. 56 7 Försäkringar i statligverksamhet ....................... .. 56 Hemställan ..................................................... .. 57 Denreviderade nationalbudget, som härmed läggs fram, beskriver och analyserar deninternationella och den svenska ekonomins utveckling t. o. m. Denreviderade nationalbudgeien innehåller dels en mer traditionell prognosför innevarande år och vissa beräkningar , dels en medelfristiganalys av den ekonomiska utvecklingen. Detta innebär att de bilagor som i fjolinnehöll en reviderad nationalbudget och s.k. treårskalkyler nu har förts sammantill en gemensam bilaga. Nationalbudgeien bygger påmaterial från fackdepartement och olika verk och institutioner. Underlag förbedömningen av den internationella utvecklingen har erhållits från bl. a. OECD.Beskrivningen av den svenska ekonomin baseras främst på materialfrån och på den prognos somkonjunkturinstitutet publicerade . Institutet presenterade ävenöversiktliga modellkalkyler avseende utvecklingen . Bedömningen avutvecklingen har dock i huvudsak gjorts inom . Utvecklingeni ett medelfristigt perspektiv analyseras med hjälp av konjunkturinstitutetskonjunkturmodell, .