prop · GC03150 · 1988-12-31 00:00:00 — /90 beräknas fysiska personers inkomstskatt lill 74,0 miljarderkr., vilket är en ökning med knappt 500 milj. kr. Lönesummanför 1988 har justerats ned jämfört medbudgetpropositionen. För inkomståren 1989 och 1990 har lönesumman justerats uppmed 0,2 resp. . Dessutom har pensioner och löner justerats. Löner har justerats ned med . ochpensionerna har justerats upp med . I och med allulvecklingslakterna för pensioner är betydligt högre än utvecklingstakten förlönesumman medför förändringen att del totala preliminärskalleunderlagd, dvs.löner plus pensioner, kommer atl öka. Utöver dessa förändringar har RRV hafttillgång till nya antaganden vad gäller ränteinkomster, ränteavdrag, beskattadeförmåner m. m. Juridiskapersoners skatter beräknas öka för såväl /89 som budgetåret1989/90 jämfört med vad som beräknades i budgetpropositionen. För budgetåret1988/89 beräknas inkomsterna till , vilket är 394miljoner kr.mer än i budgetpropositionen. Inkomsterna för /90 har revideratsupp till . Detta innebär en ökning med . iförhållande till budgetpropositionen. Denberäknade förändringen jämfört med budgetproposilionen är främst en effekt aven ny kvarskalleavgift på fyllnadsinbetalningar för företagen och uttaget av ensärskild vinstskatt på företagens vinster det räkenskapsår som inleds den 1januari 1989 eller närmast därefter. Kvar-skatteavgiften har medfört enomperiodicering av skalteinbdalningaraa så att större delen av defyllnadsinbetalningar som skulle gjorts i stället gjorts . Dennaomperiodicering ger även effekter på den kvarstående och överskjutandeskatten. Inkomsternafrån de lagstadgade socialavgiflema beräknas till . /89 och till . för /90. Dettainnebär en nedrevidering av inkomstema med . för innevarandebudgetår och med . för /90 jämfört medbudgetproposilionen. Nedrevideringenorsakas främst av att lönesumman har justerats ned, samt de ändradebedömningar som har gjorts av utgiflema för sjukförsäkringen. Skatt på egendom Prop. 1988/89: 150 Inkomsterav skall på egendom beräknas till totalt . för ' /89 och lill . för /90. Del ären uppjustering med . för budgetård 1988/89 resp. 0,4 miljarderkr. för /90. Skattpå varor och tjänster Inkomsternaav skatt på varor och tjänster beräknas till totalt . /89 och lill . för /90. Förinnevarande budgetår har inkomstema räknats ned med . jämförtmed beräkningen i budgetpropositionen. För /90 har enupprevidering gjorts av inkomstema med . Den beloppsmässigtstörsta inkomsttiteln under Skall på varor och tjänster är mervärdeskatt.Inkomsterna av mervärdeskatt har räknats ned med . För /90 är inkomsterna av mervärdeskalloförändrade jämfört med budgetpropositionen. Minskningen beror bl.a. påändrade anlaganden om momsbelagd privat konsumtion för . Pågmnd av den varma vintern beräknas inkomsterna på energiskatt minska förinnevarande budgetår med . jämfört med beräkningarna ibudgetpropositionen. Övrigainkomster på statsbudgeten består av huvudgmpperna Inkomsler av statensverksamhet, Inkomsler av försåld egendom. Återbetalning av lån ochKalkylmässiga inkomster. I budgetpropositionen beräknades dessa inkomsler lill37,6 miljarderkr. /89 och till . Förinnevarande budgetår har inkomstema räknats upp med . /90 beräknas inkomsterna till . vilket är 4,3miljarder kr. mer än i budgetpropositionen. Riksbankensinlevererade överskott har för innevarande budgetår räknats upp med 2,6miljarder kr. För /90 beräknasinkomsterna öka med . varvid det inlevererade överskottet beräknastill . Orsaken till ökningen är att fullmäktige i riksbankenunder 1988 fastställt nya riktlinjer för bokslulsdispositioner ochinleverans till statsverket. Återbetalningav tidigare infriade garantier har /90 räknats upp med nära 1,5miljarder kr. Orsaken till uppräkningen är att kvarvarande medel från statligagarantiåtaganden avseende skall återföras tillstatsbudgeten. 1988/89:97 om anslag till riksgäldskontorei föreslås att riksgäldskontoretfr.o.m blir en myndighet under regeringen. Samtidigtföreslås ett anslag för uppdragsverksamhet för garantiverksamheten inomriksgäldskonloret. Överskottet av denna verksamhet föreslås inlevereras lillstatsverket. RRV föreslår därför all enny titel Inleverade överskott av garantiverksamhetupprättas. Inkomsterna på titeln beräknas för /90 till Okronor. 1988/89:93 omanslag till statens telenämnd /90 föreslås all 3,7 milj. kr.anvisas för läckande av kostnaderna för statens telenämnd sommotsvarande belopp tas in genom avgifter. RRVföreslår därför all en ny titel Avgifter för statens telenämnds verksamhetupprättas. Inkomsterna på titeln beräknas för /90 till 3,7 milj.kr. 1988/89:150 Bilaga1.3 Jämförelse mellan inkomster enligt budgetpropositionen och RRVs beräkningfdr budgetåren 1987/88 och 1988/89 (tusental kr). budgetpro- RRVs positionen beräkning Ökning ( +) Enligt Enligt Ökning (-t-) Minskning budgetpro- RRVs Minskning ( ) positionen beräkning ( ) 1100 Skatt pä inkomst: lill Fysiska personers in- 1120 Juridiska personers In- /130 Ofördelbara inkomst- 1140 Övriga inkomstskatter: 1251 Övriga socialavgifter. 1271 Inkomsler av arbetsgi- Ökning ( + ) cning( + ) 1300 Skatt på egendom: 1310 Skatt pä.fast egendom: 1321 Fysiska personers för- 1322 Juridiska personers för- 1330 Arvsskatt och gåvoskatt: 1340 Övrig skatt på egendom: 1342 Skatt på värdepapper 1400 Skalt pä varor och 1430 Skatt på specifika varor: 1425 Skatt på spritdrycker 1426 Skatt på vin 1427 Skatt på malt-och 1429 Särskild avgift pä svavel- 1431 Särskild skaU för olje- 1434 Skatt på viss elektrisk 1435 Särskild skatt mot för- 340000 270000 -70000 200000 130000 -70000 1440Överskott vid försäljning av varormed statsmonopol: 270000 270000 1441AB Vin- & Spritcentralensinlevererade överskott 130000 130000 1450Skatt på tjänster: 1452Skatt på annonser och Prop.1988/89:150 Bilaga 1.3 Enligt Enligt Ökning( + ) Enligt Enligt Ökning( + ) budgetpro- RRVs Minskning budgetpro- RRVs Minskning positionen beräkning ( ) positionen beräkning ( ) 1460Skatt på vägtrafik: 1470Skatt på import: 1480 Övriga skatter på varor ochtjänster: 1481 Övriga skatter på varor och tjänster 2000 Inkomster av statens verksamhet: 2110 Affärsverkens inlevereradeöverskott: 2113 Statens järnvägars inlevererade överskott 2115 FFVis inlevererade överskott 2116 Statens vattenfallsverks inlevererade utdelning 2119 Statens vattenfalls-verks inleverans av motsvarighettill statlig skatt 2120 Övriga myndigheters inlevereradeöverskott: 2123 Inlevererat överskott av uthyrning av ADB-utrustning 2124 Inlevererat överskott av riksgäldskontoretsgarantiverksamhet 2150 Överskott från spef verksamhet: 535000 95000 6150000 3 850000 2 300000 2900000 2 900000 535000 105000 6150000 3 850000 2300000 2 900000 2 900000 0 10000 0 0 0 0 0 565000 75000 7150000 3950000 3200000 3100000 3 100000 565000 75000 7150000 3 950000 3200000 3100000 3100000 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 4 000000 6600000 2600000 4000000 7900000 3 900000 4000000 6600000 2600000 4000000 7900000 3 900000 2412401 2240366 -172035 2545996 2411371 -134625 1402500 1351119 -51381 1485600 1434300 -51300 1009901 889247 -120654 1060396 977071 -83 325 Prop.1988/89:150 Bilaga 1.3 Enligt Enligt Ökning( + ) Enligt Enligt Ökning( + ) budgetpro- RRVs Minskning budgetpro- RRVs Minskning positionen beräkning ( ) positionen beräkning (-) 2200 Överskott av statens fastighetsförvaltning: 2210 Överskott av fastighetsförvaltning: 2214 Överskott av verksamhet 2215 Överskott av generaltullstyrelsens fastighetsförvaltning 2320 Räntor på näringslän: 2311 Räntor på lokaliserings lån 2313 Ränteinkomster på statens avdikningslån 2314 Ränteinkomster på lån till fiskerinäringen 2316 Ränteinkomster på vatlenkraftslån 2317 Ränteinkomster på luft-fanslån 2318 Ränteinkomster på statens lån till den mindreskeppsfarten 2319 Ränteinkomster på kraftledningslån 2321 Ränteinkomster på skogsväglån 2322 Räntor på övriga näringslån, Kammarkollegiet 2323 Räntor på övriga näringslån, Lantbruksstyrelsen 2324 Räntor på statslån 2325 Räntor på postverkets statslån 2326 Räntor på afTärsverket FFVs statslån 2327 Räntor på statens vattenfallsverks statslån 2330 Räntor pä bostadslån: 2331 Ränteinkomster på egnahemslån 2332 Ränteinkomster på lån för bostadsbyggande 2333 Ränteinkomster på lån för bostadsförsörjning förmindre bemedlade barnrika familjer Prop.1988/89:150 Bilaga 1.3 budgetpro- RRVs positionen beräkning Ökning ( +) Enligt Minskning budgetpro- (-) positionen Enligt Ökning ( + ) 2334 Räntor på övriga bo- 2340 Räntor på studielån: 2341 Ränteinkomster på sta- tens lån för universitets- 2342 Ränteinkomster på all- 2350 Räntor på energisparlån: 2351 Räntor på energisparlån 2360 Räntor på medel avsatta 2361 Ränteinkomster på medel 2370 Räntor på beredskaps- 2371 Räntor på beredskapslag- 2390 Övriga ränteinkomster: 2381 Ränteinkomster på lån till personal inom utrikes- 2383 Ränteinkomster på sta- 2384 Ränteinkomster på län 2385 Ränteinkomster pä län 2386 Ränteinkomster på lån 2389 Ränteinkomster på lån för inventarier i vissa 2391 Ränteinkomster på mark- 2392 Räntor på intressemedel 2395 Räntor på särskilda räk- 2396 Ränteinkomster på det av 2410 Inkomster av statens 2411 Inkomster av statens Prop.1988/89:150 Bilaga 1.3 budgetpro- RRVs positionen beräkning Ökning(-I-) Enligt Minskning budgetpro- ( ) positionen Enligt Ökning ( + ) 2500 Offentligrättsliga avgifter: 2522 Avgifter för granskning av biograffilm 2523 Avgifter för särskild prövning och fyllnadsprövninginom skolväsendet 2527 Avgifter för statskontroll av krigsmalerieltillverkning 2528 Avgifter vid bergsstaten 2529 Avgifter vid patent- och registreringsväsendet 2531 Avgifter vid registrering i förenings m.fl. register 2534 Vissa avgifter för registrering av körkort ochmotorfordon 2535 Avgifter för statliga kreditgarantier 2538 Miljöavgift på bekämpningsmedel och handelsgödsel 2542 Patientavgifter vid tandläkarutbildningen 2544 Avgifter i ärenden om lokala kabelsändningar 2546 Avgifter vid registrering av fritidsbåtar 2547 Avgifter för statens telenämnds verksamhet 2611 Inkomster vid kriminalvården 2612 Inkomster vid statens rättskemiska laboratorium 2624 Inkomster av uppbörd av felparkeringsavgifier 2625 Utförsäljning av beredskapslager 32 120 101 600 0 -202 500 -93900 -110000 Prop.1988/89:150 Bilaga 1.3 Enligt Enligt Ökning ( + ) Enligt Enligt Ökning ( + ) budgetpro- RRVs Minskning budgetpro- RRVs Minskning positionen beräkning () positionen beräkning (-) 2700Böter m. m.: 2800 övriga inkomster av statens verksamhet: 2811 Övriga inkomster av statens verksamhet 3000 Inkomster av försåld egendom: 3100 Inkomster av försålda byggnader och maskiner: 3110 Affärsverkens inkomster a v lörsålda fastigheter ochmaskiner: 3113 Statens järnvägars inkomster av försålda fastigheteroch maskiner 3120 Civila myndigheters inkomsler av försåldabyggnader och maskiner: 3121 inkomster av försåldabyggnader och maskiner 3122 inkomster av försålda byggnader ochmaskiner 3124 Statskontorets inkomster av försålda datorer m. m. 3125 inkomster av försålda byggnader markförsäljning:3211 Övriga inkomster av 3300 övriga inkomster av försåld egendom: 3311 Inkomster av statens gruvegendom 3312 Övriga inkomster av försåld egendom 4000 .återbetalning av lån: 4100 Återbetalning av närings-lån: 4110 .Återbetalning av industrilån: 4111 Återbetalning av lokaliseringslån 4120 Återbetalning av jordbrukslån: 34400 59400 25000 32800 6300 5900 -400 6300 Prop.1988/89:150 Bilaga 1. Enligt Enligt Ökning ( + ) Enligt Enligt Ökning ( + ) budgetpro- RRVs Minskning budgetpro- RRVs Minskning positionen beräkning ( ) positionen beräkning (-) 4122 Återbetalning av statens avdikningslån 4123 Återbetalning av lån till fiskerinäringen 4130 Återbetalning av övriga näringslån: 4131 Återbetalning av vattenkraftslån 4132 Återbetalning av luftfartslån 4133 Återbetalning av statens lån till den mindreskeppsfarten 4134 Återbetalning av kraftledningslån 4135 Återbetalning av skogsväglån 4136 Återbetalning av övriga näringslån. 4137 Återbetalning av övriga näringslån. 4138 Återbetalning av tidigare infriade statligagarantier 4200 Återbetalning av bostadslån m.m.: 4211 Återbetalning av lån till egnahem 4212 Återbetalning av lån för bostadsbyggande 4213 Återbetalning av lån för bostadsförsörjning förmindre bemedlade barnrika familjer 4214 Återbetalning av övriga bostadslån, 4300 Återbetalning av studielån: 4311 Återbetalning av statens lån för universitetsstudier 4312 Återbetalning av allmänna studielån 4313 Återbetalning av studiemedel 4400 Återbetalning av energisparlån: 4411 Återbetalning av energisparlån O 350 350 O -6790 37744 35 100 -2644 O 150029 1616 772 1466 743 O 265 265 O O 197 197 O 12000 1478 743 1466743 O 3501300 3501300 O OOOO o 3 500000 3 500000 O 500 500 O 500 500 O 1630150 1760150 130000 1759150 1859150 100000 Prop.1988/89:150 Bilaga 1.3 Enligt Enligt Ökning ( + ) Enligt Enligt Ökning ( + ) budgetpro- RRVs Minskning budgetpro- RRVs Minskning positionen beräkning (-) positionen beräkning ( ) 4500 Återbetalning av övriga lån: 148876 156006 7130 142893 142893 122000 598 145 210500 4511 Återbetalning av lån till personal inom utrikesförvaltningenm. 4513 Återbetalning av lån för kommunala markförvärv 4514 Återbetalning av lån för studentkårlokaler 4515 Återbetalning av lån för allmänna samlingslokaler 4516 Återbetalning av utgivna startlän och bidrag 4517 Återbetalning från Portugalfonden bosättningslån 4521 Återbetalning av lån för 4525 Återbetalning av lån för svenska FN-styrkor 4526 Återbetalning av övriga lån 5000 Kalkylmässiga inkomster: 5100 Avskrivningar och amorteringar: 5110 .Affärsverkens avskrivningar: 5113 Statens järnvägars avskrivningar 5116 Statens vattenfallsverks amorteringar 5120 A vskrivningar på jastigheter: 5121 Avskrivningar på fastigheter 5131 Uppdragsmyndigheters m.fl. komplementkostnader 5140 Övriga avskrivningar: 5142 Avskrivningar på ADB-utrustning 256950 237000 -19950 334550 5143 Avskrivningar på förrådsanläggningar för civilt totalförsvar 53785 52016 -1769 53095 51472 Prop.1988/89:150 Bilaga 1, Enligt Enligt Ökning ( + ) Enligt Enligt Ökning ( + ) budgetpro- RRVs Minskning budgetpro- RRVs Minskning positionen beräkning (-) positionen beräkning (-) 5200 Statliga pensionsavgifter, netto: 5211 Statliga pensionsavgifter, netto 5311 Avgifter för företagshälsovård Beräkningar for anslaget räntor på statsskulden, m.m.,/90 Beräkningar för anslaget räntor på statsskulden, Prop. Iregeringens proposition 1988/89:100 med förslag till statsbudget för budgetåret1989/90 upptogs under ulgiflsanslagel Räntor på statsskulden, m.m. ellpreliminärt beräknat belopp på 58miljarder kronor. Någon inkomst- ochutgiftsstat rörande anslaget i fråga presenterades inte. I bilaga 18 tillbudgetproposilionen 1989 angående Ränior på statsskulden, m.m. erinrades om allunder senare år förslagen i budgetpropositionerna måst revideras ikompletteringsproposilionerna och alt avsikten därför var atl återkomma lillriksdagen i komplelteringspropösilionen med förslag till beräkning av anslagför stalsskuldränlorna avseende /90. Riksdagenhar beslutat att fr.o.m. den skall vara enmyndighet under regeringen (prop. 1986/87:143, KU 1987/88:1 och FiU 1988/89:4,rskr. 1988/89:97 om anslag lill riksgäldskonloret logs vissafrågor upp inför del ändrade huvudmannaskapet. Bland dessa var frågan omriksgäldskontorets anslagsstruktur och anslag för /90. Enligtpropositionen bör medel lill riksgäldskonloret anvisas inom en i förhållandetill tidigare budgetår förändrad anslagsstruklur. a. har anslaget Räntorpå statsskulden, m. m. (sextonde huvudtiteln) renodlats. Provisionskostnader,kreditavgifter och vissa andra kostnader, som tidigare redovisats under dellaanslag, har förts Över till ell nytt anslag under sjunde huvudtiteln,Riksgäldskonloret: Kostnader för upplåning och låneförvaltning. Någonberäkning av anslaget Räntor på statsskulden, m. m. gjordes inte till prop.1988/89:97. Delta skulle i stället ske i samband med vårenskompletleringsproposition. Hänsyn skulle då tas lill all vissa kostnader somtidigare år - och även i budgetpropositionen 1988/89:100 - redovisats underränteanslagel, överförts till sjunde huvudtiteln. Anslaget Ränior påstatsskulden, m. m. har således för /90 renodlats till att avsekostnader för upplånal kapilal, nello. Riksgäldskonlorethar överlämnat ell förslag lill anslag m.m. rörande ränior på statsskuldenunder /90. lämnas en beskrivning som syftar till allbelysa statsskuldens kostnader bakåt i tiden samt en förnyadberäkning av statsskuldens räntekostnader m. m. för innevarande budgetår. Statsskuldenskostnader /85-1987/88 Itakt med statsskuldens ökning har utgifterna för densamma stigit. Från att hauppgått till av de totala statsutgiflerna /80 ökadeandelen för Räntor på statsskulden, m.m. till som högst budgetåret1984/85. /88 var andelen . Denojämföriigt största utgiftsposten på anslaget Ränior på statsskulden, m.m. utgörsav ränteutgifterna. En annan stor posl har varit realiseradevaluladifferenser. För /85 var valulaföriuslerna 1 1988/89. t. o. m. större änräntebetalningarna på utlandslånen. Förutom utgifler för ränior ochvalutaförluster har på nämnda anslag också förts utgifter för provisioner ochavgifter m.m. Vidare redovisas även vissa inkomster, främst ränteinkomster frånriksgäldskontorels ullåningsverksamhet. En del utgifter för statsskulden och desshantering finansieras genom andra anslag på statsbudgeten, bl.a.riksgäldskontorets förvaltningskostnader och vissa emissionskostnader (jfrriksgäldskontorels verksamhetsberättelse för /88). Prop.1988/89:150 Bilaga 1.4 Tabell1 Räntor på statsskulden, m. m. Räntor på inhemska lån Räntor på utländska lån ValutadiflTerenser (netto) Övrigt (inkomsträntor m. -0,1 -0,4 -5,0 0,7 -0,9 Utvecklingenunder har inneburit att utgifterna för statsskuldenminskal, både vad gäller räntebetalningar och redovisade ValutadiflTerenser. Detotala utgifterna för statsskulden sjönk med /88 till . Den ojämförligt störstautgiftsposten är räntebetalningarna. Dessa minskade /88 med 2,8miljarder kronor lill , varav de inhemska ränteutgifternasvarade för , en minskning med 2,6 miljarder på grund avminskal såväl netto- som bruttolånebehov. Den stora totala förbättringen under1987/88 berodde i hög grad på utvecklingen av de realiseradevaluladlfferenserna. /88 redovisades en valutavinst (nello) till ellbelopp av i motsats lill tidigare budgetår då i ställetstora valutaförluster uppkommit. 1988/89 och 1989/90 AnslagetRäntor på statsskulden, m. m. har i statsbudgeten för /89upptagils till och i budgetproposilionen 1989 har /90 upptagits ell beräknat belopp av . Itabell 2 redovisas i statsbudgeten /89 upptaget belopp och en revideradberäkning saml i budgetpropositionen 1989 beräknat belopp för budgetåret1989/90. Tabell 2 Beräknade räntor på statsskulden, m.m. 1988/89 enl statsbudgeten Räntor på inhemska lån Räntor på utländska lån ValutadiflTerenser (netto) Övrigt (inkomsträntor m. -0,2 58,0' 1988/89:150 Bilaga1.4 Enförnyad beräkning av Ränior på statsskulden, m.m. visar atl utgifterna förinnevarande budgetår blir något mindre än vad som angetts i statsbudgeten, 53,6miljarder kronor mot i statsbudgeten . Vad beträflfarräntor på inhemska lån beräknas dessa öka med . Räntornaför den utländska upplåningen beräknas minska från lill8,främst på grund av atl den utländska skulden minskal.Realiserade ValutadiflTerenser (netto) beräknas nu resultera i valutavinst på0,mot i statsbudgeten upptagen valutaförlust på 0,2miljarder kronor. Somtidigare framgått har regeringen föreslagit all riksgäldskonloret /90 tilldelas medel genom en delvis ändrad anslagsstruklur, sombl. a. syftar lill all renodla anslaget Räntor på statsskulden, m. m. till ellanslag för utgifter och inkomster som avser kapilal. budgetproposition togs anslaget upp med ett beräknat belopp på 58,0miljarder kronor. Medel för riksgäldskonloret all anvisas på anslaget Räniorpå statsskulden, m.m. för /90 beräknas nu lill 57,0 miljarderkronor. Specifikation av beräkningarna framgår av tabell 3. Tabellen ärutformad i en förändrad anslagsstruklur jämfört med tidigare. Uppgifterna /89 har räknats om för all bli jämförbara med anslagsframställanför /90. Tabell 3 Beräknade räntor på statsskulden, m.m. - Diiaga 1 .H oner (kapitalrabatter) Anm.Vid jämförelse mellan uppgifterna i tabellerna 2 och 3 avseende budgetåret1988/89 bör observeras att kostnader för provisioner ejfinns med i uppgifterna i tabell 3. Detta har gjorts föratt i tabell 3 anpassauppgifterna till 1989/anslagsstruklur. Somberäkningsleknisk förulsällning för ränlekalkyleringen ligger elt anlagetnettoupplåningsbehov för /90 på ca . Statensrefinansieringsbehov på den inhemska marknaden beräknas lill ca 153 miljarderkronor, varav ränlelöpande obligationslån ,riksobligalionslån , premielån ,sparobligationslån , slatsskuldväxlar ca 108 miljarderkronor. Statensnetloupplåning i valutor har beräknats vara noll framöver. Nettoupplåningsbehovetblir således helt finansierat i svenska kronor. Allemanssparandel beräknas geelt neltofinansieringsbidrag om /90. Övrigupplåning har i beräkningen anpassats lill detta. Ränteutgifternaför den inhemska upplåningen beräknas öka med jämfört medinnevarande budgetår. Vid denna jämförelse bör dock uppmärksammas alt förinnevarande budgetår medförde en bokföringsleknisk omläggning av redovisningenav slatsskuldväxelränlor en engångseflfekt av minskad ränta beräknad till 6,8miljarder kronor. Riksgäldskontorels ränteinkomster på grund av kreditgivninglill afTärsverk m.fl. beräknas under /90 uppgå till 1,4miljarder kronor, vilket är 0,7 miljarder mer än för innevarande budgetår. Ränteutgifternaför utländska lån beräknas mellan budgetåren 1988/89 och 1989/90 minska med 0,2miljarder kronor beroende främst på effekten avlägre räntesatser efler refinansiering av äldre lån. Uppköp av i utlandet Prop.1988/89:150 emitterade obligationer beräknas ge inkomsträntor på ca 150 milj.kr. Bilaga 1.4 /90 beräknas realiserade valutaförluster/valutavinsterresultera i en valulaföriust (netto) på . Statsskuldräntornasstorlek är självfallet i hög grad beroende av räntenivån. Upplåningensinriktning på olika låneinstrument är också av betydelse. Kalkyleringen avränteutgifterna avseende såväl /89 som /90 harskett utifrån räntenivån . Föratt belysa känsligheten i beräkningama kan del vara äv intresse att någotnärmare redovisa efTekterna av ändrade antaganden om räntenivå m. m. Enförändring i räntenivån slår givelvis inte igenom på helastatsskulden ulan endast på låneformer med rörlig ränta och på nyupplåningen.Efter hand får sådana förändringar eflfekt på upplåning som sker för altomsätta förfallande lån med bunden ränta och på obligationslån med s. k.räntejusteringsklausul allteftersom dessa konverteras att löpa med nyräntesats. Enförändring av räntenivån med en procentenhet från den skulle förinhemska lån betyda en förändring i ränteutgifterna för /90 under i övrigt oförändrade förhållanden vad gäller upplåningens storlek ochdess inriktning på olika låneinstrument med ett belopp i storleksordningen0,. På lite sikt blir eflTekten givelvis större. Exempelvisinnebär en procentenhets förändrad räntenivå för bruttoupplåningen /90 altde inhemska ränteutgifterna förändras med . Den störstadelen härav, , påverkar dock försl /91. Vadbeträflfar ränior för de utländska lånen skulle en ränteförändring med enprocentenhet från leda till att ränteutgifterna, under i övrigtoförändrade förhållanden, förändras med för budgetåret1989/90. Valutakursernas utveckling har betydelse både för ränteutgifter ochför realiserade valutaförluster och valutavinster. En förändring avdollarkursen med från beräkningsantagandet om . per dollarpåverkar ränteutgifterna med ca 36 milj. kr. och valutaresultatet med ca 12milj. för /90. Reviderat förslag till statsbudget för /90 -"m.ret,,,,/, oga J. s --./p/ """'''o.s,. 1988/89:150 Bilaga 1.5 Förändringar i förslaget till statsbudget budgetåret1989/90 Inkomster av statens verksamhet Inkomster av försåldegendom Återbetalning av lån Kalkylmässiga inkomster 1 OOO-tal kr. 1 OOO-tal kr. 1 OOO-tal kr. -(-2553834 1988/89:150 Bilaga 1.5 Förändringar i förslaget till statsbudget budgetåret1989/90