prop · GC03130 · 1988-12-31 00:00:00 — Den nuvarandeorganisationsmodellen innebär också ofta en sektionering och specialisering påsmala områden som försvårar kontakter i sidled och som motverkar de anställdaskompetensutveckling. Ett minskat antal nivåer anses oekså kunna ge en klarareansvarsfördelning mellan verksledning och byråer. Strävan mot en plattareorganisation är inget specifikt fenomen för utan kännetecknarnumera många organisationer. Jagdelar uppfattningen att antalet nivåer inom bör begränsas. Enavveckling av avdelningsnivån måste emellertid även få konsekvenser förbyråorganisationen. Jag menar att den nuvarande indelningen avsocialstyrelsens centrala verksamhet (exklusive läkemedelsavdelningen) i fyraavdelningar och ett tjugotal byråer bör ersättas av en indelning i högst niostörre enheter. Motivet för denna reducering är att enhetema bör ha en vissstorlek för att kunna ha en god flexibilitet när det gäller att förändra sinegen verksamhet oeh kunna ha beredskap för att genomföra tillkommande uppdragäven med kort varsel. Dessutom underlättas direktkontakten mellan verksledningoch enheter om avdelningsnivån försvinner. Större enheter minskar ocksåsårbarheten vid vakanser, sjukdom etc. Vidare bör av praktiska skäl inteantalet enheter som är direkt underställda verksledningen vara för stort. Utöverde fördelar som en reduktion av antalet enheter centralt medför bör enförändring i denna riktning dessutom innebära möjligheter till besparingar vadgäller den administrativa verksamheten vid . En ökande andel avverkets totala resurser kan därmed sannolikt användas för operativ verksamhet. Deverksamheter som inordnas i en och samma enhet bör vara sådana som på ett naturligt sätt hör samman och där verksamhetsmässiga skäl 28 motiverar ett särskilt närasamarbete. Det finns givetvis flera olika tänkba- Prop. 1988/89:130 ramöjligheter att organisera verksamhet som uppfyller dessaallmänna önskemål. Den mer exakta fördelningen av uppgifter på de olika enhetemabör själv besluta om. Somberedningsgmppen föreslår bör enligt min mening fristående sekretariat ellerstaber utöver enhetema oeh verksledningskansliet så långt möjligt undvikas.Motivet härför är bland annat att sådana lätt isoleras från övrig verksamhetoch att de kan medföra en icke önskad belastning på verksledningen bland annati administrativa frågor. Utöverde högst nio enhetema som skall ligga centralt tillkommer också högst sexregionala tillsynsenheter som inom bör ha samma ställning somfackenheterna centralt. Jagdelar också beredningsgmppens uppfattning om att verksledningen bör utvidgasoch förstärkas. Socialstyrelsensverksamhetsområde kommer även att vara vittomfattande. Till följdav detta och genom att det krävs ett tvärsekto-riellt arbetssätt medrepresentation på hög nivå från i en rad olika sammanhang är möjlighetemabegränsade för en eller två personer att leda . Jag menardärför att verksledningen utöver generaldirektören, som är verkschef, bör beståav ytterligare tre direktörer varav en tillika bör vara ställföreträdare förgeneraldirektören. Direktöremabör dels avlasta generaldirektören, dels vara ett resurstillskott iverksledningens arbete med att planera, samordna och utveckla socialstyrelsensolika verksamheter. För att direktöreraa skall kunna avlasta generaldirektörenmåste beslutanderätten kunna fördelas inom verksledningen efter delegation avgeneraldirektören. Härigenom undviks också att en ytterligare nivå byggs in iorganisationen. Enväsentlig uppgift för verksledningen är att utifrån statsmaktemas övergripanderiktlinjer utveckla inriktning och strategi, bl. a. i fråga omuppföljning och kunskapsutveckling inom olika delar av styrelsensansvarsområde. Direktörema får här en viktig arbetsuppgift. De bör också kunnaarbeta med olika långsiktiga frågor, t.ex. frågor om forsknings- ochutvecklingsarbete, samt bevaka den intemationella utvecklingen. De skall varapådrivande i policyfrågor och samordnande i t. ex. sådana insatser somstyrelsen särskilt prioriterar i sin verksamhet och där flera av styrelsensenheter arbetar med olika delar. Iberedningsgmppens rapport föreslås en viss arbetsfördelning mellan direktörema,bl. a. att en av direktörema bör ha ett huvudansvar för hälso-ochsjukvårdsfrågor, en för socialtjänstfrågor samt en för övergripandeadministrativa och juridiska frågor. Jag kan ansluta mig till detta förslag. Dennärmare arbetsfördelningen inom verksledningen bör dock enligt min mening varaen fråga för generaldirektör. Deföreslagna förändringama i gmndstmktur bör enligt min meningleda till att verksamheten vid effektiviseras. Den nyaverksorganisationen bör kunna vara i funktion fr. o. m. . Deregionala enhetema bör kunna inrättas under / 91. Ifrågor som rör myndighetsstmkturen har jag samrått med chefen för 29 4 Hemställan Prop. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen delsföreslår att 1. godkännavad jag har förordat i fråga om hu vudsakliga uppgifter och verksamhetsinriktning (avsnitt 3.1.1 och 3.1.2), 2. godkänna vad jag förordat narkotikaupplysning (CAN) samt rådet föralkohol- och narkotikapolitiska frågor (), (avsnitt 3.3), 3. upphäva sitt beslut (prop.1979/80:6, SoU 8, rskr. 386) angående riktlinjer för socialstyrelsensorganisation (förslaget i avsnitt 3.5), delsbereder tillfälle att ta del av vad jag har anfört om 4. en ny myndighet för kontroll avläkemedel m.m. (avsnitt 3.1.3), 5. regional tillsyn för hälso- ochsjukvård samt tandvård (avsnitt 3.1.4), 6. bam- och ungdomsfrågor (avsnitt3.2), 7. en förändrad ansvarsfördelningför vissa ärendegmpper och uppgifter (avsnitt 3.4), 8. framtidaorganisation (avsnitt 3.5). Regeringenansluter sig till föredragandens hemställan och beslutar att föreläggariksdagen vad föredraganden anfört för de åtgärder och de ändamål somföredraganden hemställt om. Beredningsgruppenssammanfattning av sin pp- 1988/89:130 översyn av uppgifter och inriktning "gi (i förändring, Ds 1988:74) Socialstyrelsensuppgifter och inriktning mate kontinuerligt förändras i takt medsamhällsutvecklingen och de behov av myndighetens insatser som finns. Sådanaförändringar låg bakom dåvarande och medicinalstyrelsensintegration 1968 och omorganisation 1980/81. Deförändringar som åter aktualiserar en förskjutning av socialstyrelsensuppgifter och inriktning är främst - ökat behov av uppföljning ochutvärdering för att möjliggöra en effektivare målstyrning - krav på minskad statligdetaljreglering av den kommunala verksamheten - statsmaktemas ambitioner attdecentralisera uppgifter som rör enskilda eller som är av mtinkaraktär tilllokal eller regional nivå - pågående förändringsarbete närdet gäller regeringens förhållande till de centrala myndighetema. Detta innebärbland annat minskad detaljreglering och ökad frihet för myndighetema men ocksåstörre krav på redovisning av produktivitet, resultat och effekter m. m. Härtillkommer behovet av att fortlöpande omfördela resurser från existerandeverksamheter, som inte längre bedöms lika viktiga, till andra mer prioriterade. Enav de gmndläggande principema vid den senaste omorganisationen 1981 var attutveckla och förstärka roll som central myndighet förplanering och tillsyn inom hälso- och sjukvård, socialtjänst, hälsoskydd samtsmittskydd. De övergripande frågoma fömtsättes komma att dominera medan mtinärendenskulle komma att minska. Detvisade sig emellertid svårt att avveckla vissa uppgifter från socialstyrelsenoch att föra över en del uppgifter till andra huvudmän. Anspråken påsocialstyrelsen när det gäller detaljuppgifter har snarare ökat än minskatunder . Den i vissa avseenden oklara roll- och ansvarsfördelningenpå central nivå har försvårat omställningen och minskat socialstyrelsensmöjlighet att leva upp till sin roll som expertmyndighet. Tilldetta kommer att den organisatoriska stmkturen med flera administrativa nivåeroch flera små byråer med hög grad av specialisering har varit sårbar och ävenbegränsat möjlighetema att vid behov göra omdisponeringar i verksamheten.Bristen på effektiva system för ledning och uppföljning av den intemaverksamheten har också utgjort ett problem. Motdenna bakgmnd har ett översynsarbete genomförts inom socialdepartementet.Syftet med översynen har varit att finna vägar som gör att kanfungera mer rationellt oeh bättre fylla de krav som omgivningen ställer påmyndigheten såväl nu som inför 1990-talet. I vilken riktning börförändringen ske? Ibudgetpropositionen 1988/89:100 bil 7 anges den övergripande inrikt- bilaga1 ningen av verksamhet . I förhållande tillpropositionen om 1979/80:6 görs en starkare betoning av uppgiftema tillsyn kontroll och uppföljning - samt kunskapsutveckling/kunskapsförmedling. Utvecklingenav till ett expertorgan när det gäller medicinska och sociala frågeställnignarbetonas. bör i ökad utsträckning biträda regeringen medexpertinsatser. Begreppensamordning och planering tonas ner. En minskning av uppgifter av detalj- oeh mtinkaraktärfömtsätts också även om det framhålls att sådana uppgifter även iviss utsträckning kommer att åvila . Attdet från tid till annan sker förskjutningar i krav och förväntningar och därmedi uppgiftemas inriktning är naturligt. Detta skall inte uppfattas som attsocialstyrelsen arbetat med fel uppgifter eller att enskildamedarbetare ägnat sig åt onödig verksamhet. Flertaletav de uppgifter som utförts av behöver utföras även iframtiden, men en del av dessa uppgifter kan med fördel utföras av andraorganisationer än . Frågor av detalj- eller mtinkaraktär ellersom rör enskilda bör så långt möjligt lösas på lokal eller regional nivå. Vadbör ligga i begreppen tillsyn och kunskapsutveckling? kontrollav hälso- och sjukvård samt socialtjänst och annan verksamhet som ryms inomsocialstyrelsens verksamhetsområde när det gäller kvalitet, säkerhet och denenskildes rättigheter. uppföljningoch utvärdering av verksamheten gentemot av statsmaktema uppställda mål. Dessauppgifter kan betecknas som käman i funktion. Tillsyn i formav kontroll i synnerhet vad gäller individärenden och enskilda verksamheter bör enligt vår mening på olika sätt minska. För centralaverksamhet bör tyngdpunkten under nu överblickbar period ligga på uppföljning oehutvärdering. Socialstyrelsenskall följa och värdera kommunemas och landstingens verksamhet för att förregering och riksdag skapa en bild av hur de mål som finns i lagstiftningenuppfylls, vilka problem som orsakar brister i måluppfyllelsen samt hurdaneffektiviteten i verksamheten är. Detär också väsentligt att erfarenheter av tillsynsverk samheten aktivt återföres till dem som är ansvariga för vården eller om sorgen och till berörd personal i avsikt att utveckla verksamheten i enlighet med statsmaktemas intentioner. Detta gäller erfarenhetema av såväl den kontrollerande som den uppföljande tillsynen. Enannan viktig uppgift för är att sammanställa och utarbe- iiB"* ta kunskapsunderlag oeh att föra ut dessa till företrädare för hälso- ochsjukvård samt socialtjänst m. m. och till dem som lokalt, regionalt ochcentralt är ansvariga för dessa verksamheter. Kunskapsförmedlingenfrån bör i allt väsentligt koncentreras till sådana ormådendär kommuner och landsting saknar egna utrednings- eller utvecklingsresursereller där frågoma är kommun- eller landstingsövergripande. Särskiltangelägna områden för kunskapsutveckling och kunskapsförmedling är områden därdet behövs en förayelse eller omstmkturering av vården och omsorgema och detsamtidigt krävs en avvägning mellan resultat/effekter och kostnader för enverksamhet. Ett viktigt område är också att efter samråd med företrädare förkommuner respektive landsting meddela allmänna råd för tillämpning avlagstiftningen. Tyngdpunkteni planeringsverksamhet bör förskjutas från att i första handvara ett hjälpmedel för landsting och kommuner i det dagliga arbetet till att ihögre grad bli ett underlag för riksdag och regering och för mer långsiktigakommunala beslut. Enväsentlig del av planeringsarbetet är även att utveckla kunskapsunderlagrörande innehåll och kvalitet i vård och omsorg till ledning såväl för dem somär verksamma inom hälso- och sjukvård och socialtjänst som för beslutsfattarepå olika nivåer. Socialstyrelsenbör analysera den långsiktiga utvecklingen när det gäller innehåll iverksamheten och metodfrågor m. m. i relation till administrativa ochsamhällsekonomiska förhållanden. Detta bör ske i nära kontakt med faltet ochmed forsknings- och utbildningsinstitutioner såväl intemationellt somnationellt. Detta i syfte att ge kommuner och landsting handlingsberedskap förtänkbara altemativa omvärldsförändringar och underlag för att påverkautvecklingen i önskvärd riktning. Tillsocialstyrelsens uppgifter i fömyelsearbetet hör också att i dialog medpolitiskt och professionellt verksamma föra ut aktuell kunskap, utvecklingstendensersamt goda exempel vad gäller metoder m.m. En viktig gmpp avnämare försocialstyrelsens kunskapsunderlag är även högskolor och gymnasieskolor somanordnar utbildning för vårdyrken och socialt inriktade yrken. II Vilka förändringar kommer att ske vid ett genomförande avöversynsarbetets förslag? Läkemedelsavdelningenbör bilda egen myndighet Frågorkring läkemedel och läkemedelsavdelningen intar en viss särställ ning inom . Såväl uppgiftemas art och inriktning som finan sieringen av verksamheten skiljer sig väsentligt från vad som gäller för i övrigt. 3 1988/89. 1 saml Nr 130 Läkemedelsavdelningenkommer enligt här framlagt förslag att avskiljas Prop. 1988/89:130 frånsocialstyrelsen fr.o.m. 1990-07-01 och bilda stommen i en ny myn- Bilaga 1 dighetför kontroll av läkemedel m. m. Vilka uppgifter som skall inrymmas i det nyaläkemedelsverket skall prövas av en särskild arbetsgmpp. Utöver de uppgiftersom avdelningen nu har kan ansvaret för kontroll av medicintekniska produkter,tillstånd, godkännande och tillsyn rörande teknisk sprit och alkoholhatligapreparat, tillstånd och tillsyn enligt lagen om tillverkning av drycker samtvissa standardiseringsfrågor komma att ingå i den nya myndighetens uppgifter. Ettinrättande av en särskilda myndighet för kontroll av läkemedel m.m. skallenligt förslaget inte innebära någon förändring vad gäller socialstyrelsensansvar för läkemedel och medicintekniska produkter i användning inom hälso- ochsjukvård samt tandvård. Detta ansvar bibehåller således . Enregional tillsynsfunktion eller en central tillsynsenhet Socialstyrelsensarbete med individärenden bör som nämnts tidigare minska. Tillskapandet av enregional funktion för tillsyn inom hälso- och sjukvård samt tandvård är då ettav flera förslag som har diskuterats i översynsarbetet. Förutom avlastasocialstyrelsen individärenden skulle en sådan funktion kunna effektiviserasocialstyrelsens tillsynsarbete inom hälso- och sjukvårdsområdet. Ensådan regional funktion bör enligt vår uppfattning vara en del av socialstyrelsenmed långtgående beslutsfunktioner. Den skulle t. ex. kunna byggas upp vid desex regionsjukhusorterna i landet. Denregionala funktionen bör bedriva aktiv tillsyn både när det gäller offentligoch icke offentligt bedriven vård genom bland annat besök. Vidare börfunktionen handlägga merparten av ärenden som rör enskildapatienter eller som är av detalj karaktär. Hit hör t. ex. patientärenden ochklagomål, joumalförstöringsärenden, vissa medicinska frågor som rör enskildaoch som handläggs av rättsliga råd, samt vissa frågor somrör enskilda med anledning av smittskyddslagen. Funktionen skall också ha engod kunskap om hälso- och sjukvårdens samt tandvårdens utveckling inomregionen. Ettannat altemativ som också har diskuterats är att man centralt på socialstyrelseninrättar en särskild tillsynsenhet som handlägger merparten av ovan nämndaärenden. Frågan om vilket altemativ man bör välja bör bli föremål förytterligare beredning inom innan slutlig ställning tas. Föratt länsstyrelsemas sociala funktioner i ökad utsträckning skall kunna genomföra besök och utöva övrig tillsyn även inom bara-, äldre- och handikappomsorgen kan dessa behöva förstärkas. Ställningstagandet till en sådan förstärkning bör dock tas först sedan den utredning om länsstyrel- seraas sociala funktioner som tillsatt är färdig.. 34 Vilka uppgifter börförändras och hur? Uppgiftersom bör överföras UU andra myndigheter ° Somtidigare framgått bör verksamhet koncentreras till ett färreantal uppgifter än . Vissa uppgifter som handläggs centralt vidsocialstyrelsen föreslås som nämnts komma att överföras till den regionalatillsynsorganisationen/central tillsynsenhet eller till den nya kontrollmyndigheten.Andra uppgifter bör överföras till andra myndigheter. Närdet gäller i relation till hälso- och sjukvårdens an svarsnämnd, , föreslås följande förändringar: Ärendensom gäller händelser enligt förordningen 1982:772, , där fel ellerförsummelse kan ha begåtts bör anmälas av sjukvårdshuvudmannen, vanligen genomchefsläkaren, till för utredning i stället för, som , tillsocialstyrelsen. HSANbör erhålla medel att själv anlita medicinsk sakkunskap i första hand deföredragande läkare som har kontrakterat eller annan medicinsksakkunskap som är anställd vid . Tillkammarrätterna bör besvär i automatspelsärenden samt besvär en ligt lagen om handel med drycker, LHD, överföras. Socialstyrelsensansvar för de två kuratorer i som är anställda av avvecklas. Hämtöverbör roll som chefsmyndighet för den rättspsykiatriskaorganisationen och för statens rättskemiska laboratorium samträttsläkarstationerna upphöra . Socialstyrelsensuppgifter när det gäller hälsoupplysning bör i första hand vara att ta framkunskapsunderlag, att bedriva metodutveckling samt att föra dialog medföreträdare för andra samhällssektorer i hälso- och drogpolitiska frågor.Socialstyrelsen har ett särskilt ansvar när det gäller att samordna denstatliga droginformationen. Databasför forsknings- och utvecklingsarbete inom Socbas Socialstyrelsensdatabas för forsknings- oeh utvecklingsarbete inom Socbas föreslås komma att utvidgas till att utöver baraomsorgen omfatta ävenäldreomsorgen och individ- och familjeomsorgen. Vianser att erfarenheteraa av tillsynsverksamheten bör systematiseras och samlas i en databas. Sådana erfarenheter bör sammanställas från socialsty relsen och . Den databas som finns vid hälso- och sjukvårdsav delningen och som innehåller information om anmälningar beträffande allvarligare skador och felbehandlingar som inträffat inom sjukvården bör således enligt vår mening byggas ut. En motsvarande databas förtillsynsärenden inom bör Prop. 1988/89:130 byggas upp i samverkan med länsstyrelsemas sociala funktioner. Dessadatabaser kommer att öka möjligheter att analysera tillbudeninom sjukvården och tandvården respektive och förbättra möjlighetemaför styrelsen att snabbt föra ut erfarenhetema av tillsynsverksamheten tillpersonal och huvudmän. Ökatansvar för barn och ungdomar i samhället Samhälletsansvar för bams och ungdomars uppväxtvillkor är delat mellan många områden t.ex.fritid, kultur, skola, bostad, socialtjänst m.fl. På nivå harsocialtjänsten emellertid ett lagstadgat ansvar för barns och ungdomarsuppväxtmiljö. Det centrala myndighetsansvaret är däremot delat mellan mångamyndigheter. Ett centralt sammanhållande ansvar föreslås nu komma att åläggassocialstyrelsen och styrelsens resurser för och insatser när det gäller frågorsom rör baras och ungdomars situation i samhället generellt att öka. Bammiljörådetsverksamhet föreslås inordnas i . Fömtsättningamaför en bättre samverkan mellan statens ungdomsråds verksamhet ochsocialstyrelsens i dessa frågor bör bli föremål för översyn. Socialstyrelsensansvar för utvecklingsmedel och vissa andra uppgifter bör öka Uppgiftenatt stimulera och följa utvecklingsarbete faller inom socialstyrelsensuppgifter som central myndighet. föreslås komma att övertahandläggningen av merparten av de projektmedel inom och när detgäller förebyggande av Aids som handläggs inom socialdepartementet.Regeringen bör enligt förslaget lämna riktlinjer för fördelningen. Uppgiftersom nu utförs av vissa, till knutna, beredningar ochdelegationer bör successivt överföras till för attsocialstyrelsen skall kunna bli den centrala expertmyndighet inom hälso- ochsjukvård samt socialtjänst som det är tänkt. Socialstyrelsensansvar för alkohol- och narkotikafrågorna bör markeras Rådetför alkohol- och narkotikafrågor, , som är integrerad i verksamhet överförs enligt förslaget till socialstyrel sens såsom ett rådgivande organ i alkohol- och narkotikafrågor. CAN föreslås få en från staten fristående ställning genom att regeringen inte längre bör utse representanter i , dess personal inte längre vara anställd av samt genom att överinse ende över verksamheten utgår. CAN bör dock enligt förslaget liksom vissa andra organisationer även fortsättningsvis erhålla statsbidrag för sin verk samhet. De statliga insatsema inom alkohol- och narkotikaområdet kon centreras genom dessa förslag ytterligare till . bör ges iuppdrag att utreda informationsstrukturen inom Prop. Förhälso- och sjukvårdsområdet pågår ett utredningsarbete som rör informationsstmkturen.Arbetet bedrivs gemensamt av staten och sjukvårdshuvudmännen. Avsikten är attbygga upp en informationsstmktur som bland annat tillgodoser socialstyrelsensmöjligheter att följa upp och utvärdera hälso- och sjukvården. Socialstyrelsenföreslås få i uppdrag att genomföra en motsvarande samlad utredning kringinformationsbehovet inom för statlig och nivå. För attsocialstyrelsen skall kunna bedriva en tillfredsställandeuppföljningsverksamhet krävs att kommunema är skyldiga att redovisa vissauppgifter. Inom ramen för uppdraget bör därför lämna förslagtill erforderlig författningsreglering för kommuneraas skyldighet att lämnauppgifter. Utredningen skall enligt förslaget göras i samråd med bland andraSvenska kommunförbundet, SCB och statskontoret. Hurbör förhållandet till vara? Socialstyrelsenär självständig när det gäller beslut som rör myndighetsutövning mot enskild,företag, kommun eller landsting. Även för redovisning och tolkning av resultatsom en viss uppföljningsaktivitet givit bör i sin egenskap avexpertmyndighet ha ett eget ansvar. Socialstyrelsenskall emellertid fylla en expertfunktion i förhållande till regeringen. I dettaligger att även med kort varsel skall kunna ställa upp förregeringens räkning med resurser och kompetens för att belysa en viss frågaeller utföra en viss utredning i sin egenskap av expertmyndighet. Regeringensstyrning av bör i huvudsak ske genom budgetprocessen och dendialog mellan myndigheten och som skall föras i anslutningtill denna process. Härvid bör verksamhetens huvudsakliga inriktning för denperiod som budgeten avser preciseras och de större projekt och särskildauppdrag som kan fömtses anges. Besluti frågor som avser samordning mellan t.ex. kommuner eller landsting bör fattasav regering eller riksdag. , liksom kommunförbunden, skallenligt förslaget var för sig bidra med underlag för dessa beslut. Utredningsuppdragsom gäller uppföljning och utvärdering av eller landstingskommunalverksamhet bör ges till i dess egenskap av tillsyns- ochexpertmyndighet och i allmänhet inte, som ofta tidigare, i samråd med enderakommunförbundet. Hurbör agera mot den kommunala nivån? Socialstyrelsensmöjligheter att påverka utvecklingen inom enskilda kom muner och landsting sammanhänger i hög grad med vad som kan åstad kommas i det attitydpåverkande och kunskapsförmedlande arbetet. Detta ställer stora krav på medarbetarnas kompetens. har enviktig uppgift i att följa och utvärdera den kom- Prop. 1988/89:130 munala/landstingskommunalaverksamheten i relation till målen om Bilaga 1 likvärdighet mellan olikadelar av landet och för alla medborgare och att samtliga medborgaretillförsäkras en god service och vård. Till detta hör även att bevaka atträttstrygghets- och integritetsfrågorna samt de medicinska säkerhetsfrågornaär betryggande lösta. Vadkrävs när det gäller, arbetsformer teknikstöd och kompetens? Deinterna arbetsformerna inom bör utformas genom en dialog mellanolika enheter och nivåer. Siktet bör vara att skapa ett sammanhållet verk medgemensamma referensramar för hela personalen. arbete bördärför utgå från en gemensam verksamhetsidé.