prop · GC03150 · 1988-12-31 00:00:00 — Som slyrberedningen påpekade lämnar dagens läroplaner och andra måldokument en del övrigt all önska i detta avseende. Mol bakgmnd av vad jag anfört om en analys av konsekvenserna av huvudmannaskapsförändringar, och inför de ändringar av läroplaner för samtliga skolformer som enligt min mening under alla omständigheter kommer atl behöva göras , är 3 ti /89. detviktigt att utreda vilka närmare krav som bör ställas på måldokument Prop.1988/89:150 på skolområdet. a. i det sammanhanget är frågan omsamverkan Bilaga 7 mellan skolan och barnomsorgen. Ettled i detta synsätt är regeringens fattade beslut om direktiv för enarbetsgmpp med uppgift atl finna nya former för skolbarnomsorgen. All geskolan huvudansvaret också för omsorgen om skolbarnen utanför den direktalektionstiden är enligt min mening viktigt av flera skäl. Härigenom blir detmöjligt att utforma en totalt sett pedagogiskt bättre verksamhet. Del bör ocksåbli möjligt all genom att utnyttja skolans lokaler bedriva verksamheten till enlägre kostnad. Till dessa skäl kommer också att samverkan mellan skolan ochskolbamomsorgen, som jag hoppas, kan bli ell bra exempel på de positivaeffekter som kan nås med ell ökat kommunall ansvar också på skolområdet. Bidrag till sociala avgifter Socialminislemhar tidigare föreslagit att ATP-avgiften höjs till 13 %fr.o.m. som folkpensionsavgiften sänks med 2 procentenhetertill av avgiftsunderlaget. statsbidrag som lämnas lill huvudmännen för det kommunala ochlandstingskommunala skolväsendel och vissa andra skolformer ingår bidrag lillATP-avgifter och i regel även folkpensionsavgifler. Till gmnd för bidraget tillATP-avgifter ligger ett riksdagsbeslut (prop. 1963:92, SU 82,rskr. Bidrag lill folkpensionsavgifler infördes genom beslut av (prop. D 9, UbU 7, rskr. Bidraget utgör /78 (prop. 1976/ 77:100 bil. D 11, UbU 16,rskr. 157) och läcker således inte hela folkpensionsavgiften. Föratt förslaget till omfördelning av avgifter inom pensionssystemet skall varakostnadsneulrall i förhållandet stat och kommun bör det ankomma på regeringenatt göra erforderiiga justeringar i statsbidragssystemet inom skolväsendel. msläl all inom skolväsendet. Jaghemställer att regeringen föreslår allgodkänna vad jag förordat om statsbidrag lill sociala avgifter Högskola och forskning Prop. Idet följande föreslår jag insatser inom den högre utbildningen vid högskolan iSundsvall/saml vissa särskilda utbildningsåtgärder förbarnomsorgspersonal. Vidare föreslår jag insatser beträffande europeisktforsknings- och utbildningssamarbete. Minföreträdare har i prop 1988/89:100, bil 10. redovisat vissa frågor avseendeSveriges intemationella gmndforskningssamarbele. Han tillkännagav därvid sinavsikt att återkomma lill den närmare fördelningen av de särskilda resurser somavsatts i finansplanen för bl. a. dellagande i en rad av de europeiskagemenskapemas (EG) forskningsprogram. Utöverdel omfattande samarbete som initierats av forskarna själva har regeringentagit initiativ till att ingå olika avtal för att möjliggöra och utvecklaforskares deltagande i intemationellt samarbete, främst vad gäller EG. Även EGhar markerat ett stort intresse för ett utökat samarbete med . Inomdet naturvetenskapliga och tekniska området kommer samarbetet med EG inom dets.k. SCIENCE-programmet, som syftar lill att öka forskamtbylet och forskarnasrörlighet i , att komma i gång i full omfattning under det kommandebudgetåret. Årskostnaden är cirka 10 milj. kr. och deltagandel finansieras /90 inom ramen för medel som står till industri-, utbildnings-,jordbmks- och utrikesdepartementens förfogande. StatsrådetFeldt har tidigare denna dag redogjort för de övergripande motiven förregeringens förslag lill förstärkning av samarbetet med EG på forsknings- ochutbildningsområdet. Genom de förstärkningar jag nu föreslår kan svenskaforskare, i många fall på samma villkor som forskare inom EG, utveckla sinakontakter med övrig europeisk forskning. Utöver de medel som anvisas församarbete inom ramen för EG:s stora ramprogram föreslås också att vissa medelanvisas för ell bilateralt samarbete med . Deresursförstärkningar för forsknings- och utbildningssamarbete med EG, som jag idel följande kommer att föreslå uppgår till sammanlagt 9, 7 milj. kr. Jag utgårfrån all berörda myndigheter på samma sätt som skett inom ramen förbefintliga resurser frigör medel för angelägna projekt. Regeringen avser atlåterkomma till resursfrågan för liden efler /90 i 1990 årsproposition om forskning. Jag vill i della sammanhang erinra om de direktiv somregeringen meddelat inför arbetet med anslagsframställningar i fråga omforskning för budgetåren 1990/91 1992/93. Berörda myndigheter skall lämnaförslag om den fortsatta utvecklingen av svensk medverkan i inlernationelllforskningssamarbete, varvid utvecklingen inom EG särskilt skall beaktas. anfört pågår också överläggningar mellan EFTA-länderna och om deltagande i CO METT, programmet för utveckling av kontakterna mellan högskolan och näringslivet. Deltagandet kommer att innebära en betydande stimulans både för svensk utbildning och för tillgången på välutbildad och erfaren 5 personal inom svenskindustri. Programmets syfte är all universitet och Prop. 1988/89:150 högskolorskall vara motorer i moderniseringen av det europeiska närings- Bilaga 7 livet.Ett nätverk skall skapas för företag och högskolor. Inom della nätverk skallorganiseras personal- och sluderandeulbyte, utbildning i samverkan ochutveckling av nya former av undervisning t ex med hjälp av den nyainformationsteknologin och genom distansundervisning. Jag kommer i det följandeatt föreslå särskilda medel för det svenska deltagandet i programmet. Vissa särskilda utgifter inom högskolan m. m. Jaghar redogjort för överiäggningama mellan EFTA-länderna och EG omdeltagande i programmet för utveckling av kontakterna mellan högskolan ochnäringslivet, COMETT. Enligt min mening är del angeläget både för svenskindustri och för högskolan att elt samarbete kan komma till stånd medCOMETT-programmet. Jag har beräknat medel för delta (5 milj. underförevarande anslag, anslagsposten till regeringens disposition. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Vissa särskilda utgifler inom högskolan m. m. utöver vad som föreslagits iprop. 1988/89:100, bil. 10 för /90 anvisa ytterligare 5000000kr. Utbildning för tekniska yrken Chefenför kommer alt föreslå särskildaregionalpolitiska insatser i och i samband därmed redovisabakgmnden lill förslagen. Jag kommer här att föreslå insatser inom den högreutbildningens område. Utbildningenvid högskolan i /Hämösand har utvecklats och förstärkts under desenaste åren. Den tekniskt-naturvetenskapliga utbildningen omstmkturerades isamband med att sjöbefälsutbildningen i lades ned i mitten på80-talel. Vidhögskolan bedrivs nu utbildning på drifttekniker- ochproduktions-teknikerlinjema samt på driftingenjörslinjen, vilka alla ärtvååriga allmänna utbildningslinjer. Dessutom ges utbildning på den tvåårigaaflmänna data- och elektroniklinjen samt på industriell tekniklinjen (YTH). Inomdet naturvetenskapliga området ges utbildning på den treåriga kemistllnjen. I1988 års budgetproposition (prop. 1987/88:100, bil. 10, s. 232) framhöll minföreträdare atl det är angeläget att den nuvarande kompetensen inom dettaområde vid högskolan bibehålls och ges möjlighet till fortsatt utveckling. Regeringenhar lagt fram förslag om en tvåårig ingenjörsutbildning på mellannivå(prop. 1988/89:90). Denna utbildning föreslås etableras vid högskolan ochlokaliseras till Sundsvafl, Hämösand och Ömskölds- vik.På samtliga dessa orter pågår utbildning med maskinteknisk inrikt- Prop.1988/89: 150 ning som försök. Enförstärkning av högskoleutbildningen inom områden som ansluter lillnäringslivet i länet är nu motiverad för att höja den lokala kompelen-sen ochge ungdomarna möjlighet att stanna kvar och arbeta i länet. Det är ocksåviktigt att fortbildningen och vidareutbildningen inom sådana områden ökar. Entvåårig ingenjörsutbildning inom kemiområdet bör etableras i hösten1990.1 anslutning därtill bör utbildningen profileras mot t. ex.organisk-kemisk processindustri och/eller cellulosaindustri med särskildinriktning mot miljövänlig processteknik. Kompetensen på kemist-linjen börkunna användas och utvecklas i denna riktning. Denmaskintekniska tvååriga utbildningen bör inriktas bl.a. motelek-tronik/reglerteknik saml hydraulik i anslutning tifl näringslivsstruktureni länet och de kompetenscentra som finns där. Även utbildningarna påunderhålls- och produktionsområdet bör vara av intresse i ett sådantsammanhang. Denämnda tvååriga utbildningama bör kompletteras med kurser för all förstärkakompetensen ytterligare. Utbildningen bör vända sig till både nyexaminerade ochyrkesverksamma och bör också kunna organiseras som påbyggnadsblock. Mol bakgmndav atl kvinnorna, fömtom ungdomarna, är överrepresenterade i neltoulflyltningenfrån länet bör möjlighetema att rekrytera kvinnor till utbildningamauppmärksammas särskilt. Högskolanbör också i sill utbildningsutbud stödja den utveckling mol ökat småföretagandesom kan bidra till en diflferentiering av näringslivet i länet. Jagräknar med all resurserna för utbildningen vid högskolan i /Härnösandpermanent behöver förslärkas med sammanlagt . inkl. lokalkostnader.Jag beräknar dessutom en extra förstärkning av utmstningen vid högskolan om 11OOOOOO kr. Högskolanbör få i uppdrag alt lägga fram en plan för utbyggnaden. Medlen, som också börkunna användas för planerings- och utvecklingsarbete, bör tills vidare ställaslill regeringens disposition. Idetta sammanhang vill jag redovisa, att enligt utbildningsutskottets förslagtill ställningstagande lill frågan om lokalisering av joumalistlinjen (UbU1988/89:23) skall 30 nybörjarplatser på denna linje föriäggas lill . högskolani /från och med /91. Jaghemställer alt regeringen föreslår atltill Utbildning för tekniska yrken utöver vad som har föreslagits i prop.1989/90:100, bil. 10 för /90 anvisa ytteriigare . Utbildning för undervisningsyrken Prop. Bilaga 7 StatsrådetLindqvist har aviserat olika åtgärder för att underlättautbyggnaden av barnomsorgen. Efler samråd med statsrådet Lindqvistvilljag nu anföra följande. Enökad satsning på förskolan i enlighet med intentioner kräver enfortsall kraftig utbyggnad av såväl daghem och familjedaghem som avdeltidsförskolan och den öppna förskolan. Detta medför ett ökat behov avutbildad personal . Regeringen har redan i åretsbudgetproposition (prop. 1988/89:100, bil. 10) föreslagit att antalet platserpå förskollärarlinjen ökas. Enligtmin mening är del viktigt alt utbilda ny personal till barnomsorgen. Samtidigtär det angeläget att lill yrket kunna återrekrytera tidigare utbildadeförskollärare. .Detfinns ett betydande antal utbildade förskollärare som av olikaanledningar valt all sluta sitt arbete inom barnomsorgen. Jag är övertygad omalt många som arbetat inom barnomsorgen men finns inom andra verksamhetervill återuppta sitt tidigare yrke. Ett hinder för all återgå till ett arbeteinom barnomsorgen kan vara en osäkerhet inför vilka krav som ställs och rädslanför stt sakna aktuella kunskaper i yrket. Kurser som vänder sig till tidigareutbildad barnomsorgspersonal bör därför anordnas inom högskolan. Jag beräknarmedel som skall göra det möjligt för 500 personer atl genomgå en friståendekurs om 10 poäng på halvfart. Jaghemställer att regeringen föreslår 1. attgodkänna vad jag har förordat om särskilda utbildningsåt gärder för barnomsorgspersonal, 2. atltill Utbildning Jör undervisningsyrken utöver vad som före slagits i prop. 1988/89:100, bil. 10 för /90 anvisa ylleriigare . Vissa särskilda utgifter för forskningsändamål Genomförslag i proposition 1988/89:125 har innevarande budgetår . anvisatsför ell utvidgat forskningssamarbete mellan och . Medlen äravsedda för forskarutbyte och annat bilateralt forskningssamarbete. Jag anmäldehärvid min avsikt att återkomma med förslag till motsvarande förstärkning ävenför /90. Jag beräknar en ökning av anslagsposten 4,Internationalisering under förevarande anslag med . Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Vissa särskilda utgifter för forskningsändamål utöver vad som föreslagitsi prop. 1988/89:100, bil. 10 för /90 anvisa ytteriigare 400000kr. Humanistisk - samhällsvetenskapliga Prop. Somelt resultat av pågående diskussioner mellan och EG föielig-ger ellutkast till avtal rörande medverkan i del europeiska forskningssamarbetet SPES(European Stimulation Plan for Economic Science). Programmet syftar lill attstimulera forskarutbildning och samarbete inom ekonomisk forskning och medlenanvänds för stipendier, kontaktverksamhet, vetenskapliga möten och projekt.Jag har beräknat . för detta ändamål. () är ett av EG bildat forskningsinstitut, beläget iFlorens, . Institutet bedriver forskning och forskarutbildning inomolika samhällsvetenskapliga områden. Institutet är enligt samstämmigabedömningar av stort intresse för svenska forskare. kan få möjlighetatl sända ett begränsat antal forskare lill i allmänhet längreperioder. Jagavser att senare återkomma till regeringen med uppdrag åthumanis-lisk-samhällsvelenskapliga forskningsrådet att ansvara för de svenskakontakterna med EG i dessa avseenden. Jagberäknar för angivna ändamål sammanlagt . Jaghemställer atl regeringen föreslår alltill utöver vad somföreslagits i prop. 1988/89:100, bil. 10 för /90 anvisaytteriigare . ProgramområdetLivskvalitet (Quality of life) utgör ett av de prioriterade områdena inom EG:sforskningsprogram. Det har betonats i det senaste programmet och kan sägasbalansera den i övrigt starka inriktningen på tekniskt industriella områden.Medicinska forskningsrådet () stöder svensk medverkan iprojekt inom EG:s medicinska forskningsprogram. Det gäller bl a forskning omAIDS, cancer, åldrande och nutrition. MFR har genom omprioriteringar inombefintliga resurser kunnat avsätta medel för olika former av samarbete med EG.Jag beräknar 1 milj. kr. för att möjliggöra en utökning av det medicinskaforskningsrådets EG-samarbete. Jaghemställer att regeringen föreslår alttill utöver vad som föreslagits i prop. 1988/89:100,bil. 10 för /90 anvisa ytteriigare 1 OOOOOO kr. Bilaga 7 Huvuddelenav EG:s samlade forskningsinsatser inriktas mot forskning ochutveckling för atl förbättra industriella konkurrenskraft. Del innebäratt del inom de naturvetenskapliga och tekniska områdena finns många samarbelsmöjlighelerav intresse för svenska forskare och för svensk industri. De största insatsernahar inriktats mot högteknologiska områden som är i snabb utveckling, t. ex.informationsteknologi (ESPRIT) och materialteknik (/EURAM). EG:s egnaforskningsinsatser, som endast utgör en ringa del ay medlemsländernas samladeforskning, har därigenom kommit atl bli ett komplement till de nationellainsatserna i form av fronllinjeforskning inom vikliga områden. Detär ännu inte möjligt för atl della i de nämnda programmen i derashelhet. Dellagande sker därför på projektnivå. Beslut om deltagande bör fattasav forskningskompetenta organ efter en individuell prövning av intressantaprojekt. Jag förordar därför atl 3 milj. kr. ställs lill naturvetenskapliga forskningsrådetsförfogande för dellagande i olika projekt inom i första handinformationsleknologiområdet (ESPRIT), materialteknikom-rådel (/EURAM) ochmiljövårdsforskning.Utöver de medel som anvisas till NFR kommer chefen förindustridepartementet senare denna dag att föreslå att II, 5milj. anvisas för medverkan i bl. ESPRIT och /EURAM. Jagförutsätter all användningen av dessa medel på lämpligt sätt koordineras med deåtgärder NFR stöder. Jag har i denna fråga samrått med chefen för industridepartementet. Jaghemställer atl regeringen föreslår attlill utöver vad som föreslagits i prop.1988/89:100, bil. 10 för /90 anvisa ytteriigare . E, Studiestöd m. m. l 1989 årsbudgetproposition (prop. 1988/89:100, bil. 10) har under denna rubrik beräknats ettförslagsanslag av 2030, 4 milj. kr. utgörstudiebidrag till gymnasiestuderande 1 435 milj. kr. är beloppsmässigtsamordnat med det allmänna barnbidraget och betalas således ut med . permånad till studerande som är mellan 16 och 20 år och går i gymnasialutbildning. StatsrådetLindqvist har föreslagit att barnbidraget skall höjas med Jagföreslår motsvarande höjning av studiebidraget inom studiehjälpen.Studiebidraget bör alltså utbetalas med . månad fr.o.m. den 1 juli1989. Förslaget kräver ändring av 3 kap. 6 § studiestödslagen(1973:349). Elt inom utbildningsdepartementetupprättat förslag lill lagändring bör Prop. 1988/89: 150 fogas lill protokollet i della ärende som bilaga 7.1. Jagberäknar kostnaderna lill följd av höjningen lill ca 192 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår all 1. antaett inom upprättat förslag lill lag om ändring av studiestödslagen (1973:349), 2. tillstudiehjälp m. m. utöver vad som föreslagits i prop. 1988/89:100 bil. 10 för /90 anvisa ytteriigare . 1988/89:150 Bilaga 7.1 Förslag till Lag om ändring i studiestödslagen (1973:349) Härigenom föreskrivs att 3 kap. 6 § studiestödslagen (1973: 349)1 skall haföljande lydelse. Studiebidragutgår med 485 kro- Studiebidrag utgår med 550 kro nor . Dennalag träder i kraft . i L.agen omtryckt 1987:303. Tryckeri, 1989 12 Utdrag ur protokoll vidregeringssammanträde Föredragande: statsrådet Prop.1988/89:150 Bilaga 8 Anmälan till proposition med förslag till slutligreglering av statsbudgeten för /90, m.m. Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område Chefenför har tidigare denna dag bl. a. redogjort för de olikaåtgärder som bör vidtas för atl komma till rätta med den ekonomiska obalanseni landet på kort och på lång sikt. Bland de åtgärder som föreslås är ellborttagande av subventionerna på konsumtionsmjölk fr.o.m. den Ijuli 1989 ochsom kompensation härför ett ökat slöd lill barnfamiljerna. Belastningen påförevarande anslag skulle därmed fr. o. m. den Ijuli 1989 minska med 1 756milj. Förändringen innebär en höjning av partipriset påmjölk med ca /liter. Jagåterkommer senare denna dag med förslag till provisorium förprisregleringsperioden . Jag kommer därvidföreslå att belastningen på förevarande anslag blir beroende av hur mycketinförselavgifter som flyter in under /90. Beräknad ändring 1989/90 Låginkomstsatsning m. m. Såledesbör anslaget för /90 föras upp med ett belopp av 435 671000 kr.Jag hemställer att regeringen föreslår attlill Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område för /90anvisa ett . lägre belopp än vad som begärts i prop. 1988/89:100bil. 1 1988/89. 1 saml Nr 150. Utbildning och forskning Prop. Bilaga 8 G 4. Skogs- och jordbrukets forskningsråd StatsrådetFeldt har tidigare denna dag redogjort för de övergripande motiven förregeringens ställningslagande till förstärkning av samarbetet med de Europeiskagemenskapema (EG) på forsknings- och utbildningsområdet. Den forskning somfaller inom jordbmksdepartementets område rör de areella näringarna. Fleraav EG: s forskningsprogram är av intresse för dessa. är detemellertid endast ett fåtal som är öppna för svenskt deltagande på program-eller projektnivå. Ettprogram med särskilt intresse för svensk del är Food-Limiled-Agro-IndustrialResearch (FLAIR). Programmet pågår fr.o. m. och framåt. Del äröppet för deltagare från icke medlemsstater på projektnivå. Något projektstödtill företag och forskningsinstitutioner från dessa länder utgår dock inte frånprogrammets budget. Programmets innehåll koncentreras huvudsakligen tilllivsmedelssektorn och särskilt lill kedjan förädling-distribulion-konsumenl.Livsmedelshygien, mätning och förbättring av livsmedelskvalilet och närings-och sundhetsaspekter är exempel på delområden som ingår i programmet.Programmets innehåll och inriktning överensstämmer med målsättningen i delsvenska livsmedelsforskningsprogrammet. Ett dellagande från svensk sida ärmöjligt mol bakgmnd av den breda kompelens på området som finns hos t. ex.forskargrupper vid universiteten i och och inte minst vidSveriges . För nästa budgetår bör under jordbmksdepartementetshuvudtitel anvisas 1,5 milj. kr. för projeklmedverkan i FLAIR. Medlen böranvisas lill skogs- och jordbmkets forskningsråd. Givelvis bör de möjligheterulnylljas som finns att inom ramen för tillgängliga anslag avdela ytterligaremedel för angelägen projektmedverkan. Chefen för industridepartementet har föravsikt alt senare denna dag ta upp frågan om ytterligare projektmedel förändamålet. Jaghemställer att regeringen föreslår alltill Skogs- och jordbrukets forskningsråd för /90 - utöver vadsom föreslagits i prop. 1988/89:100 bil. 11 -anvisa ytterligare I 500000kr. Bilaga9 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Anmälan till proposition med förslag till slutligreglering av statsbudgeten för /90, m.m. Tionde huvudtiteln 1 Inledning Efterfråganpå arbetskraft väntas vara hög och arbetslösheten fortsatt låg under åren 1989och 1990. Sysselsättningen väntas fortsätta atl öka men i en lägre takt. Somfinansministern har anfört kommer vissa ekonomisk/politiskaåtgärder att vidtas för all motverka den pris- och kostnadsutveckling somföreligger. De förslag som finansministern lämnat kan komma attpåverka läget på arbetsmarknaden. En beredskap kommer emellertid attupprätthållas för alt om läget så skulle påkalla med utnyttjande avfinansfullmakten vidtaga erforderliga åtgärder för all hålla arbetslösheten påen fortsatt låg nivå. Inomflera branscher och yrkesområden råder mycket slor efterfrågan på arbetskraft.För all bl.a. bereda plats för och utnyttja de yrkeskunskaper som flyktingaroch andra invandrare tillför landet kommer jag därför att föreslå vissaregeländringar inom arbetsmarknadsutbildningen. Jagkommer också att föreslå en möjlighet till en mindre omfördelning inom anslagetB 5. Sysselsättningsskapande åtgärder för atl möjliggöra en ökning avrehabiliteringsinsatserna för byggnadsarbetare inom den s.k. Dessaförslag är ägnade att utgöra ett tillskott lill de i budgetpropositionenföreslagna och av antagna utbildnings- och rehabiliteringsåtgärdernaför att främja utbudet av och för att ta tillvara arbetskraften inom landet,och föratt underlätta för dem som har svårigheter, att få en fast förankring påarbetsmarknaden. Föratt bidra till att läcka bristen på personal inom vissa utsatta yrkesområdenkan emellertid som en andrahandsålgärd rörligheten på den fria nordiskaarbetsmarknaden underVåttas. Jag kommer därför all föreslå att bidrag lillsökanderesor skall kunna beviljas arbetssökande från på samma villkor somgäller för sökande från och . 1 1988/89. Äveni nuvarande arbetsmarknadsläge råder regionala skillnader på Prop.1988/89:150 arbetsmarknaden. Del är därför viktigt atl bedriva en aktivregionalpoli- Bilaga 9 lik. Somelt led i regeringens regionalpolitiska satsningar för alt stärka utvecklingeni kommer jag att föreslå, alt medel lillskjuts för bildandeav elt regionall investmentbolag och att särskilda resurser tilldelas länet förkompelenshöjande insatser och regionala utvecklingsprojekt. Vidare kommer jagalt redogöra för ett antal andra åtgärder som bör ha en positiv effekt förutvecklingen i . Vissakonkreta mål för arbetsmarknadspolitiken under nästa budgetår kommer också allredovisas. Arbetsmarknadspolitikenoch statsmakternas möjligheter att påverka utvecklingen på arbetsmarknaden ochi arbetslivet är emellertid inte endast en fråga om insatser av resurser iform av pengar och personal. De välfärdseffekter som olika system ochverksamheter kan åstadkomma kan påverkas av ansvarsförhållanden,samarbetsformer, regelverk, anslagslek-nik och incitament. Medborgarnasanspråk och förväntningar på den offentliga sektorn ställer höga krav påeffektivt resursutnyttjande och kvalitetsutveckling, samt på flexibilitet ochanpassning lill individuella och kollekliva önskemål. Denfortsatta utvecklingen och förnyelsen av arbetsmarknadspolitiken är därför enfråga dels om all utforma, dimensionera och samordna lämpliga åtgärder utifrånett helhetsperspektiv, dels om att pröva olika regel- och åtgärdssyslem medanknytning lill arbetslivet i vid mening så att dessa, även om syften och målär tydligt formulerade och önskvärda, ändå inte motverkar varandra.