prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — Den nuvarande ordningen kan nämligen skapaorimliga tröskeleffekter. Den som får ett heltidsarbete som skall vara fyramånader arbetar tillräckligt många dagar, dvs. minst , menuppfyller inte arbetsvillkoret om han börjar arbetet i månadett och slutar den i månad fyra.De arbetade dagarna är då fördelade på . Om han däremot börjararbetet i månad ett och slutar i månad femuppfyller han arbetsvillkoret, eftersom dagarna är fördelade . I båda fallen hararbetet varat men ersättningsrättenblir helt beroende av vilken dag arbetet påbörjats. Mot dennabakgrund är mitt förslag att den tid under vilken de arbetade dagarna skall vara fördelade minskasfrån minst fem till minst fyramånader. Förslaget omfattar bara arbetsvillkoret i arbetslöshetsförsäkringen. Mitt förslagföranleder ändring i 6§ lagen om arbetslöshetsförsäkring. I 6 § första stycketandra punkten bör föras in de av mig föreslagna förutsättningarna för attuppfylla arbetsvillkoret. Paragrafens tredje stycke, i vilket anges att AMS färmedge att tid då förvärvsarbete skall vara utfört beräknas i annantidsenhet än månad, bör upphävas, eftersom det nu i lagen kommer att anges deexakta förutsättningarna för att uppfylla arbetsvillkoret. Jag är såledesinte beredd att förorda försäkringsöverdomstolens förslag att det börfinnas möjlighet till dispens från det i lagen föreskrivna arbetsvillkoret. RFV har påpekat attom förslaget till ändring i arbetsvillkoret genomförs vissa följdändringarmåste göras i lagen (1979: 84) om delpension. Sådana ändringar förberedsnu inom och kommer att redovisas i särskild ordning. Tid som får Jämställas med arbete Mitt förslag: Tid då en ersättningssökande har fullgjortvärnplikt eller åtnjutit föräldrapenningförmän skall även i fortsättningen fäjämställas med tid då förvärvsarbete har utförts för att uppfylla arbetsvillkoret. En arbetsmarknadsutbildning elleryrkesinriktad rehabilitering skall normaltha fullföljts för att få jämställas med tid då förvärvsarbete harutförts för att uppfylla arbetsvillkoret. 1988/89:100 Bil.12 De sakkunnigasförslag: Möjligheterna att uppfylla viss del av arbetsvillkoret med tid ivärnplikt eller med föräldrapenningförmän bör utgå. Härigenom skullearbetsvillkoret renodlas och påtagliga administrativa förenklingar uppnås. Enarbetsmarknadsutbildning eller yrkesinriktad rehabilitering behöver inte hafullföljts för att få jämställas med tid då förvärvsarbete har utförts för attuppfylla arbetsvillkoret. Remissinstanserna: Flertaletav de remissinstanser som har yttrat sig över förslaget att slopa rätten attuppfylla viss del av arbetsvillkoret med tid i värnplikt eller med föräldrapenningförmån ärposifiva till det. ÖB avstyrker förslaget i fråga om värnpliktmed hänvisning till effekterna detskulle få för värnpliktiga. ÖB föreslår i stället att värnpliktstjänstgöringbör få tillgodoräknas i sin helhet i arbetsvillkoret. /SR pekar påatt förslaget i fräga omföräldrapenningförmän innebär att framför allt kvinnorna fär enförsämring av ersättningsrätten. Hälften avremissinstanserna tillstyrker förslaget att en arbetsmarknadsutbildning elleryrkesinriktad rehabilitering inte behöver ha fullföljts för att fä jämställas medtid då förvärvsarbete har utförts för att uppfylla arbetsvillkoret.Endast AMS och RRV uttalar sig klart mot förslaget. AMS anser att arbetslöshetsförsäkringensregler och tillämpningen av dessa skalluppmuntra till fullföljande av utbildningen eller rehabiliteringen och intelocka till eller premiera avbrott. Skälen för mittförslag: Enligt nu gällande regler får av den tid då enersättningssökande har fullgjort värnplikt eller åtnjutit föräldrapenningförmånenligt lagen (1962:381) om allmän försäkring jämställas med tid dåförvärvsarbete har utförts för att uppfylla arbetsvillkoret. Detta gäller i både arbetslöshetsförsäkringenoch KAS. Jag är inte bereddatt tillstyrka den förändring av möjligheterna att tillgodoräknavärnpliktstjänstgöring och tid med föräldrapenningförmån för att kvalificerasig för arbetslöshetsersättning som de sakkunniga har föreslagit. Inte minstför kvinnor skulle detta innebära en försämring som jag inte kan godta.Förslaget skulle som ÖB anför även hårt kunna drabba nytillträdande påarbetsmarknaden som kan tillgodoräkna sig värnpliktstjänstgöringför att fä arbetslöshetsersättning. Jag är inte beredd att tillstyrka ÖB: sförslag att värnpliktstjänstgöring i sin helhet skall få fillgo-doräknas i arbetsvillkoret. De sakkunniga harbegärt ett klarläggande av hur begreppet genomgått arbetsmarknadsutbildningeller yrkesinriktad rehabilitering i 7 § lagen om arbetslöshetsförsäkring skalltolkas. De vill att det skall klargöras att detta inte skall tolkas som att denförsäkrade mäste ha fullföljt arbetsmarknadsutbildningen eller den yrkesinriktaderehabiliteringen. De anför att AMS är osäker om tolkningen men ändå har uttalatatt genomgått är liktydigt med fullföljt. AMS anför i denna fråga att styrelsenstolkning av genomgått innefattarbåde krav pä närvaro och fullföljd. För egen del anserjag att med genomgått normalt skall avses att utbildningen eller den yrkesinriktaderehabiliteringen har fullföljts. Det vore enligtmin mening ett slöseri med resurser om en försäkrad så fort han har fått ihoperforderiig tid genom t. ex. arbetsmarknadsutbildning, skulle ha möjlighet attavbryta utbildningen för att i stället uppbära arbetslöshetsersättning.Endast om det finns särskilda skäl bör detta vara möjligt. Jag tänker dä på sädana situationer som attutbildningen har avbrutits, efter samrådmed arbetsförmedlingen, pä grund av att den har befunnits olämplig förden försäkrade eller för att den försäkrade av familjeskäl måste flytta från utbildningsorten. Lagtexten börförtydligas i detta avseende. Mitt förslag föranlederändring i 7 § i lagarna om arbetslöshetsförsäkring och kontantarbetsmarknadsstöd. Paragrafens första punkt i de båda lagarna bör tillförasett förtydligande för att markera att genomgängen arbetsmarknadsutbildning ochyrkesinriktad rehabilitering normalt skall ha fullföljts för att få jämställas med tid dåförvärvsarbete har utförts. Om särskildaskäl har förhindrat att utbildningen eller rehabiliteringen har fullföljts bör dock undantag kunna medges.Dessutom bör begreppet föräldrapenningi 7 § i de båda lagarna ändras fill föräldrapenningförmån som en anpassning till terminologin i lagen om allmänförsäkring. Prop.1988/89:100 Bil. Mitt förslag: Den tid då en ersättningssökande har fåttföräldrapenningförmån skallfå överhoppas vid fastställande av den ramtid undervilken arbetsvillkoret skall ha fullgjorts, i den mån tiden inte färtillgodoräknas i arbetsvillkoret. En utbildning på heltid som den sökande har avslutatefter fyllda eller som har föregåtts av minst fem månaders sammanhängande förvärvsarbetepå heltid skall likaså få överhoppas vid fastställande av ramtiden. De sakkunnigas förslag: Överensstämmer med mitt i frägaom tid dä en ersättningssökandehar fått föräldrapenningförmån. Som vuxenutbildning,som är överhoppningsbar vid fastställande av ramtiden, skall enligt de sakkunniga betraktas allheltidsutbildning som den sökande har bedrivit efter fyllda är. Remissinstanserna: Hälften av remissinstansernatillstyrker förslaget att tid med föräldrapenningförmän skall få överhoppas. EndastAMS avstyrker förslaget.AMS anser att förslaget inte skulle innebära någon förenk- ling och att detfrämst skulle få betydelse för adoptivföräldrar som får Prop. 1988/89: 100 barnet i sin vård efter det att det harfyllt tvä är. En majoritet avremissinstanserna förordar en ändring i definitionen på vuxenutbildning föratt förbättra möjligheterna för personer som kommit ut på arbetsmarknaden relativt sent ilivet att vidareutbilda sig utan att förlorarätten till ersättning. AMS föreslår att en åldersgräns för vad som skall betraktas som vuxenutbildning bör sättassom är högre än . TCO föresläratt all heltidsutbildning som en försäkrad bedriver efter att ha fyllt 20år skall betraktas som vuxenutbildning. Skälen för mittförslag: Enligt nu gällande regler får tid då en sökande har fåttföräldrapenningförmän enligt lagen om allmän försäkring inte överhoppas när man skallfastställa den ramtid under vilken arbetsvillkoret skall ha fullgjorts. Ramfidenomfattar före arbetslöshetens inträde.Däremot får tid då en sökande har vårdat eget barn eller adoptivbarn som inte har fyllt två åröverhoppas. Jag finner detrimligt att även tid då en förälder har fält föräldrapenningförmån efter det attbarnet har fyllt två är skall få överhoppas vid fastställande av ramtiden iden män tiden inte fär tillgodoräknas i arbetsvillkoret. Som reglerna nu ärfår egen sjukdom överhoppas. Det är enligt min mening lika rimligt att t.ex.tid då en förälder fått föräldrapenningförmän för att vårda sjukt barnfår överhoppas. Enligt nu gällandetillämpningsföreskrifter, som stöder sig på uttalanden i prop. 1973: 56 omarbetslöshetsförsäkring m. m., räknas som överhoppningsbarvuxenutbildning, arbetsmarknadsutbildning och all heltidsutbildning som harföregåtts av minst fem månaders sammanhängande förvärvsarbete på heltid.Enligt de sakkunniga har denna definition medfört icke avseddakonsekvenser. Som exempel nämner de att en försäkrad i 40-årsäldern somaldrig har haft ett heltidsarbete inte kan få en genomgängen utbildningbetraktad som överhoppningsbar vuxenutbildning. Frågan har varituppe för bedömning i försäkringsöverdomstolen som i ett avgörandeansett en utbildning som överhoppningsbar vuxenutbildning trots att den har föregåtts av endastdeltidsarbete. Enligt min meningär det orimligt att en person inte skall få räkna en utbildningsom han eller hon har genomgått efter ett flertal är på arbets marknaden som överhoppningsbar bara därför att arbetet inte har varit på heltid. Detta överensstämmer alltså med det slut som försäkringsöver domstolen har kommit till i den nämnda domen. En sådan begräns ning kan nämligen förhindra att personer med svag eller föråldrad utbild ning försöker förbättra sinställning på arbetsmarknaden genom att skaffa sig en mer kvalificerad utbildningoch slår främst mot kvinnor. Den nuva rande regleringen bör därför iklargörande syfte ändras bl. a. som ett led i strävandena att förbättra kvinnornasställning på arbetsmarknaden. Mitt förslag är mot denna bakgrund att allheltidsutbildning skall vara över hoppningsbar för den som inte ärhelt nytillträdd pä arbetsmarknaden. I detta fall bör endast krävas att utbildningen har avslutats efter detatt personen har fyllt 25 är. I fråga om en utbildning på heltid som har avslutats tidigare bör liksom nu gälla attutbildningen skall ha föregåtts av minst fem månaders sammanhängandeförvärvsarbete pä heltid. De sakkunniga harvidare föreslagit att fid dä en försäkrad har deltagit i en lovligarbetskonflikt som har pågått skall vara överhoppningsbar. Jag kan inte biträdaförslaget. Mina förslag föranleder ändringar i 8 § i lagarna omarbetslöshetsförsäkring och kontant arbetsmarknadsstöd. Begreppetvuxenutbildning i paragrafen i de båda lagarna bör ersättas medheltidsutbildning och de förutsättningar som jag har föreslagit skall gällaför att utbildningen skall få överhoppas.Vidare bör arbetsmarknadsutbildning föras in i paragrafen som överhoppningsbar tid för att markera att arbetsmarknadsutbildning alltid skall vara överhoppningsbar i den män deninte fär jämställas med förvärvsarbeteenligt 7 §. Likaså bör paragrafen kompletteras med motsvarande föreskrift ifräga om föräldrapenningförmån enligt lagen (1962: 381) om allmänförsäkring. 1988/89: 100 Bil. Mitt förslag: En bisyssla som en försäkrad har utförtvaraktigt före arbetslösheten vid sidan av heltidsarbete skall minska arbetslöshetsersättningenendast om den utvidgas under arbetslösheten och hindrar den försäkrade från att anta lämpligtarbete. De sakkunnigas förslag: Överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna:Samtliga remissinstanser som har yttrat sig över förslaget tillstyrker det eller har inget att erinra motdet. Skälen för mittförslag: Enligt 23 § lagen om arbetslöshetsförsäkring skall en bisyssla som en försäkrad förearbetslöshetens inträde varaktigt har utförtvid sidan av heltidsarbete minska ersättningen i vissa fall. Det gäller ombisysslan utvidgas under arbetslösheten och hindrar den försäkrade från attanta lämpligt arbete. Vidare skall ersättningen minskas om bisysslan omfattar somvanligen varit arbetsfri i den försäkrades ordinarie arbete före arbetslösheten. Med de nuvarandereglerna kan en försäkrad ha en bisyssla med obegränsat antal timmar under ordinariearbetsdagar utan att detta minskar arbetslöshetsersättningenvid arbetslöshet från det huvudsakliga arbetet. En bisyssla som omfattar under vanligtvis arbetsfridag påverkar emellertidersättningen. Det är således inte främst bisysslans omfattning som är avbetydelse utan om den är förlagd tillarbetsfri dag eller inte. Enligt minmening är detta en reglering som ter sig svårbegriplig och som egentligen inte tjänar något annat syfteän att begränsa ersättningsutbetalningarna.Dessutom skapar den administrativt krångel för arbetslöshetskassorna som ivarje fall av bisyssla måste utreda hur arbetstiden är förlagd. På grund härav och dä regeln har betydelse i endast ettfätal fall föreslår jag att den utgår. I fortsättningen bör således bisysslaminska ersättningen endast om den utvidgas under arbetslösheten och hindrarden försäkrade från att antaerbjudet lämpligt arbete. Mitt förslag innebär att föreskriften i 23 § andrastycket lagen om arbets- löshetsförsäkring att hänsyn inte skall tas till bisyssla som ejomfattar mer än fem fimmar som vanligen varit arbetsfri i den försäkrades ordinarie arbete för arbetslösheten börutgå. I lagen om kontantarbetsmarknadsstöd finns inga bestämmelser om bisyssla. AMS har emellertid utfärdattillämpningsföreskrifter för KAS medmotsvarande innehåll som gäller för arbetslöshetsförsäkringen. Jag fömtsätteratt dessa föreskrifter anpassas till vad jag nu har föreslagit. 1988/89:100 Bil. Mitt förslag: Administrationen av KAS bör koncentrerastill en eller någralänsarbetsnämnder. AMS bör ges iuppdrag att närmare utreda hur en sådan omläggning av administrafionen kan genomföras. AMS förslag:KAS-administration bör koncentreras fill 5-6 länsarbetsnämnder. AntaletKAS-ärenden har minskat kraftigt och en rationellare hantering kan uppnäs genomen koncentration av administrationen. kräver hanteringen av KAS90 årsarbetskrafter vid länsarbetsnämnderna. Genom att koncentrera administrationen till56 nämnder kan resursätgången minskas till 50-60 årsarbetskrafter. Skälen för mittförslag: Det är angeläget att arbetsmarknadsverket fortsätter den inslagnalinjen att rationalisera och effektivisera administrationen så att resurserfrigörs för mer direkt förmedlingsservice. Antalet KAS-ärenden har minskatkraftigt bl. a. på grund av en ökad anslutning till de erkända arbetslöshetskassorna och en höjdminimiålder för att beviljas KAS.Resurserna för att administrera stödet har emellertid inte kunnat minskas i någon större omfattning, eftersom dennuvarande ordningen för prövning av KAS-ärenden kräver att det skall finnaskompetens pä området i varje län. Att lägga om KAS-administrationen påsätt som AMS föreslår bör därför enligt minmening utredas ytteriigare. Vidare bör prövas möjligheten att koncentrera administrationen till endast en länsarbetsnämnd. För att göra en sådan omläggning möjlig bördet ankomma på regeringen attfastställa vid vilken eller vilka länsarbetsnämnder ansökan om KAS skall göras. Detta bör framgå genom enändring i 30 § lagen om kontantarbetsmarknadsstöd i vilken paragraf föreskrivs att ansökan om KAS skall göras hos länsarbetsnämndeni det län där sökanden är bosatt. Om riksdagengodkänner förslaget avser jag att föreslå regeringen att uppdra åt AMS attnärmare utreda möjlighetema att koncentrera KAS-administrationen till en eller några länsarbetsnämnder. Iuppdraget bör ingå att utreda vilkaeffekter detta får för personalen, kompetensen och kostnaderna m.m. 7 1988/89. Innan jag går in på mina beräkningar avmedelsbehovet under nästa budgetår vill jag erinra om vissa av de beslut ifråga om arbetslöshetsersättning m.m. som fattade under våren 1988med anledning av prop. 1987/88:114. Enligt beslut är den högstadagpenningen i arbetslöshetsförsäkringen . under är 1989. Stödbeloppet iKAS är . Regeringen har beslutat att anpassanivåerna pä utbildningsbidragen vid arbetsmarknadsutbildning och yrkesinriktadrehabilitering till dagpenningen i arbetslöshetsförsäkringen. är såledesutbildningsbidraget högst . för den som är berättigad till ersättningfrån erkänd arbetslöshetskassa. För den som är lägst 20 är och inte har rätttill ersättning frän arbetslöshetskassa är bidraget . I övriga fall ärbidraget . har ocksåbeslutat att nivåerna på arbetslöshetsersättningarna och utbildningsbidragenfr.o.m. skall anpassas till löneutvecklingen för vuxna arbetareinom egenfiig industri. Beslut om nivåerna skall fattas av regeringen.Uppgifter om den aktuella löneutvecklingen, som har betydelse 1990, kommer att finnas tillgängliga först . Någramer exakta beräkningar av medelsbehovet för nästa budgetår är därför svåra attgöra . Beräkningarna blir med nödvändighet överslagsmässiga. I likhet med AMS beräknarjag antalet stöddagarmed KAS under /90 till 2,7 miljoner. AMS räknar med att detgenomsnitfiigt utbetalade stödbeloppet kommer att uppgå till . För egendel räknar jag med att det kommer att vara något högre, eller ca . Dentotala kostnaden för KAS blir härigenom 394,2 milj. kr. (- 179,9 milj. AMS har föreslagit att den som fullföljer enyrkesutbildning inom arbetsmarknadsutbildningen skall kunna få enstimulanspremie. Jag är inte beredd att tillstyrka förslaget. Under anslaget B 3.Arbetsmarknadsutbildning harjag redovisat ett förslag till avveckling avboendeservicen inom arbetsmarknadsutbildningen. Förslaget innebär bl.a. enhöjning av traktamentet som kan utgå till kursdeltagare med . till 80 kr.Kostnaden härför uppgår till 6 milj. kr. De totala kostnaderna förutbildningsbidrag, inkl. traktamentshöjningen, till deltagare i arbetsmarknadsutbildningoch yrkesinriktad rehabilitering beräknarjag till 3 520 milj. kr. Antalet deltagare i arbetsmarknadsutbildning med utbildningsbidragharjag då antagit uppgå till 98000 och den genomsnittliga utbildningstiden tillca . Motsvarande siffror för deltagare i yrkesinriktad rehabiliteringharjag uppskattat till 25 000 inskrivna och . Statsbidragen till arbetslöshetsförsäkringenbetalas inte av anslagsmedel utan med arbetsgivaravgifter och, fr. o. m. år1989, med finansieringsavgifter från arbetslöshetskassorna. Jag vill ändå härredovisa min bedömning av kostnaderna för statsbidragen under nästa budgetår. Kostnaderna bestämshuvudsakligen av nivån på arbetslösheten bland kassornas medlemmar ochstorleken på den genomsnittligt utbetalade dagpenningen. Jag bedömer attarbetslösheten bland medlemmarna i kassorna kommer att motsvara permedlem och år under nästa budgetår. Med denna arbetslöshet och en genomsnittligtutbetalad dagpenning på . samt 3,6 miljoner medlemmar i kassornaberäknarjag kostnaderna för statsbidragen under /90 fill 7890milj. efter avdrag för finansieringsavgifter. Statsbidragen till permitteringslöneersättningenbetalas helt med arbetsgivaravgifter. Med hänsyn till utnyttjandet avdenna stödform beräknar jag kostnaderna för statsbidrag fill 50 milj. kr. (-37 milj. Detta räcker till ca 115000 statsbidragsberättigade permitteringsdagar.Jag har härvid räknat med oförändrade statsbidrag, dvs. per dag inormalfallet och . per dag vid väderpermittering. Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagenatt 1. anta förslaget till lagom ändring i lagen (1973: 370) om arbetslöshetsförsäkring, 2. anta förslaget till lagom ändring i lagen (1973: 371) om kontant arbetsmarknadsstöd, 3. till Kontantarbetsmarknadsstöd och utbildningsbidrag för /90 anvisa eU förslagsanslag pä . 1987/88 Utgift 2326 476 000 Reservation 1 318 557 000 1988/89 Anslag 2 432 500 000(1) 1989/90 Förslag 1 891 000000 (1) Av beloppet skall . förasbort från anslaget enligt beslut av regeringen. Frän anslaget betalasutgifter för sysselsättningsskapande åtgärder i form av bl.a. beredskapsarbeten, rekryteringsstöd, bidrag till arbetslösa för att starta egen verksamhet, industribeställningar, strukturstöd för byggarbetsmarknaden, försöksverksamhet med sysselsättningsskapande åtgärder och insatser för flyktingar och invandrare. Av medel beräknade för beredskapsarbeten m. m. disponerar regeringen viss del under anslags- 99 Beräknad ändring 1989/90 m. m. 000 000(2) - 370 000 000 - 166 000 000 för att starta egen - 15 000 000 + 45 000 000 Särskilda medel(1) 000 000(3) - 50 000 000 + 20 000 000 - 541 500 000 (1) AnslagsposternaBeredskapsarbeten m.m. och Särskilda medel måste räknasihop för att få fram medelsbehovet för beredskapsarbeten m. m. (2) Av beloppet skall . föras bort från anslaget enligt beslut avregeringen. (3)Av beloppet skall . föras bortfrån anslagetenligt beslut av regeringen. Beredskapsarbeten m. m. omfattar statligaberedskapsarbeten samt statsbidrag till kommunala och enskilda beredskapsarbeten.Beredskapsarbeten syftar till att motverka arbetslöshet till följd av säsong- och konjunkturnedgång eller när arbetsfillgången avandra skäl är otillräcklig. Vidare ges genom beredskapsarbetensysselsättning åt äldre, lokalt bunden eller handikappad arbetskraft, som harsvårigheter att få arbete på öppna marknaden även i goda konjunkturer. Vidare omfattasåtgärder för långfidsarbetslösa i form av sysselsättningsskapande åtgärder(beredskapsarbete, rekryteringsstöd och startaeget-bidrag),arbetsmarknadsutbildning samt särskilda åtgärder av icke traditionellt slag. Dessutom omfattas ätgärder fördeltidsarbetslösa. Dessa ätgärder kan bl.a. avse kompletterande utbildning och beredskapsarbete på deltid. Inom anslagsposten finansieras ocksåindustribeställningar. Dessa avser kostnader för statligaindustribeställningar som görs av sysselsättningsskäl. Bidrag tillarbetslösa för att starta egen verksamhet avser bidrag till personer som fyllt för att dessa vid startav eget företag skall klara sin försörjning under ett initialskede. Strukturstöd förbyggarbetsmarknaden omfattar stöd för anställning av byggnadsarbetare somär arbetshandikappade eller äldre och svårplacerade. Försöksverksamhet med sysselsättningsskapande åtgärder omfattar Prop. 1988/89: 100 statsbidrag för att bl. a. stödja utvecklingsbaraprojekt och sysselsättnings- Bil. 12 skapande affärsidéer. Insatser förflykfingar och invandrare omfattar särskilda insatser och försöksverksamhetermed syfte att underlätta flyktingars och invandrares inträde på arbetsmarknaden. Under /88 har utbetalningarna förberedskapsarbeten uppgåtttill I 753,4 milj. kr. Statsbidragskostnadenper sysselsättningsdag för anvisade arbetslösa i olika slag av beredskapsarbeten harunder senare år utvecklats på sätt som framgårav följande tabell. Statsbidragskostnad (kr.) persysselsättningsdag för anvisade arbetslösa i beredskapsarbeten För budgetåret1984/85 har statsbidragskostnaden omräknats. baserades kostnadenper sysselsättningsdag pä det totala antalet utförda sysselsättningsdagar. Investeringsarbetenräknat i sysselsättningsdagar uppgick under /88 till133000 () fill en kostnad av 390 milj. kr. () vid en genomsnittligdagsverkskostnad om . Icke investeringsinriktade beredskapsarbetenräknat i sysselsättningsdagar uppgick samma budgetär fill 2510000 ()till en kostnad av 1 176 milj. kr. () vid en genomsnittlig dagsverkskostnad om . Enligt AMS beräkningar motsvarar anvisademedel för /89 ca 2,4 miljonerdagsverken vid en andel dagsverken i investeringsarbeten om . För /90 begär AMStills vidare ett oförändrat anslag och anför i sin anslagsframställningatt man vill avvakta en närmare bedömning avsysselsättningsbehovet till vårens kompletteringsproposition.