prop · GC0396 · 1988-12-31 00:00:00 — Enligt min mening bör med utgångspunktfrån definitionen kunna meddela föreskrifter eller allmänna råd som så nogasom möjligt definierar kiropraktorns verksamhetsområde. Styrelsen bör därvidsärskilt uppmärksamma hur de risker som kan vara förenade medmanipulationsbehandlingar skall kunna minskas i största möjliga utsträckning. Samtligakiropraktorers verksamhet omfattas av kvacksalverilagens bestämmelser.Genom att vissa kiropraktorer legitimeras kommer de atl bli hälso- ochsjukvårdspersonal enligt tillsynslagen och stå under tillsyn.Dessa kiropraktorers verksamhet kommer också atl kunna prövas disciplinärt av hälso-och sjukvårdens ansvarsnämnd. Avde uppgifter som alternativmedicinkommittén redovisat i betänkandet om kiropraktorernasställning i andra länder framgår atl - utöver -är det enda land iEuropa som har en rättslig reglering av yrket. Inom EG har inte någotland infört legitimationskrav för kiropraktorer. Några EG-direktiv som tar sikte på denna grupp förekommer inte heller. förslag om kiropraktorersom här läggs fram påverkar inte det anpassningsarbete som pågår i förhållandetill EG's inre marknad bl.a. beträffande hälso- och sjukvårdspersonalen. 2.3 Skydd för uppgiften att en yrkesutövare är legitimeradkiropraktor Mittförslag: Det straffrättsliga skydd som olika yrkesutövare inom hälso- ochsjukvården har för uppgiften att yrkesutövaren är legitimerad skall ävenomfatta yrkesbenämningen legitimerad kiropraktor Kommitténsförslag: Överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna:Endast ett fåtal remissinstanser yttrar sig särskilt i denna fråga. Svenska chiropraktorsällskapel anser dock attyrkestiteln kiropraktor bör skyddas i likhet med vad som gäller för läkare,barnmorskor och tandläkare. Skälentill-mitt förslag: I likhet med kommittén anser jag det inte motiverat attreservera fiteln kiropraktor för den grupp som jag föreslår skall kunna legitimeras.Ett motsvarande titelskydd inom hälso- och sjukvårdens och tandvårdens områdefinns enbart för läkare, tandläkare och barnmorskor. Däremotbör liksom för övriga legitimerade yrkesutövare inom dessa områden ett straffrättsligtskydd gälla för uppgiften alt en yrkesutövare är legitimerad kiropraktor. Min bedömning:Ersättning bör inte utges särskilt från sjukförsäkringen för behandUng avlegitimerad kiropraktor. Någon rätt atl utfärda sjukinlyg bör inte införas förlegitimerad kiropraktor Kommitténs förslag: Kiropraklorernaansluts lill den allmänna försäkringen genom upprättande av vårdavlal medsjukvårdshuvudman. Frågan om rätt för legitimerad kiropraktor atl utfärdasjukintyg anser kommittén vara för tidigt väckt. Remissinstanserna: Av deremissinstanser som har uttalat sig i frågan instämmer de flesta i kommitténsförslag i fråga om anslutning av de legifime-rade kiropraklorerna fill den allmännasjukförsäkringen genom vårdavtal. Många instanser menar att statens ersättning lillsjukvårdshuvudmännen i så fall bör öka. landsfing och Svenska chiropraktorsällskapel anseratt kiropraklorerna bör anslutas till den allmänna försäkringen på sammavillkor som gäller för hellidsverksamma privatpraktiserande läkare ochsjukgymnaster. Vissa av de remissinstanser som avstyrker kommitténs förslag omlegitimation, t.ex. /SR, avstyrker också förslaget om inordnande isjukförsäkringen. Ett mindre anlal remissinstanser yttrar sig särskilt omrätten alt skriva sjukintyg. Några av dessa anser atl legitimerade kiropraktorerbör ha sådan rätt. Skälen för min bedömning:Liksom Landstingsförbundet anser jag alt sjukvårdshuvudmännens övergripandeansvar enligt hälso- och sjukvårdslagen kombinerat med vårdavlalsmöj lighetenutgör tillräckliga förutsättningar för atl så långt som möjligt mötaefterfrågan på vård och behandling inom den sektor - ortopedin - där kiropraklorernaär verksamma. Jag delar kommitténsuppfattning atl frågan om att legitimerade kiropraktorer skall kunna utfärda sjukinlygmed motsvarande gihighet som läkarintyg inom den allmänna försäkringen är för fidigtväckt. 2.5 Vissa medicinsk-tekniska assistenters möjligheter attfå legitimation som sjuksköterska Mittförslag: De övergångsbestämmelser i förordningen (1984:545) om behörighet atlutöva yrke inom hälso- och sjukvården m.m., som avser vissa medicinsk-tekniskaassistenters förvärv av kompetens vid prövning av ärenden om sjukskölerskelegifimation,förs över lill övergångsbestämmelserna fill behörighetslagen. Skälenför mitt förslag: Legifimafion som sjuksköterska kan meddelas den som haravlagt svensk sjukskölerskeexamen. För den som avlagt sjukskö-lerskeexamenutomlands finns särskilda bestämmelser i förordningen (1984:545) om behörighetatt utöva yrke inom hälso- och sjukvården m.m. Legitimation som sjuksköterskakan också meddelas den som visar att han eller hon på annat sätt än genomavlagd sjukskölerskeexamen förvärvat motsvarande kompetens. infördesnya vårdutbildningar inom den kommunala delen av högskolan. Tre allmännautbildningslinjer inrättades, bl.a. hälso- och sjukvårdslinjen som leder framtill sjukskölerskeexamen. Hälso- och sjukvårdslinjenhar fyra inriktningar på nivån 80 poäng och två inriktningar på nivån 90 poäng(inriktningen 5 och 6). I nedanstående tabell anges dessautbildningsinriktningar i den vänstra kolumnen. I den högra kolumnen anges deäldre utbildningar som ersatts av de nya utbildningarna. Allmän hälso- och sjukvård (Diagnostisk radiologi) Radioterapi (radiologi) Sjuksköterskeutbildning med vidareutbildning i medicinskoch kirurgisk sjukvård Grundutbildningtill sjuksköterska i psykiatrisksjukvård Utbildning till förste skötareoch överskötare sj uksköterskelinjen kombinerad med vidareutbildning i operationssjukvård Utbildning till operationsassistent Isamband med att den nya vårdutbildningen genomfördes diskuterades huruvida dennya sjuksköterskeutbildningen hade sådant innehåU och sådan omfattning attsamtliga sex inriktningar kunde läggas till grund för legitimation somsjuksköterska. behörighelskommitté ansåg att de kunde göra det, ochregering och riksdag delade kommitténs uppfattning (prop. 1983/84:179, SoU32, rskr376). Med hänsyn till den specialisering som den nya utbildningen innebärframgår av det skriftliga beviset om legitimation, som också är bevis omavslutad utbildning, inte endast att vederbörande har avlagtsjuksköterskeexamen och fått legitimation som sjuksköterska, utan också vilkenav de sex inriktningarna som examen avser. Deassistentutbildningar som ersattes med den nya sjuksköterskeutbildningenbedömdes emellertid inte ha en sådan omfattning att de direkt kunde läggas fillgrund för legitimation som sjuksköterska. I propositionen 1983/84:179 fannsdärför inte något förslag till en generell lösning av legifi-mationsfrågan fördem som genomgått äldre utbildningar I2 § förslaget till behörighetslag fanns emellertid en bestämmelse om att legifimafionkan meddelas också den som inte genomgått föreskriven utbildning men som visaratt han eller hon på annat sätt förvärvat motsvarande kompetens. Enligt 12 §samma lagförslag bemyndigades regeringen att meddela ytterligare föreskrifteri de frågor som avses i lagen. Fråganom legitimation för dem som genomgått de äldre assistentutbildningarna togsupp i en motion i med anledning av propositionen om en nybehörighetslag. Medanledning av motionen konstaterade socialutskottet i sitt betänkande Prop.1988/89:96 (1983/84 SoU 32) bl.a. att de äldre utbildningarna inte hade sammaomfattning som den nya sjuksköterskeutbildningen. Utskottet erinrade emellerfidom den föreslagna regeln i 2 § i behörighelslagen och pekade på alt möjlighetensålunda finns för en operations-, röntgen- eller radioterapiassistent med äldreutbildning att erhåUa legifimation som sjuksköterska, om assistenten visar atthan eller hon har kunskaper m.m. som motsvarar dem som den nya sjuksköterskeutbildningenger. Utskottet framhöll emellertid, att de äldre utbildningar som togs upp imotionen inte i alla avseenden är jämförbara med den nyasjuksköterskeutbildningen med motsvarande inriktning. Utskottet var därförinte berett att generellt uttala sig för alt alla här aktuella utbildningardirekt skulle berättiga till legifimation som sjuksköterska. Detframstod emellertid, enligt utskottet, som rimligt att de assistenter som intekan visa att de ändå har tillräcklig kompetens för att erhålla legitimationsom sjuksköterska ges tillfälle att i erforderlig mån komplettera sin utbildning.Delta kan t.ex. ske genom att de fullgör vissa moment av den nya sjuksköterskeutbildningen.Utskottet förutsatte att regeringen bl.a. skulle uppmärksamma socialstyrelsenoch universitets- och högskoleämbetet på denna fråga. Utskottetavstyrkte motionen, och biföll utskottets hemställan (rskr1983/84:376). Den28 uppdrog regeringen åt att göra en översyn av deallmänna råd som rör kompetenskrav för medicinsk-tekniska assistenter med översynen skulle särskilt belysa hur assistentgruppermed äldre utbildning i kompetenshänseende förhåller sig lill sjuksköterskor medmotsvarande inriktning inom den nya utbildningen vid hälso- och sjukvårdslinjensamt hur den nya utbildningen kan komma att påverka de berördaassistentgruppernas arbetssituafion. I sitt beslut erinrade regeringen om vadsocialutskottet anfört i dessa frågor. ,som genomförde översynen i samråd med universilets-och högskoleämbetet, Landstingsförbundetsaml Svenska hälso- och sjukvårdens tjänstemannaförbund (SHSTF), redovisadesitt uppdrag i en rapport . Irapporten redovisade följande slutsatser, nämligen - att medicinsk-tekniskaassistenter inom sina respektive verksamhetsområden kompetensmässigt är fulltlikvärdiga med sjuksköterskor, som genomgått motsvarande inriktning(specialutbildning) inom hälso- och sjukvårdslinjen, - att medicinsk-tekniskaassistenter inom övriga verksamhetsområden av hälso- och sjukvården inte ikompetenshänseende kan anses vara helt likvärdiga med sjuksköterskor, somgenomgått motsvarande specialutbildning, - att legitimation somsjuksköterska i och för sig inte är nödvändig för de medicinsk-tekniskaassistenternas fortsatta yrkesutövning inom sina respektive verksamhetsområdensamt - att de medicinsk-tekniskaassistenter som önskar legitimation som sjuksköterska behöver genomgåkompletterande utbildning - främst inriktad på att ge breddad kompetens iomvårdnad - för att uppnå den kompetens för sjuksköterskeyrket som meddelasinom ramen för hälso- och sjukvårdslinjen 15 (sjuksköterskeexamen). Socialstyrelsenhemställde därför alt regeringen skulle uppdra åt UHÄ att planera för sådanerforderlig kompletterande utbildning för berörda grupper av medicinsk-tekniskaassistenter Landstingsförbundetoch SHSTF anmälde att de inte delade ställningstaganden. Vadgäller frågan om legitimation avstod UHÄ från ställningstagande. Socialstyrelsensställningstagande krifiserades starkt av de berörda yrkesutövarna och derasfackliga organisationer. Den27 beslutade regeringen förordningen (1986:130) om ändring iförordningen (1984:545) om behörighet att utöva yrke inom hälso-och sjukvården m.m.Efter ändringen har punkt 10 i övergångsbestämmelserna till sistnämndaförordning följande lydelse. "10.Vid prövning av fråga om legifimafion som sjuksköterska enligt lagen (1984:542)om behörighet atl utöva yrke inom hälso- och sjukvården m.m. skall den sökandeanses ha förvärvat en kompetens som är Hkvärdig med sjuksköterskeexamen medmotsvarande inriktning, om den sökande har delsgenomgått föreskriven utbildning fill d) oftalmologassistentjämte kompletterande utbildning enligt universitets- och högskoleämbetets föreskrifter , delsarbetat i yrket under en lid som motsvarar heltidstjänstgöringunder ." Förordningenbeslutades av regeringen med stöd av del tidigare omnämnda bemyndigandet i 12§ behörighetslagen. Konstitutionsutskottelhar i sitt betänkande 1986/87 KU 33 med anledning av granskning av statsrådenstjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning för ansett atlregeringen borde ha lagt fram ett förslag till i stället för attreglera frågan genom förordning. En sådan proposition skulle ha kunnat gällaändring i övergångsbestämmelserna fill behörighetslagen. Enligt utskottet hari praktiken tillskapats en sådan generell lösning av den aktuella frågan sominte kan ha varit avsedd vid behörighetslagens fillkomst. biföll vadutskottet anfört (rskr. Jaganser mot bakgrund av ställningstagande atl vad som sägs i punkt 10övergångsbestämmelserna fill förordningen om behörighet alt utöva yrke inom hälso-och sjukvården m.m. bör föras över lill behörighetslagen och där utgöra en nypunkt 4 i övergångsbestämmelserna fill lagen. Bestämmelsen bör förbli i sakoförändrad. 3 Upprättat lagförslag Prop. Ienlighet med vad jag nu har anfört har inom upprättatsförslag till lag om ändring i lagen (1984:542) om behörighet att utöva yrkeinom hälso- och sjukvården m.m. Lagförslagetär enligt min mening av sådan beskaffenhet att lagrådets hörande skulle saknabetydelse. Förslagettill lag om ändring i lagen (1984:542) om behörighet att utöva yrke inom hälso-och sjukvården m.m. Paragrafeninnehåller bestämmelser om kraven för legitimation för vissa yrkesutövare inomhälso- och sjukvården med svensk utbildning. För samtliga yrkesgrupper somhittills kunnat fä legitimation har utbildning funnits i . I 5 § finnsett bemyndigande för regeringen att meddela bestämmelser om legitimation för hälso-och sjukvårdspersonal med ufiändsk utbildning för de yrken som anges i dennaparagraf. Bestämmelser med stöd av bemyndigandet har meddelats i 17-22 §§förordningen (1984:545) om behörighet att utöva yrke inom hälso- och sjukvårdenm.m. För kiropraklorerna gäller att någon utbildning som kanaccepteras inte finns inom landet. Bestämmelsen om legitimation för kiropraktorerhar därför tagits in i 5 §. En erinran om bestämmelserna om legitimation avpersonal med utländsk utbildning i 5 § har ansetts böra tas in som ett nyttstycke i 2 §. Degrundläggande bestämmelserna om legitimation för vissa kiropraktorer har tagitsin som tre nya stycken i paragrafen medan bemyndigandet i den nuvarandeparagrafen med en redaktionell ändring fått bilda ett nytt fjärde stycke. Iförsta stycket anges nu kraven för legitimation som kiropraktor. Dessa harkommenterats i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.2). Det bör bli en uppgiftför att på lämpligt sätt informera om vilka utländska högskolorsom har utbildning som kan anses uppfylla kraven på teoretisk utbildning för legifimationsom kiropraktor. Avsiktenär vidare att med stöd av bemyndigandet i 22 § behörighetsförordningenskall meddela närmare föreskrifter om den prak-fiska tjänstgöringen. Tjänstgöringenskall ske i inom den allmänna eller enskilt be- drivnahälso- och sjukvården och uppdelas på olika verksamhetsområden. Den skall vara handleddav en legitimerad läkare eller en legitimerad kiropraktor. I övrigt gällersamma krav på dessa yrkesutövare som på andra med utländsk utbildning, dvs.krav på nödvändiga kunskaper i svenska författ- ningaroch för yrket behövliga kunskaper i något av de svenska, danska eller Prop.1988/89:96 norska språken. Bemyndigande för att meddela närmareföreskrifter i fråga om kraven på legitimation finns redan i 22 § i behörighetsförordningen. Ilikhet med vad som gäller för dem som har svensk utbildning har i andra styckettagils in en bestämmelse om att legitimation får meddelas den som kan visa atthan på annat sätt än som anges i första stycket skaffat sig motsvarandekompetens. I tredje stycket finns, liksom i övriga bestämmelser omlegitimation, en bestämmelse om att grund för deslegitimation inte får föreligganär legitimation ges. Denkiropraktor som erhåller legifimation kommer i sin verksamhet inte längre attomfattas av kvacksalverilagen utan vara ställd under tillsyn av socialstyrelsenenligt fillsynslagen. Härigenom får samhället ökade möjligheter till insyn iverksamheten. Kiropraklorerna får också flera åligganden när det gälleromhändertagandet av patienterna. Enligt 5 § lillsynslagen blir en kiropraktorskyldig att vinnlägga sig om att ge patienten en sakkunnig och omsorgsfullvård. Vården skall utformas och genomföras i samråd med patienten, som ocksåskall visas omtanke och respekt. Patienten skall också ges upplysningar om sitthälsofillständ och om de behandlingsmetoder som står till buds. Varjelegitimerad kiropraktor kommer att omfattas av bestämmelserna om sekretess. Omkiropraktorn i sin yrkesutövning uppsåtligen eller av oaktsamhet åsidosättervad som åligger honom i yrkesutövningen och felet inte är ringa får hälso- ochsjukvårdens ansvarsnämnd ålägga honom disciplinpåföljd. Legiti-mafionen kanåterkallas av nämnden under vissa förutsättningar. Enligtpafientjournallagen blir kiropraktorn genom legifimationen skyldig att förapatientjournal och att pä begäran av patienten utfärda intyg om vården. Iparagrafen ges straffrättsligt skydd för vissa yrkestitlar och yrkesbeteckningar.Som framgår av den allmänna motiveringen har yrkesbeleckningen legitimerad kiropraktoransetts böra förbehållas de kiropraktorer som har legifimation. Detta har skettgenom ett tillägg till uppräkningen i 9§ 2. Punkten4 i övergångsbestämmelserna till lagen 1984:542. Dennya bestämmelsen har i sak oförändrad hämtats från punkten 10 i övergångsbestämmelsernafill förordningen (1984:545) om behörighet att utöva yrke inom hälso- ochsjukvården m.m. Skälet härtill framgår av den allmänna motiveringen (avsnitt2.5). Avsikten är att senare lägga fram förslag för regeringen om upphävande avnämnda punkt i förordningens övergångsbestämmelser. 5 Hemställan Prop. 1. antaförslaget till lag om ändring i lagen (1984:542) om behörig het att utöva yrke inom hälso- och sjukvården m.m., 2. tadel av vad jag anfört om vissa sjukförsäkringsfrågor (avsnitt 2.4). Regeringenansluter sig lill föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition förelägga vad föredraganden har anfört för de åtgärderoch de ändamål som han har hemställt om. Bilaga 1 Prop. Sammanfattning av alternativmedicinkommitténs delbetänkande(SOU 1987:12) legitimation av vissa kiropraktorer. Alternativmedicinkommitténföreslår i detta delbetänkande att vissa kiropraktorer - gruppen Dr's of Chiropractic- skall kunna få legitimation och anslutas tUl sjukförsäkringssystemet iSverige. Kommittén återkommer senare i slutbetänkandet till frågan om övriga kiropraktorer,naprapater och osteopater. Legitimationför Dr's of Chiropractic har diskuterats i åtminstone Socialstyrelsenfick i uppdrag att utarbeta en projektplan och sedermera att genomföraen försöksverksamhet med dessa kiropraktorer inom den offentliga sjukvården.Detta projekt har ännu inte kommit till stånd. hardärför i stället låtit socialmedicinska institutionen vid universitetulföra en systemafisk genomgäng oeh värdering av den publiceradevetenskapliga litteraturen inom detta område. Attkiropraktik är en verksamhet som möter ett ökat förtroende bekräftas avkontakter som kommittén haft under arbetets gång - inte bara med människor utei samhället utan även med personal inom hälso- och sjukvården. Detsamma visaren undersökning som SCB genomfört för alternativmedicinkommitténs räkning. Emellerfidtycks också finnas en utbredd okunnighet om t.ex. kiroprakfi-kens begränsningaroch många människor uppsöker kiropraktorer för skilda sjukdomar, som dessarimligen inte kan behandla med framgång. Vi har i dessutom deninternationellt sett unika situationen, att många som är verksamma som kiropraktorersaknar utbildning i egenfiig mening. Motdenna bakgrund har det framstått som viktigt för alternativmedicinkommitténatt undanröja olika hinder vid pafienternas behandlingsval, men också att lyftafram kvalitets- och säkerhetsaspekter på verksamheten. Det är alltså omtanke ompatienternas situation och önskemål som ligger bakom förslagen. bedömt bl.a. åtgärder som kan förbättra samarbetet mellan främst kiropraktorer,läkare och sjukgymnaster som angelägna. Olikayrkesutövare inom området behandling tillämpar sin egen nomenklatur föri princip samma företeelser. har anslutit sig tillläkarnas och sjukgymnasternas terminologi. För det som är typiskt för kiropraktiken,nämligen behandlarens handgrepp och snabba tryck mot patientens leder, har häranvänts begreppet manipulation. Manipulafionsbehandlinghar allmänt betraktats med viss skepsis från medicinskt vetenskapligt håll.Genomgången av den vetenskapliga litteraturen om behandlingsmetoden tycks dockvisa, att del föreligger en - visserligen begränsad men ändå övertygande -terapeutisk effekt av sådan behandling vid länd- eller bröstryggsbesvär.Behandlingen är inte riskfri, men bedöms som säker om den utförs underbetryggande förhållanden, t.ex. vad gällerden diagnostiska kompetensen. Skaderisken vid manipulation av hals- Prop.1988/89:96 kotpelaren motiverar att just denna typen av behandling kringgärdasmed särskilda regler fill skydd för patienterna. ISverige tillämpas manipulation i viss utsträckning av en del ortopedmedi-cinsktinriktade läkare och sjukgymnaster. Det gäller vid behandling av funktionsstörandesmärtor från rörelseorganen och metoden är då erkänd avmyndigheterna, bl.a. i ersättningssammanhang. När i princip samma behandlingutförs på andra indikationer eller av personer som inte hänförs till hälso- ochsjukvårdspersonalen, anses detta formellt som kvacksalveri. Mot den bakgmndenhar klargöranden i just frågorna om behandlingsområdet och yrkesutövarensformella oeh reella kompetens varit särskilt viktiga. Underde har skett förändringar såväl inom kiropraktiken som inom denetablerade hälso- och sjukvården i riktning mot större förståelse ochsamförstånd. Dr's of Chiropractic har successivt fält ett ökat internationellterkännande. kan noteras att dessa kiropraktorer mer oeh mer anammatdet naturvetenskapliga synsättet och klart inriktat sig pä enbart behandlingenav vissa funkfionsrubbningar i rörelseorganen. Det är en utveckling som i alltväsentligt innebär en anslutning till den ortopediska medicinen och somöverbryggat mänga av de tidigare meningsmotsättningarna med läkarna.Klargöranden på denna punkten har också gjort det möjligt att enas kring ettförslag, om hur kiropraktikens verksamhetsområde skall definieras och om vilkaindikationer resp. kontraindikationer för behandling, som kan anses gälla.Beträffande den formella kompetensen kan konstateras, att Dr's of Chiropracticgenomgår en gedigen 4-5-årig högskoleutbildning, som internationellt bedömtshålla god kvalitet. Denna utbildning har även granskatsav svenska myndigheter och i sina prekliniska delar befunnits likvärdig med densvenska läkarutbildningen. Alternativmedicinkommitténhar således kommit fram till att Dr's of Chi-ropractic:s utbildning ochkliniska verksamhet är av så kvalificerad art, att det är motiverat med ett samhällserkännande.Kommittén framhåller, att dessa kiropraktorer skall ses som en kompletterandespecialresurs för människor med ryggsjukdomar och att de därmed utgör ettterapeutiskt tillskott till den svenska hälso- och sjukvården. Ett huvudmotivför kommitténs val av behörighetsreglering har varit att legitimation i det härfallet fyller ett väsentligt informationsbehov som en sorts vamdeklaration, iförsta hand till patienternas vägledning, men också gentemot de landsting som iframtiden kan komma att vilja anställa eller eljest anlita personer medkvalificerade kunskaper i manipulationsbehandling. Som en ytterligare garantiför att yrkesutövaren verkligen har de kvalifikationer som krävs för yrket,föreslås att yrkesbeteckningen "legitimerad kiropraktor" ges ett straffsanktioneratskydd, vilket också bör bli en trygghet för patienterna. Villkoren för legitimationskall enligt kommitténs förslag vara godkänd teoretisk utbildning, kunskaper i svensk hälso- och sjukvårdslagstiftning och praktisk tjänstgöring i den svenska sjukvården resp. på svensk kiropraktor mottagning. Den praktiska tjänstgöringen skall fullgöras inom en total tids ram, som motsvarar handledd heltidstjänstgöring enligt vad socialsty- 21 relsen närmare skallbesluta om. Avsikten med detta förslag är också att Prop. 1988/89:96 läggagrunden för ett kommande gott samarbete mellan kiropraklorerna och andragrupper av hälso- och sjukvårdspersonal.