prop · GC0318 · 1988-12-31 00:00:00 — Enligt denregeln skall vad som föreskrivs i TF om rätt att ta del av handlingar hosmyndighet gälla också handlingar hos de organ som upptas i en bilaga tilllagen, i den mån handlingarna hör till den verksamhet som nämns där. De ibilagan angivna organen skall jämställas med myndigheter vid tillämpningen avsekretesslagen. De nya reglerna träder i kraft den (SFS1988:836). Skälenför mitt förslag: Principen om handlingsoffentlighet gäller ifråga omteleverkets verksamhet med uppbörd av mottagaravgifter, lika väl som inom annanverksamhet hos myndigheter. På området gäller emellertid även regler om sekretess.I 9 kap. 8 § tredje stycket sekretesslagen före- Prop. 1988/89: 18 skrivs nämligen attsekretess utom i vissa fall som saknar intresse i detta sammanhang gäller hospostverket, och annan myndighet somhandhar allmän samfärdsel för uppgift som angår enskilds förbindelse medsamfärdselverksamheten, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den'enskilde lider skada eller men (s.k. samfärdselsekretess). Sekretessregelninnehåller alltså ett s. k. omvänt skaderekvisit, vilket innebär en presumtionmot att lämna ut uppgifter. Enligt lagmotiven skall uppgifter om innehav av TV-apparatinte lämnas ut, om utlämnandet typiskt sett upplevs som en nackdel för denenskilde, såsom fallet är när uppgiften begärs för indrivningsändamål (prop.1979/80:2 Del A s. 275). Denverksamhet med uppbörd av avgifter som i fortsättningen kommer att skötas av RIKABinnefattar som tidigare nämnts myndighetsutövning mot enskilda. Goda skäl kandärför åberopas för att handlingsoffentlighet skall tillämpas hos bolaget idess ärenden om avgifter. En sekretessregel motsvarande den nyssnämnda somgäller för skulle dock i praktiken innebära en så kraftigbegränsning i möjligheterna till insyn i bolagets verksamhet att man kanifrågasätta om en regel om handlingsoffentlighet vore meningsfull. Regelni 9 kap. 8 § sekretesslagen om samfärdselsekretess är inte utformad så att denblir direkt tillämplig i RIKAB:s verksamhet om bolaget förs upp påförteckningen i bilagan till sekretesslagen över enskilda organ hos vilkaprincipen om handlingsoffentlighet gäller. För detta krävs en uttryckligföreskrift i sekretesslagen. Enligt min mening bör viss sekretess gälla i bolagetsverksamhet. Exempelvis kan det finnas skäl att hemlighålla integritetskänsligauppgifter om att någon har underlåtit att anmäla innehav av TV-mottagare elleratt betala TV-avgift. I enstaka fall kan det också finnas skäl att skydda enperson från förföljelse genom att hemlighålla personens adress så som ärmöjligt i fråga om uppgifter i myndighetsregister med stöd av bestämmelser i 7kap. 15 § sekretesslagen (jfr prop. 1987/88:41 s. 9 f). Det finns däremot inteanledning att mera generellt hemlighålla RIKAB:s uppgifter om innehav av TV-mottagare.Om man jämför bolagets verksamhet med vad ett affärsdrivande samfärdselverk somteleverket gör, får också konstateras att verksamheten är speciell och begränsad.Vissa av de skäl som ligger till grund för sekretesskyddet av enskildasförbindelser med har därför inte någon motsvarighet när det handlarom verksamheten hos RIKAB. Det är mot den angivna bakgrunden inte påkallat attsekretessen för uppgifter hos RIKAB sträcker sig lika långt somsamfärdselsekretessen hos gör. Sammanfattningsvisanser jag att principen om handlingsoffentlighet bör gälla hos RIKAB i bolagetsärenden om TV-avgifter, påminnelseavgifter och tilläggsavgifter. Sekretessskall dock gälla för uppgift om enskilds personliga eller ekonomiskaförhållanden, om det kan antas att denne eller någon honom närstående liderskada eller men om uppgiften röjs. Regler om detta bör tas in i sekretesslagen. 5.8.3 Det finansiellasamordningsansvaret för rundradiorörelsen Prop.1988/89:1! Mittförslag: SR skall utöva det finansiella samordningsansvaret för rundradiorörelsen.I detta ingår att SR skall svara för förvaltningen av de belopp avseende TV-avgifter,påminnelseavgifter och tilläggsavgifter som RIKAB uppbär. Därvid skall dockgälla att medlen skall placeras på räntebärande räkning hosriksgäldskontoret. RIKABskall till överföra influtna avgiftsbelopp. Riksgäldskontoretskall även fortsättningsvis på marknadsmässi-ga villkor tillhandahålla detrörelsekapital som rundradiorörelsen behöver. Det bör liksom nu ankomma påregeringen att fastställa ramen för upplåningen. SR skall fr.o.m.den för statens räkning förvalta krediten. möjligheter tillupplåning hos skall upphöra och den aktuellaskulden avföras från verket. : SR bör i fortsättningen inneha det finansiella samordningsansvaretför rundradiorörelsen inkl. förvaltningen av influtna avgiftsmedel. SR:suppgift bör vara att utöva detta ansvar så att bästa möjliga utfall uppnås förrundradiorörelsen. Bl.a. bör räntemässig bevakning av intäkterna ske istället för som med långa tidsintervall. SR anser att staten börreglera hur samordningsansvaret skall fullgöras och förordar att statsmakternaformellt fastställer dels att SR innehar samordningsansvaret, dels vad ansvaretinbegriper. Enligt SR bör i detta ingå bl. a. att görabedömningar av rundradiorörelsens kostnads- och intäktsutveckling och av mottagaravgifternasstorlek. Rundradiorörelsens medelbör enligt SR förvaltas i enlighet med förvaltningsbestämmelser, vilkaupprättas av företagets styrelse och fastställs av regeringen. Bestämmelsernabör ange bl.a. grunderna och sättet för hur likvida medel skall placeras. SR anser att begreppetfond i rundradiosammanhang bör avskaffas. I stället bör benämningenrundradiorörelsens resultatkonto användas. Remissinstansernatillstyrker i huvudsak SR:s förslag. Kammarkollegiet understryker vikten av atthanteringen av avgiftsintäkterna sköts så rationellt som möjligt och att förräntningenhelt tillgodoförs rundradiorörelsen. Skälen för mitt förslag: TV-avgifternautgör tillsammans med påminnelseavgifter och tilläggsavgifter offentliga medelav betydande omfattning. Hur medlen skall förvaltas utgör därför en viktigfråga. När det gäller placeringenav medlen är det av stor betydelse att en god avkastning uppnås men det ärockså mycket viktigt att medlen placeras på ett sätt som ger god säkerhet. Motdenna bakgrund har jag funnit att den gynnsammaste lösningen är att medlenplaceras hos ett statligt organ, . Kontoret ansvarar förstatens upplåning men tar också emot medel för inlåning. I och med att kontoretdärvid kan erbjuda marknadsmässiga villkor säkerställs en god avkastning. Mitt förslag rörandemedelsplaceringen innebär att influtna avgiftsme- Prop. 1988/89: 18 del skallplaceras på räntebärande räkning hos . Räntan bör vara marknadsmässig,dvs. SR bör erbjudas lika fördelaktiga villkor vid olika placeringsalternativsom de statliga affärsverken. På grund av att medlen skall placeras hosriksgäldskontoret bör RIKAB i lag åläggas att till kontoret överförade avgiftsbelopp som bolaget uppbär. Riksgäldskontoretsuppgift i detta sammanhang liknar en banks hos vilken medel kan sättas in påolika konton. Uppgiften att svara för hur avgiftsmedlen förvaltas, dvs. att medhänsyn till det behov av likviditet som rundradiorörelsen har välja mellan deolika placeringsalternativ som erbjuder, bör ligga på denpart i rundradiorörelsen som utövar det finansiella samordningsansvaret. är den part i rundradiorörelsen som disponerar merparten avavgiftsmedlen. Koncernen har därför också ett särskilt intresse av att detfinansiella samordningsansvaret utövas på bästa och effektivaste sätt. Attanförtro SR detta ansvar, inkl. uppgiften att svara för medelsförvaltningen,har jag därför funnit vara den mest ändamålsenliga lösningen. SR:s egetintresse för uppgiften, såsom det dokumenterats i företagets skrivelse i dennafråga, har ytterligare stärkt min uppfattning i detta avseende. Ianslutning till vad jag nu har sagt villjagnämnaatt begreppet fond inte längrebör användas som benämning på överskjutande avgiftsmedel, dvs. Begreppet har inte här samma innebörd som hos andra avstaten bildade fonder av stiftelsekaraktär, som byggs upp av avgifter, utansyftar endast på en post med resultatutjämningsfunktion. Jag ämnar därför ifortsättningen använda benämningen rundradiorörelsens resultatkonto eller heltenkelt rundradiokontot. Mittförslag rörande medelsförvaltningen innebär således att de avgiftsmedel som RIKABuppbär skall placeras på räntebärande räkning hos riksgäldskontoretoch att SR skall ha ansvaret för att medlen förräntas på bästa möjliga sätt.Detsamma gäller de medel som «/7pär den 1mars . De bör utan onödigt dröjsmål föras över tillkontot hos . Televerketseventuella behållning i fråga om avgiftsmedel vid utgången av börsnarast därefter föras över till rundradiokontot. Detsamma gäller de intäktersom senare får som en följd av att gamla fordringar avseende mottagaravgifterdrivs in. I det sammanhanget kan det som lagrådet påpekat vara värt attnämna att fordringar på mottagaravgift enligt gällande avgiftslag har ansettsvara underkastade treårspreskription, när innehavaren av mottagaren är enprivatperson (högsta domstolens beslut , nr SÖ 584). Jagavser att senare återkomma till regeringen i dessa frågor. Jagövergår nu till frågan om den upplåning som behövs när det inte finns någonbehållning på rundradiorörelsens resultatkonto, dvs. när de intäkter TV-avgifternager inte förslår till de av beslutade medelsanvisningarna tillrundradiorörelsens parter och när det därför uppkommer ett underskott. Somen följd av rikdagens beslut (prop. 1986/87:109 bil. KrU 19, rskr. 184) fickteleverket fr.o.m. möjlighet att hos Prop. 1988/89: 18 riksgäldskontoretutnyttja en rödig kredit för rundradiorörelsens behov till ett belopp av högst80 milj. kr. Sedan denna ram för upplåningen visat sig vara för snäv, harteleverket genom ett regeringsbeslut fått möjlighet att fr. o. m. den1 disponera en kredit om högst 200 milj. kr. Enligtmin mening bör även fortsättningsvis svara för upplåningenför rundradiorörelsens behov, på samma sätt som kontoret gör på marknadsmässigavillkor för de statliga affärsverken. En kredit bör fr. o. m. den I mars 1989för statens räkning förvaltas av SR enligt bestämmelser som regeringenmeddelar. möjligheter till upplåning hos förrundradiorörelsens behov bör upphöra. Den skuld verket har tillriksgäldskontoret bör avföras från genom att den nya krediten tas ianspråk. Detbör som ankomma på regeringen att fastställa ramen för upplåningen hosriksgäldskontoret med beaktande av det aktuella lånebehovet. Minaförslag om medelsförvaltning och upplåning innebär att SR som en viktig del avsitt samordnings- och förvaltningsansvar får svara för rundradiorörelsenslikviditetsplanering. En annan viktig del av detta gäller utbetalningarna frånrundradiokontot, dvs. att svara för att dessa stämmer överens med riksdagensmedelsanvisningar och med de utbetalnings- och kompensationsregler som riksdagoch regering beslutat om. Ansvaret bör dock inte innefatta utbetalningarna tillradionämnden, som, är en statlig myndighet. Jag avser att senare återkomma tillregeringen även i den frågan. Ocksåuppgiften att redovisa medelsförvaltningen bör enligt min mening anses ingå idet förvaltningsansvar som jag anser att SR bör ha. ochriksgäldskontoret samt övergångsvis även bör lämna SR det underlagsom behövs för redovisningen. Jag ämnar senare återkomma till regeringen därom. Idetta sammanhang vill jag påpeka att också upplåningsverksamheten givetvisbehöver redovisas. Somjag har nämnt har ingen part i rundradiorörelsen någotuttryckligt ansvar för att det görs bedömningar av rundradiorörelsens samladekostnads- och Intäktsutveckling och av hur stort avgiftsuttaget bör vara påkort och lång sikt. I ett finansiellt samordningsansvar för rundradiorörelsenbör även denna uppgift ingå. SR bör alltså svara för dessa bedömingar. Somjag har nämnt i inledningen till den allmänna motiveringen (avsnitt 5.1) börstaten sluta ett särskilt avtal med SR om det finansiella samordningsansvaretför rundradiorörelsen. Televerkethar anvisats avgiftsmedel för att täcka kostnaderna för avgiftsuppbörd ochavgiftskontroll t. o. m. utgången av . Som en följd av att RIKAB under år1989 kommer att börja överta dessa uppgifter från samt mina förslagi denna proposition behöver RIKAB få tillgång till en del av dessa medel. Regeringen,eller efter beslut av regeringen , bör därför be- ' myndigasatt till SR för RIKAB:s räkning utbetala avgiftsmedel som anvisats televerketför avgiftsuppbörd och avgiftskontroll. När det gäller RIKAB:sbehov av verksamhetsmedel har SR avgett enanslagsframställning. De förslag från min sida som denna föranleder ämnar jaglägga fram för regeringen vid min anmälan till budgetpropositionen 1989. Avslutningsvis vill jagnämna att RIKAB:s behov av medel för återbetalning av TV-avgiftsbelopp börkunna tillgodoses genom att SR för RIKAB:s räkning från rundradiorörelsensresultatkonto lyfter de belopp som behövs. 1988/89:1! 5.8.4Revision av Radiotjänst i Mittförslag: ges rätt att granska verksamheten i RIKAB. Bolagetåläggs uppgiftsskyldighet gentemot verket. har inte lagt fram något förslag i denna fråga. framhåller i sitt yttrande över SR:s skrivelse omsamordningsansvaret för rundradiorörelsen att om verket skall granskaavgiftsuppbörden och avgiftskontrollen kräver det lagstöd. Skälenför mitt förslag: RIKAB:s uppgifter kommer att innefatta myndighetsutövning.Riksrevisionsverket bör därför få bedriva förvaltningsrevision av bolaget.Mitt förslag förutsätter en ändring i lagen (1987:519) om riksrevisionsverketsgranskning av statliga bolag och stiftelser. Ett förslag till lag till sådanändring har upprättats inom . 5.8.5övergången till det nya avgiftssystemet Mittförslag: Övergången till det nya betalningssystemet sker successivt underperioden . De nya bestämmelserna skalltillämpas för de avgiftsskyldiga efter hand som de har förts över frånteleverkets administration till RIKAB. För mottagaravgifter som uppbärs avteleverket fortsätter i huvudsak äldre bestämmelser att gälla. Anmälanav innehav av TV-mottagare skall fr. o. m. göras till RIKAB. Såvitt gäller TV-mottagaresom innehas i hotell- och pensionatsrörelser fortsätter äldre regler atttillämpas t. o. m. utgången av . Skälen för mitt förslag:Byte av huvudman för ett uppbördssystem som berör så många avgiftsbetalare somsystemet med TV-avgifter kan naturligtvis inte ske från till nästa.Under en övergångstid måste därför både och dennye uppbördshuvudmannen, dvs. RIKAB, ansva- Prop. 1988/89: 18 ra för attavgifter uppbärs. Iavsnitt 4.1 har nämnts att det är meningen att RIKAB skall övertaavgiftsuppbörden i tre etapper. Bolaget skall börja med de fyranordligaste teleområdena, fortsätta med landets östra delar ochavsluta strax /90 genom att ta över uppbörden i södra ochvästra . Ett övertagande i ett visst område kommer att innebära attbolaget övertar uppbörden för de redan avgiftsskyldiga i alla avgiftsbetalargrupper,alltså förutom hushåll exempelvis sjukhus, hotell, restauranger och andraprivata företag. Somjag nämnt tidigare fastställs enligt nuvarande avgiftslag mottagaravgiften perkalenderkvartal. Jag har också nämnt att bestämmer olikaförfallodagar för samma räkningsperiod och att av detta följer bl.a. attavgiften delvis betalas i förskott. De avgiftsskyldiga i norra kommerdärför genomgående att betala till för första kalenderkvartalet1989. Vidare kommer de avgiftsskyldiga i landets östra samt södra och västra delaratt betala till för tiden t. o. m. tredje resp. fjärdekalenderkvartalet 1989. För tiden utgång kommer däremot inteteleverket att ha anledning att ta betalt av någon. På grund av vad jag nu sagtanförde jag i lagrådsremissen att nuvarande avgiftslag borde upphöra att gällavid utgång. Lagrådetförordar ett tidigare upphörande av lagen. Jag kommer att behandla lagrådetssynpunkter närmare i specialmotiveringen (punkten 2 i övergångsbestämmelserna tilllagen om TV-avgift). Jag vill dock förutskicka att jag står fast vid att detär en lämpligare lösning att låta nuvarande avgiftslag gälla generellt ända till1989 års utgång. Genomatt vissa TV-innehavare får betala till kommer tilloch med detta års utgång både och att vara involverade iavgiftsuppbörden. För att RIKAB:s övertagande av denna skall kunna börja i mars1989, måste övergångstiden börja löpa senast den I i . Pågrund av att RIKAB skall överta avgiftsuppbörden successivt fordras det entämligen ingående reglering av vad som bör gälla . I detföljande skall jag behandla några av de principer som denna reglering bör byggapå. Denförsta frågan gäller vilka bestämmelser RIKAB skall tillämpa, de nya reglernaeller dem som finns i, nuvarande avgiftslag. Jag anser att bolaget skalltillämpa de nya reglerna redan från början. Det avgörande skälet för detta äratt den nuvarande avgiftslagen inte försetts med några motivuttalanden för attunderlätta tolkningen av bestämmelserna. Om RIKAB hade att tillämpa denna lag,skulle resultatet kunna bli att bolaget och de avgiftsskyldiga drogs in i heltonödiga tvister. RIKAB bör därför tillämpa de nya bestämmelserna,vilka följaktligen bör träda i kraft . I princip bör å andrasidan inte tillämpa de nya bestämmelserna; det är bättre attteleverket, som snart kommer att ha kopplats bort från avgiftsuppbörden,fortsätter att tillämpa de regler som man är van vid. Frånprincipen att endast skall tillämpa de gamla bestämmel- '' serna bör det göras treundantag. Det första innebär att samtliga avgifts- Prop. 1988/89: 18 skyldigaskall betala avgift som för en färg-TV. De två andra motiveras av att det intefinns någon anledning att i fortsättningen tar ut TV-avgift för satellittunersoch för plomberade TV-mottagare utanför bostadssektorn, när RIKAB inte skallgöra detta (se avsnitten 5.4.1 och 5.4.2). Medhär angivna reservationer är således min inställning att både de gamla och denya reglerna bör gälla , de gamla för och de nyaför RIKAB. Meddetta går jag över till nästa fråga, nämligen vilken metod som bör användas föratt en viss avgiftsskyldig skall bli underkastad de nya reglerna. Dennafråga har ingen relevans för de nya TV-innehaven. För den som i början av nästaår inte är skyldig att betala mottagaravgift men som efter den blir TV-innehavare,bör de nya reglerna bli tilllämpliga. Han bör alltså anmäla TV-innehavettill RIKAB och inte till . Gällande avgiftslags regel omanmälningsskyldighet till bör därför upphöra att gälla från och medden . FlertaletTV-innehavare kommer emellertid att få betala till RIKAB efter att tidigare havarit skyldiga att betala till . När det gäller dessa innehavareuttalade jag i lagrådsremissen att bolagets successiva övertagande avavgiftsuppbörden måste få till följd att en avgiftsskyldig blir underkastad denya bestämmelserna först genom att bolaget bestämt avgiftsperioder för honom. Somjag nämnt i avsnitt 5.7.1 delar jag lagrådets uppfattning att det är ennaturlig ordning att RIKAB i ett sammanhang dels beslutar att en person äravgiftsskyldig, dels fastställer de avgiftsperioder som skall gälla förpersonen i fråga. Först genom det momentet kan alltså den avgiftsskyldigeanses ha förts över frän till RIKAB:s administration. Ivissa avseenden innebär de nya bestämmelserna materiella förändringar. En avdessa, som skärper avgiftsskyldigheten, motiverar en särskild övergångsbestämmelseför att det skall kunna godtas att en viss avgiftsskyldig blir underkastad denya reglerna genom ett beslut av RIKAB. Vad jag åsyftar är innehav av sådana TV-mottagaresom är avsedda att användas av tillfälliga gäster i en viss hotell- ellerpensionatsrörelse. Enligt gällande lag omfattar avgiften för en sådan mottagarealla mottagare i rörelsen. Mitt förslag i avsnitt 5.5.3 innebär emellertid attdet i fortsättningen skall betalas avgift för var tionde mottagare. Om dennaregel sattes i kraft redan den skulle för hotellens vidkommandeföljden bli, att hotell i fråga om vilka hade kvar uppbördenhänfördes under en gynnsammare regel än de hotell som RIKAB hade övertagituppbörden för. Det bör inte införas en reglering som på detta sättdiskriminerar mellan olika hotell. För hotellen bör därför principen att enavgift täcker ett obegränsat antal mottagare ha fortsatt giltighet till och medutgången av , dvs. fram till dess att hela avgiftsuppbörden har förtsöver till RIKAB. Avslutningsvisvill jag något beröra den s.k. pejlingen, dvs. Som jag nämnt i avsnitt 3.7 får enligt nuvarandebestämmelser bedriva f>ejling till och med utgången av juni har i sinanslagsframställning för föreslagit att Prop. 1988/89: 1! verketsuppdrag att bedriva pejling förlängs års utgång. Jagdelar uppfattning att verket bör få bedriva särskild avgiftskontrollända till utgången av . Därmed kan fortsätta att pejla i denutsträckning som behövs, innan RIKAB tar över verksamheten helt. Jagavser att senare föreslå regeringen att giltighetstiden för förordningen(1980: 287) om försöksverksamhet med särskild kontroll av innehav av TV-mottagarefödängs till och med utgången av . Ienlighet med vad jag nu anfört har inom upprättatsförslag till 1. lagom TV-avgift, 2. lag om ändring i lagen(1978:478) om avgift för innehav av televisionsmottagare, 3. lag om ändring i radiolagen(1966:755), 4. lag om ändring i sekretesslagen(1980:100), 5. lag om ändring i lagen(1988:836) om ändring i sekretesslagen (1980:100), 6. lag om ändring i lagen(1987:519) om granskning av statliga aktiebolag ochstiftelser. 4 och 5 är upprättade efter samråd med chefen förjustitiedepartementet och förslaget under p. 6 efter samråd med chefen för . Förslagenhar granskats av lagrådet. 7.1 Förslaget till lag om TV-avgift Lagenbehandlar det nya systemet för betalning av TV-avgifter. När det gäller lagens disposition har lagrådets synpunkter följts. Först behandlas därför reglerna om avgiftsskyldigheten (13 §§), bl.a. den praktiskt vikti ga hushållsavgiftsregeln (2 § första stycket). Härefter följer i 4 6 §§ regler om undantag från avgiftsskyldigheten. Hur TV-avgiften skall betalas be handlas i 7 §. En regel om skyldighet att anmäla innehav av TV-mottagare finns i 8 §. Vidare finns det regler om bl. a. handläggningen av avgiftsären den (1416 §§) och om verkställighet (17 §). Det finns också regler som ger RIKAB rätt att bedriva särskild avgiftskontroll genom pejling (25 28 §§). Dessa avses ersätta nu gällande regler i förordningen (1980:287) om försöksverksamhet med särskild avgiftskontroll av innehav av televi sionsmottagare. Lagen avslutas med ett antal övergångsbestämmelser. Här regleras vad som skall gälla , RIKAB kommer att successivt från 79 1988/89:1! Densom innehar en TV-mottagare skall betala TV-avgift för mottagaren tillRadiotjänst i . Iparagrafen fastslås principen att den som innehar en TV-mottagare är skyldigatt betala TV-avgift till Radiotjänst i (). Vaden TV-mottagare är och vad som ligger i begreppet innehav i detta sammanhanghar behandlats i den allmänna motiveringen i avsnitt 5.3. Idet remitterade förslaget gjordes det i I § andra stycket en hänvisning tillbestämmelsen om när avgiftsskyldigheten upphör (7 § första stycket i detremitterade förslaget). Avsikten med detta var att redan från början göra klartatt avgiftsskyldigheten inte har något absolut samband med att en TV-mottagarefaktiskt innehas. I sammanhanget hänvisades också till rättsfallet NJA 1987 s.916 om hur begreppet innehav i nuvarande avgifts-lag har tolkats. mening är det onödigt att i paragrafen hänvisa till bestämmelsen omnär avgiftsskyldigheten upphör. På grund av vadlagrådet anfört görs det i lagtexten inte någon hänvisning till den berördabestämmelsen (11 § första stycket i propositionens lagförslag). Församtliga TV-mottagare som är avsedda att användas i innehavarens hushållbetalas en enda TV-avgift. En enda avgift betalas också för samtliga TV-mottagaresom 1. finnspå samma butiks- eller demonstrationsställe för mottagare, eller 2. finnsinom samma sjukhus, vårdanstalt eller inrättning av liknande slag, om TV-mottagarna är avsedda att användas av dem som får vård. Idenna paragraf regleras de fall där betalning av avgift för en TV-mottagaretäcker innehav av ett obegränsat antal mottagare. Vad som föreskrivs iparagrafen har behandlats i den allmänna motiveringen i avsnitten 5.5.1 och5.5.2.