prop · GC03124 · 1988-12-31 00:00:00 — Förordnandeenligt 27 kap. 9 § om kvarhållande av försändelse må. där detkan befaras att inhämtande av rättens beslut skulle medföra sådan tids- Förordnandeenligt 27 kap. 9 § om kvarhållande av försändelse/år meddelasav åklagaren om det kan befaras att inhämtande av rättens beslut skul- 7 1988/89. utdräkt eller annan olägenhet, som är av väsentligbetydelse för utredningen, meddelas av undersökningsledaren eller åklagaren. Isådant fall skall anmälan som avses i tredje stycket av samma paragraf görashos den som meddelat förordnandet; denne har jämväl den prövningsskyldighet somdär omförmäles. le medföra sådan tidsutdräkt eller annan olägenhet som ärav väsentlig betydelse för utredningen. I sådant fall skall anmälan som avsesi tredje stycket av samma paragraf göras hos den som har meddelat förordnandet.Denne har även den prövningsskyldighet som där sägs. 1988/89:124Bilaga 2 Tillstånd enligt 27 kap. 16 § Ullavhörande av te-lejönsamtal må meddelas, ändå att för brottet är stadgatlindrigare straffan fängelse . Finnes det vara av synnerlig vikt för utredningen, allexpedieringen av samtal UU och från telefonapparat, som innehaves av den som skäligenmisstankes för brottet eller eljest kan antagas komma att begagnas av honom, inställesellerfördrö-Jes eller att telefonapparaten av-stänges för samtal eller attuppgift från telejonanstalt lämnas å samtal, som expedierats eller beslälllstill och från nämnda telefonapparat, äge rätten, på yrkande av undersökningsledareneller åklagaren, meddela tillstånd lill sådan åtgärd. Giltighetstiden för tillstånd tiU avhörande avtelefonsamtal eller lill åtgärd som avses i andra stycket må bestämmas lill högslen månad från den dag. då tillståndet delgavs lelefonanstaltens föreståndare. Kan det befaras att inhämtande av rättens tillstånd tillavhörande av telefonsamtal eller till åtgärd som avses i andra stycket skullemedföra sådan tidsutdräkt eller annan olägenhet, som är av väsen-1ig betydelseför utredningen, må förordnande om åtgärden medde- Hemlig telefonavlyssning får användas även om för brottetär stadgat lindrigare straff än fängelse . Kan det befaras att inhämtande av rättens tillstånd tillhemlig telefonavlyssning skulle medföra sådan tidsutdräkt eller annan olägenhetsom är av väsentlig betydelse för utredningen, får förordnande om åtgärdenmeddelas av åklagaren. las av undersökningsledaren eller åklagaren. Prop.1988/89:124 Bilaga 2 Harundersökningsledaren eller åklagaren förordnat om beslag med stöd av 3 § dennalag eller förordnat att sådant beslag skaU bestå eller meddelat förordnandeJämlikt 4 eller 5 §. skaU skriftlig anmälan därom, med angivande av skälen, ofördröjligengöras hos rätten, som har att skyndsamt upptaga ärendet UU prövning. Finnerrätten att förordnandet icke bör äga bestånd, skall rätlen upphäva förordnandet. Om åklagarenhar meddelat förordnande jämlikt 4 eller 5 § skall det ofördröjligen anmälashos rätten. Anmälan skaU vara skriftlig och innehålla skälen för förordnandet.Rätten skall skyndsamt pröva ärendet. Finner rätten att förordnandet inte börbestå, skall den upphäva förordnandet. Denna lagträder i kraft den Lag om ändring i lagen (1975:1360) om tvångsåtgärder i Prop.1988/89:124 Bilaga 2 Härigenomföreskrivs att 3 5 §§ lagen (1975:1360) om tvångsåtgärder i spaningssyfte ivissa fall skall ha nedan angivna lydelse. Mot uUänning som avses i I §får rätten besluta om hemlig telefonavlyssning för ändamål som avses i 2 § första stycket. För ändamål som avses i 2 § första stycket kan rätten, omsynnerliga skäl föreUgger, meddela polismyndighet tillstånd alt taga del avsamtal till och från telefonapparat, som innehaves eller eljest kan antagaskomma all begagnas av utlänning som avses i I §. Rätten kanför ändamål som avses i 2 § första stycket, om synnerliga skäl föreligger, ävenmeddela polismyndighet tillstånd att närmare undersöka, öppna eller granskapost- eller telegrafförsändelse, brev, annan sluten handling eller paket somhar ställts till eller avsänts från utlänning, som avses i 1 §, och som påträffasvid husrannsakan, kroppsvisitation eller kroppsbesiktning eller som finns hospost-, telegraf-, järnvägs- eller annan befordringsanstalt. I tillstånd som avses i andra stycket kan rätten förordna,att i tillståndet avsedd försändelse, som ankommer till befordringsanstalt,skall kvarhållas till dess den närmare undersökts, öppnats eller granskats.Förordnandet skall innehålla underrättelse att meddelande om åtgärden ej fårutan tillstånd av den som har begärt åtgärden lämnas avsändaren, mottagareneller annan. Tillstånd som avses i 3 § skall meddelas att gälla visstid ej överstigande en månad. Tiden räknas, vid tillstånd tilltelefonavlyssning från den dag tillståndel delgavs lelefonanstaltensföreståndare och i övriga fall från den dag tillståndet meddelades. Tillstånd som avses i 3 § andra stycket skall meddelas attgälla , ej överstigande en månad, från den dag tillståndet meddelades. Fråga om tillstånd prövas av påyrkande av . Rätlens avgörande sker genom slutligt beslut.Sådant beslut går i verkställighet. 1 fråga om förfarandet äger i övrigtbestämmelserna i om förfarandet vid rättens prövning avfråga som under förundersökning i brottmål uppkommit om åtgärd enligt 27 kap.16 § nämnda balk motsvarande tillämpning. Fråga om tillstånd som avses i 3 § tas upp av Stockholmstingsrätt pä framställning av . Rättens avgörande sker genomslutligt beslut. Sådant beslut går i verkställighet. I fråga omhemlig telefonavlyssning gälleri övrigt bestämmelserna i 27 kap. 16 och 18 §§.19 § andra stycket och 20 § i till-lämpliga delar. Prop.1988/89:124Bilaga 2 Uppteckning som ägt rum vid telefonavlyssning får ejgranskas av annan än rätten, rikspolisstyrd-sen, polismyndighet eller åklagare.Innehåller uppteckningen något som ej är av betydelse för det ändamål somföranlett avlyssningen, skall den i sådan del efter granskningen omedelbar!förstöras. Försändelse eller annan handling som omfattas av tillståndenligt 3 § får ej närmare undersökas, öppnas eller granskas av annan änrätlen, , polismyndighet eller åklagare. Handling varom härär fråga skall undersökas möjligt. När undersökningen har slutförts,skall försändelse som finns hos befordringsanstalt tillställas den till vilkenförsändelsen är ställd och annan handling återlämnas till den hos vilkenhandlingen påträffats, om ej beslag sker enligt därom gällande bestämmelser. Upptagning eller uppteckning som gjorts vid hemligtelefonavlyssning får ej granskas av annan än rätten, ,polismyndighet, åklagare eller offentligt ombud vid dennes medverkan enligt15 § ivångsmedelslagen. Försändelse eller annan handling som omfattas av tillståndenligt 3 § fär ej närmare undersökas, öppnas eller granskas av annan änrätten, , polismyndighet, åklagare eller offentligt ombudvid dennes medverkan enligt 15 eller 16 § tvångsmedelslagen. Handling varomhär är fråga skall undersökas möjligt. När undersökningen harslutförts, skall försändelse som finns hos befordringsanstalt tillställas dentill vilken försändelsen är ställd och annan handling återlämnas till den hosvilken handlingen påträffats, om ej beslag sker enligt därom gällandebestämmelser. Denna lagträder i kraft den 5 Förslag till ; Prop. Lagom ändring i bevissäkringslagen (1975:1027) för skatte- ocli Bilaga 2avgiftsprocessen Härigenomföreskrivs i fråga om bevissäkringslagen (1975:1027) för skatte- ochavgiftsprocessen de/5att 18 21 §§ skall upphöra att gälla, dels att 26 § skall ha nedan angivna lydelse. 26§ Framställning enligt 15 § första stycket och enligt 25 § upptages av den länsrättsom , då framställningen göres, har att pröva den granskades taxeringtill skatt enligt lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt. Finnes ej behöriglänsrätt enligt vad nu har sagts, är länsrätten i det län behörig, där beslutom säkringsåtgärden skall verkställas eller har verkställts. Behörigatl pröva framställning enligt 18 § är länsrätten i det län där verkställighelav beslaget har ägt rum. Dennalag träder i kraft den 6 Förslag till Prop. Lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Bilaga 2 Härigenom föreskrivs i fråga om sekretesslagen (1980:100)dels att 9 kap. 9 § och 14 kap. 1 § skall ha nedan angivna lydelse, dels att ilagen skall införas en ny paragraf, 9 kap. 22 §, av nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Sekretess gäller hos allmän advokatbyrå i ärende omrättsligt biträde 1. för uppgift som det kan antas att den i-ättssökandehar förutsatt skall bli behandlad förtroligt, 2. för uppgift i övrigt om någons personliga ellerekonomiska förhål landen, om det kan antas att han lider skada eller men om uppgiften röjs. Motsvarande sekretess gäller hos publicus iverksamhet som enligt lag eller annan författning ankommer på honom.Sekretessen gäller inte uppgift om protest av växel eller check. Hos offentligt ombud i verksamhet som enligttvångsmedelslagen (1984:000) ankommer på honom gäller sekretess för uppgift omnågons personliga eller ekonomiska förhållanden. Sekretess gäller för uppgift som erhålls vid tvängsmedelsanvändningoch som enligt 1820§§ tvångsmedelslagen inie får utnyttjas. 1§ Sekretess hindrar inte att upp- Sekretesshindrar inte att uppgift lämnas till regeringen eller gift lämnas till regeringen eller Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. 1988/89: 124 Sekretess hindrar inte . Sekretess hindrar inte heller att uppgift lämnas till annan heller att uppgift lämnas till annan myndighet, om uppgiftsskyldighet myndighet, om uppgiftsskyldighet följer av lag eller förordning. följer av lag eller förordning. gift för vilken gäller sekretess enligt 9 kap. 22 § får dock intelämnas vidare. Dennalag träder i kraft den Sammanfattning av Pop. Beträffandetelefonavlyssning, telefonövervakning och kontroll av telex föreslårkommissionen följande. Telefonavlyssningbör inte som tillåtas endast vid misstanke om fullbordat grovtnarkotikabrott och grov varusmyggling av narkotika utan också vid försök,förberedelse och stämpling lill sådana brott. Dengrad av misstanke som krävs för beslut om telefonavlyssning bör sänkas från "skäligenmisstänkt" till "kan misstänkas". Vissamöjligheter bör införas att få beslut om avlyssning av viss telefon utan attmisstanken kan knytas till viss person. Mobiltelefoneromfattas redan av gällande regler. Däremot bör bestämmelser om avtappning avtelex införas. Telefonövervakningbör införas som särskilt tvångsmedel. Däremot föreslås åklagare få rätt att interimistiskt besluta omtelefonkontroll under lid som inte är tjänstetid. Bandupptagningarfrån telefonavlyssning bör sparas till dess lagakraftägande dom föreliggereller utredningen eljest avbryts. Kommissionendiskuterar också frågan om s. k. överskottsinformation. Vi är närmast av denuppfattningen att polisen måste kunna utnyttja alla de upplysningaravlyssningen ger. Kommissionenbehandlar därefter annan hemlig avlyssning. Vadförst gäller mikrofoner som någon bär på sig finns inget lagligt hindermot alt polisen använder sådana. Det har också förekommit. Detkan i undantagsfall uppstå situationer då metoden är lämplig. Det kan vara föratt skydda en polis eller för att säkra bevis. Vi finner av närmare angivnaskäl att invändningarna mot metoden inte väger särskilt tungt. Beslut i sådanafrågor bör i regel fattas av åklagaren. Hemligavlyssning med planterade mikrofoner kan inte lagligen förekomma. Kommissionenställer sig tveksam till värdet av denna metod. Det finns betydande praktiskasvårigheter. Det är förhållandevis enkelt att neutralisera metoden. Den innebärockså allvarliga integritelshot. Kommissionen drar slutsatsen att fördelarna inteväger upp nackdelarna och att metoden inte bör tillåtas. Polisenkan använda kikare samt film- och stillbildskameror för övervakningsändamål. TV-övervakningfår däremot inte äga rum ulan atl man upplyser om det. För övervakning av platssom är upplåten för eller används av allmänheten krävs länsstyrelsenstillstånd. Kommissionenföreslår att lagen om TV-övervakning ändras så att den inte gäller kameror sompolisen använder vid spaning och utredning av narkotikabrott. Därigenom fårpolisen samma möjligheter att använda TV-kameror som annan optisk utrustning. Förteckning över remissinstanser som yttrat sig Prop. över tvångsmedelskommitténs slutbetänkande och '' "nr 5 Slutbetänkandetoch PM nr 5 har remissbehandlats gemensamt. Yttranden har avgetts av justitiekanslern(), hovrätten över och , hovrätten för ,kammarrätten i , , riksåklagaren (),(), , , Malmötingsrätt, länsrätten i , länsrätten i län,polisstyrelsen i , polisstyrelsen i Göteborgspolisdistrikt, polisstyrelsen i polisdistrikt, polisstyrelsen iNorrköpings polisdistrikt, polisstyrelsen i polisdistrikt, brottsförebygganderådet, datainspektionen, , , generaltullstyrelsen, (), juridiska fakultetsnämnden vid , utredningen (Ju1979:09) om skydd för företagshemligheter, utredningen (Fi 1973:01) omsäkerhetsåtgärder m.m. i skatteprocessen (USS), ombudsmän (),, . ,Föreningen revisorer revisorsamfundet. i (LO), (), , Samhällsvetare och Ekonomer(), , Medborgarrättsrörelsen, Svenska Avdelningen avInternationella . RÅhar bifogat yttranden från åklagarmyndigheterna i , ochMalmö åklagardistrikt, länsåklagarmyndighelerna i och Värmlandslän, länsåklagarmyndighelen i och samt frånlänsåklagaren för speciella mål. har bifogat ett yttrande från . Sammanfattningav förslag från utredningen om Prop-1988/89:124 har vi i S\eriiie en lag om TV-övervakning. Lagenssyfte ar att ge enskilda ctt långtgående skydd mot integiitetskränkningar. Desshuvudprincip ;ir att övervakningen med TV-kamera inte i nägot fall får varadold och att liinsstyrcisens tillstånd kriivs fcir att få i)vervaka plats somär upplåten för eller eljest nyttjas av allmänheten. Danm;irk och ar de enda länder i Europasom lagstiftat om skydd mot integritetskräiikning;ir med optisk apparatur pii allniånplats. En allt snabbare utveckling av optisk-elektronisk teknik i förening med alltmer avancerad datorteknik for bl.a. bildbehandling har väckt frågan inom flera liindcrom behovet av integritetsskydd mot olika slags tillämpningar av dessa tekniker. Under de tio ar som lagen om IV-civervakning funnits tekniska utvecklingen nått så långt att integritetsskyddet enligt lagen riskeraratt g;i förlorat oni bestämmelserna i den inte anpassas till den modernatekniken. Det år en av anledningarna till utredningsuppdraget. En annananledning år att tiden ansetts mogen for en iintlersi)kning av hur lagen har tillämpats. De huvudfrågor som utrcdnnigen haft att ta ställning tillhar varit dessa. u Kan lagen anpassas till cn fortgående teknisk utveckling. u Kan higen garantera medborgarna tillfredssliillancleskydd mot integritetskränkningar. Kan polisens och andra myndigheters anviindning avoptisk och elektronisk övevvakningsiitrustning fä en från integritets- ocheffektivitetssynpunkt lämplig och iindaniälsenlig reglering i lag. Utredningen har vidare haft att prova vilket inflytande kommunernaoch arbetstagarna hör ha över den TV-iivcrvakning som kan bcr()ra dem. Genomden utformning lagen fått har det inte varit påkallat att vidta särskilda åtgärderför att starka dessa intressenters mflytande över tillståndsprövningen enligtlagen. Även frägor om liinsstyrcisens handläggning uv ärenden om TV-iivervakningoch om ordningen tor att överklaga beslut i sädana iircndcn har behandlats. Härtillkommer att utredningen behandlat niirings-råttsliga frågor och sett (iverlagens straff- och vitesbcstämniciscr. Utredningen har slutligen t;igit upp ett antal frågor som (iversyncngett anledning till. De har gällt regleringen av optisk övervakning av personer i lorhällandc till rcguringstormen. sekretess och tystnadsplikt för uppgifter 107 1988/89:124 Bilaga 5 om personövervakning i allmiin och enskild verksamhet samtregister enligt datalagen som kan inråttas och (öras i saniband mcclpersonövervakning. De upphovsriittsliga konsekvenser, som översynen lett framtill vad beträffar rätten att disponera iiver bildmaterial, har särskiltbehandlats. Ordet integritet i svensk rätt skiftar mycket i betydelsemellan olika rättsområden. får enskildas integritet stå tillbaka förandra samhällsintressen, ibland kan integritetsaspekterna håvd;is starkare. Medden skiftande betydelsen följer att det rättsliga intcgritctsskyddet varierarI styrka, lin gemensam utgångspunkt för detta skydd ;ir dock att enskilda har riitttill en fredad zon inom vilken han eller hon skall slippa inblandning från utomstående;andra personer och myndigheter. Utredningen har funnit att det finns mycket sofistikerad optisk-elektroniskutrustning atl tillgå på marknaden och att utrustningen förändras i takl med densnabba tekniska utvecklingen. Också inom datatekniken går utvecklingen mycketsnabbt. Används kraftfulla datorer - Jcirsedda med särskilda bildbehandlingsprogram- tillsaninians med opiisk-elektronisk utrustning kan (ivervakningen bli likaeffektiv som integritctskränkande. Utmärkande för all optisk-elektronisk utrustning som kanförmedla bildinformation om människor och händelser är att ni;in i fvsikaliskmening utnytlj;ir elektromagnetisk strålning inom olika såglängdsområden.Ljuset är en liten del av ett sådant område. Detta saniband har utgjort ettskäl för utredningen att föreslå en nv lag om optisk-elektronisk övervakningsom skall ersiitta lagen om TV-iivervakning. Eftersom TV-kameran alltjämt är detvanligaste instrumentet för personövervakning föreslås att lagen skall gällapersonövervakning med TV-kaniera och annat opliskt-elektroniskt instrument. Allainstninient som såliLnda iitnvtijar elektromagnetisk strålning pä elt siittsom nnijliggor identifiering av personer kominer att falla in under lagen,förutsatt alt instrunientci i likhci mod vad som giiller enligt lagLMi 0111 TV-ovcrvakningmanövreras frän en anii.in plats än den dår instrumentet finns. Därigenom harlagen gjorts obunden av utvecklingen inom området för optisk-elektronisk teknik. Vissa opiiskt-clektroniska insirunicnt hänförs till strälskyddslagstiftning-en.Detta innebär atl siirskilt lillsiånd behöver inhänilas frän statens strålskyddsinstitutför ;itt bl.a. cn laser som faller inom högre skydcisklass skall fa användas. Utredningen h;ir vid den tekniska unilcrsökningen funnit atlbildregister kan hiinföras till personregister enligt dalalagen, om det torsmed hjälp av ADB. Skall ett sådant register inrättas och föras krävs dårfiirsom regel ett tillstånd eller cn licens av datainspektionen. Förhud mot dold ö\'er\iikntng Slutsatsen av utredningens undersökning av inlcgrilclsskyddctoch den tek niska utrustniiige/i sanil kartläggning av hur lun.irandc lag har tillämpats är 108 Prop.1988/89:124 Bilaga 5 attdold övervakning inte skall tillåtas. Upplysning genom skylt eller på annatverksamt sätt skall lämnas om övervakningen, oberoende av om den sker påenskild eller allmän plats. Från dessa regler gäller dock två undantag,nämligen dels när övervakning sker i samband med patientbehandling inomsjukvården och dels när det är fråga om bevakning av lokaler och anläggningarinom totalförsvaret. När det gällt att sätta in integritetsskyddet enligt enlag om optisk-elektronisk övervakning i ett rättsligt sammanhang, harutredningen utgått från målsättningsstadgandet i 1 kap. 2 *) regeringsformen(RF). Enligt det stadgandet skall det allmänna bl.a. värna den enskildesprivatliv och familjeliv som den enskildes personliga ekonomiska och kulturellavälfärd skall vara grundläggande mäl för den offentliga verksamheten. Den enskilde har alltså enligt RF ett berättigat krav påatt lagen ger ett verksamt skydd mot integritetskränkningar. Detta gällerspeciellt vid övervakning på allmänna platser, där den enskilde inte harmöjlighet att påverka utformningen av övervakningen. Övervakning av sädanaplatser dit allmänheten äger tillträde skall därför även i fortsättningenkräva tillstånd. Även från denna regel görs dock undantag förbevakning av lokaler och andra anläggningar inom totalförsvaret samt vidpatientbevakning inom sjukvården. Vid sin tillståndsprövning har att görarimliga avvägningar mellan integritetsskyddet och de olika intressen som kanfinnas att anordna personövervakning på plats dit allmänheten äger tillträde.För tillstånd skall krävas att övervakningen tillgodoser ändamål som från samhållssynpunktär försvarbara. Dessa ändmål skall vara förebyggande av brott och olycksfalleller andra därmed jämförliga ändamål. Även om något av dessa syften inteföreligger kan övervakningen tillåtas, om den är av ringa betydelse frän integritetssynpunkt. För att säkerställa integritetsskyddet krävs också attkriterierna för lagens tillämpning noga preciseras. Utredningen har därförsärskilt sett över kriterierna för allmän plats, personövervakning ochövervakningsutrustning. Med hänsyn till att inspelning och lagring av bilder viden personövervakning på allmän plats ofta kan innebära allvarligaintegritetskränkningar, föreslår utredningen att sådan inspelning eller lagringskall få ske endast om man av särskilda skäl behöver dokumentera övervakningen. I alldeles speciella situationer kan behov föreligga attsnabbt få ett tillstånd Det kan t.ex. gälla inomräddningstjänsten när en 109 1988/89:124 Bilaga 5 större olycka eller brand inträffat som kan komma att ställahöga krav på räddningsarbetet. En optisk-elektronisk övervakning av olycks-eller brandplatser med angränsande områden kan därför vara ett värdefullthjälpmedel. För att göra detta möjligt bör enligt utredningensförslag kunna meddela interimistiska beslut efter muntliga ansökningar. Personövervakning i .samband med förundersökning av brott En särskild fråga har gällt polisens användning av optisk-elektroniskutrustning i samband med förundersökning av brott. Utredningens förslaginnebär att optisk-elektronisk övervakning införs som ett tvångsmedel irättegångsbalkens 27 kap. och i därtill anslutna författningar. Förslagetinnebär att regler införs som motsvarar dem som gäller för telefonavlyssning. Under arbetet med förslaget att införa optisk-elektroniskövervakning i , har utredningen kunnat konstatera att några motmålsättningsstadgandet i 1 kap. 2 § RF svarande bindande föreskrifter om skyddmot optisk-elektronisk övervakning inte finns i 2 kap. RF till skillnad frånvad som gäller telefonavlyssning. Utredningen har övervägt att föreslå enkomplettering av grundlagsskyddet i angivna hänseende men avstått från det medhänsyn till att det ankommer på Data och offentlighetskommittén (DOK) attbehandla bl.a. frågor om skyddet för den personliga integriteten enligt RF. Utredningen har inte heller ansett att det ligger inomutredningens uppdrag att överväga vilka regler som bör gälla för polisens ochandra myndigheters användning av mobila handmanövrerade kameror. Utredningensförslag upptar därför endast frågor om fjärrstyrd optisk-elektronisk övervakningsutrustning. Utredningens förslag i övrigt Bestämmelser om tystnadspliktinförs i lagen. De skall gälla när personövervakning sker med optisk-elektroniskutrustning som kräver tillstånd, utom i fall där ett beslut om tillståndmeddelats på grund av att övervakningen skall tillgodose annat än lagens huvudändamåloch övervakningen bedömts vara av ringa betydelse från integritetssynpunkt.För det allmännas verksamhet införs bestämmelser om tystnadsplikt isekretesslagen. Som en komplettering av länsstyrelsenstillsyn enligt lagen skall den som yrkesmässigt försäljer eller hyr ututrustning att användas för personövervakning på allmänna platser anmäla tilllänsstyrelsen när sådan utrustning sålts eller hyrts ut. Den som förvärvar ellerhyr utrustningen skall vara skyldig att lämna de uppgifter som näringsidkarenbehöver för att kunna fullgöra sin anmälningsskyldighet. Straffskalan i lagen vidgas tillböter eller fängelse i högst och läggs därmed på samma nivå som gäller enligt datalagen.Nuvarande lag HO upptari straffskalan bara böter. I samband med ändringen av straffskalan föreslåsatt övervakningsutrustning som används som hjälpmedel vid brott skall kunnaförverkas. skall kunnaförelägga den som ansvarar för en övervakningsanläggning att inom viss tidvidta rättelse när givna föreskrifter inte följs.