prop · GC03136 · 1988-12-31 00:00:00 — 1 annat fall har jagsvårt att se all mäklaren verkligen fullgjort sitt uppdrag på bästa sätt. Somframgått av det föregående (avsnitt 2.4) stämmer det också med utvecklingeninom EG att försäkringsmäklaren kan erbjuda sig att förmedla alla sådanaförsäkringar som uppdragsgivaren själv hade kunnat ta initiativ till. Fråganär hur pass aktiv mäklaren får vara utan att träda koncessionsreglerna förnär. Mäklaren bör vid normala kundkontakter ha rätt att upplysa om att han harkunskap om och möjlighet att förmedla även utländska försäkringar. Om handäremot vänder sig till en större krets genom annonsering eller annan reklamoch därigenom förespråkar ett visst utländskt försäkringsbolag eller en visstyp av bolag får han enligt min mening anses ha lämnat sin mäklarroll och meranses som företrädare för de bolag som han rekommenderar. Hans handlande bör dåbedömas enligt bestämmelserna i om försäkringsrörelse. proposition om koncession för försäkringsrörelse (prop. 1984/85:77 s.44) förutskickade jag att jag i samband med den kommande lagstiftningen omförsäkringsmäklare också skulle ta upp den mera allmänna frågan om vilkenverksamhet försäkringsföretag utan svensk koncession kan bedriva här i landet.Sedan dess har emellertid läget förändrats, främst genom att vi har kommit in iett skede av anpassning av det svenska regelsystemet till utvecklingen inom EG.Inom de närmaste åren måste frågor om tjänsteutbyte över gränserna m. m. tasupp i olika lagstiftningsprojekt. Jag är därför inte beredd att nu ta uppreglerna i LUF till närmare övervägande. Klart är dock att ettförsäkringsföretag utan koncession i inte får marknadsföra sinaprodukter här genom annonser eller direktreklam till svenska mäklare;bedömningen blir densamma som om marknadsföringen hade riktat sig direkt lillallmänheten. I övrigt får försäkringsinspektionen liksom i sintillsynsverksamhet bedöma från fall till fall vilken verksamhet utländskaförsäkringsföretag kan bedriva i . Mittförslag: skall återkalla registreringen för en mäklaresom inte uppfyller de uppställda kraven. Om det är tillräckligt fårinspektionen i stället meddela en varning. En återkallelse får förenas med ettföreläggande att upphöra med verksamheten. Densom, utan att vara registrerad som försäkringsmäklare, utövar sådan verksamhetsom omfattas av lagen får föreläggas att upphöra med detta. Detsamma gäller omnågon använder benämningen försäkringsmäklare utan att vara registrerad somsådan. Kommitténsförslag: Överensstämmer i sak med mitt förslag. Remissinstanserna:Remissinstanserna har inte haft något att erinra mot kommitténs förslag. Skälen för mitt förslag:Försäkringsinspektionen bör som tillsynsmyndighet få en möjlighet attåterkalla registreringen för de mäklare som inte uppfyller de krav som ställspå dem eller som inte fullgör sina åligganden enligt lagen. Inspektionen börges möjlighet att förordna att beslutet skall gälla . Om det ansestillräckligt bör inspektionen i stället kunna meddela varning. Jag återkommernärmare i specialmotiveringen till vilka förutsättningar som skall gälla föratt inspektionen skall kunna återkalla en registrering. Inspektionen bör vidare fåmöjlighet att genom ett vitesföreläggande stoppa den som, ulan att vararegistrerad som försäkringsmäklare, bedriver sådan verksamhet som omfattas avlagen. Det är då fråga om någon som inte är knuten till något försäkringsbolagoch som inte heller är registrerad som mäklare men som ändå ägnar sig åtyrkesmässig förmedling av direktförsäkring. Som jag tidigare angettbör dén som vänder sig till en försäkringsmäklare kunna lita på atl mäklarenstår fri från försäkringsgivarintressen. Främst av det skälet börförsäkringsinspektionen också få en möjlighet att ingripa mot den som användersig av benämningen försäkringsmäklare utan att vara registrerad som sådan. Detskulle t.ex. kunna vara fråga om ett utländskt företag som etablerar sig här ilandet men som inte kan registreras som försäkringsmäklare därför att företagethelt eller delvis ägs av ett försäkringsbolag. Ett sådant företag skall inte iSverige kunna använda beteckningen försäkringsmäklare. 4 Ettförenklat kungörandeförfarande hos försäkringsinspektionen Mittförslag: Reglerna om kungörande av uppgifter i försäkringsre-gistrel börförenklas efter mönster av aktiebolagslagen. Försäkringsinspektionensförslag: Överensstämmer med mitt förslag. Skälen för mitt förslag:Hos försäkringsinspektionen förs ett försäkrings-register för registrering avuppgifter som enligt FRL eller någon annan författning skall föras in iregistret. Det som förs in i registret skall med något enstaka undantagkungöras i Post- och . Bestämmelsen motsvarar dåvarandelydelse av 18 kap. 2 § aktiebolagslagen. Genom propositionen med förslag omförenklat kungörande av uppgifter i akliebolagsärenden (prop. 1984/85:38, LU12, rskr. 46) ändrades aktiebolagslagen på denna punkt. När det är fråga omregistrering av en ändring i ett förhållande som varit infört i aktiebolagsregistret,skall kungörelsen numera bara avse ändringens art, inte dess närmare innehåll.1 propositionen om ny banklagsUftning (prop. 1986/87:12, NU 36, rskr. 356)infördes med hänvisning till ändringen i aktiebolagslagen en motsvarandeinskränkning i kungörandekravet för bankinspektionen i 8 kap. 2 § bankrördsdagen(1987:617). Skälen för inspektionens kungörandeskyldighetär i grunden desamma som gäller enligt aktiebolagslagen och bankrörelselagen.Det är därför motiverat att införa samma begränsning i kungörandekravet förförsäkringsinspektionen. I vissa fall bör inspektionen dock ha möjlighet attmera utföriigt kungöra vad som ändrats i ett redan registrerat förhållande, t.ex. beträffande koncessionsutvidgningar och ändringar av aktiekapitalet. Lagtextenhar utformats i enlighet härmed. Enligt20 kap. 3 § FRL skall vad som införts i försäkringsregistret och kungjorts iPost- och med vissa undantag anses ha kommit till tredjemans kännedom. På samma sätt som skett i aktiebolagslagen och bankrörelselagenbör förevarande paragraf ändras så att den nämnda presumtionen om kännedomomfattar hela den registrerade ändringen, trots att endast arten av ändringenhar kungjorts (se prop. 1984/85:38, s. 9). Ienlighet med vad jag nu har anfört har inom upprättatsförslag till 1. lag om försäkringsmäklare, 2. lagom ändring iförsäkringsrörelselagen (1982:713). Förslagettill lag om försäkringsmäklare har som framgår av det tidigare granskats avlagrådet. Den föreslagna ändringen i försäkringsrörelselagen är enligt minmening av sådan beskaffenhet att något yttrande från lagrådet inte behöverinhämtas. 7 Specialmotivering till lag om försäkringsmäklare 1§ Med försäkringsmäklare avses i denna lag en juridisk eller fysisk person somutan atl vara beroende av försäkringsgivarintressen yrkesmässigt lill olikauppdragsgivare förmedlar direktförsäkringar från flera från varandra friståendeförsäkringsgivare. Paragrafeninnehåller en definition av vem som i lagens mening är försäkringsmäklare.Paragrafen anger därmed också ramen för lagförslagets till-lämpningsområde. Skälenför de valda avgränsningarna har angetts i den allmänna motiveringen (avsnitt3.2 och 3.3). Somframhålls i den allmänna motiveringen 'ärförmedlingsbegreppet av centralbetydelse för bestämmande av tillämpningsområdet. Uttrycket avser sådanverksamhet som syftar till alt åstadkomma att ett försäkringsavtal slutsmellan uppdragsgivaren och en försäkringsgivare. I praktiken utför mäklaren somelt led i förmedlingsarbetet en rad olika arbetsuppgifter. Som exempel kannämnas riskanalyser och rådgivning av juridisk och ekonomisk natur. Sådanverksamhet är inte i sig att anse som förmedling i lagens mening, om den skerhelt fristående från ett förmedlingsuppdrag. Den som ägnar sig enbart åt sådanverksamhet behöver således inte registreras som försäkringsmäklare. Men närdessa arbetsuppgifter ingår som ett led i en förmedlingsverksamhet, omfattas deockså av bestämmelserna i lagen. Föratt lagen skall bli tillämplig krävs att förmedlingen sker yrkesmässigt. Så ärgivetvis fallet beträffande de mäklare som driver en organiserad verksamhet i försäkringsmäklarbranschen.Även näringsidkare som har sin vanliga verksamhet inom ett annat yrkesområdekan emellertid omfattas av lagen. Av särskild betydelse förbedömningen är i dessa fall i vad mån förmedlingen är en återkommandeföreteelse och i vad mån förmedlingen av försäkringar ingår som en integreraddel i näringsidkarens övriga verksamhet. Om exempelvis en advokat vid någotenstaka tillfälle förmedlar en försäkring t.ex. i samband med en bodelnings-eller affärsuppgörelse, kan lagen inte anses tillämplig. (Beträffande banker,se nedan.) För bedömningen har det emellertid också betydelse hurnäringsidkaren marknadsför sin verksamhet. Om en näringsidkare erbjuderallmänheten sina tjänster som förmedlare av försäkringar bör lagen ansestillämplig även om förmedlingen rent faktiskt äger rum endast vid något enstakatillfälle. Karaktäristisktför försäkringsmäklarverksamheten är att mäklaren är oberoende av försäkringsgivarintressen och kan förmedla försäkring från 32 vilket försäkringsbolagsom helsl. Som jag nämnde i den allmänna motive- Prop. ringen (avsnitt 3.2) harparagrafen på lagrådets förslag förtydligats i detta Bankerhar inte sällan samarbetsavtal med en eller flera försäkringsgivare. I bankenssedvanliga ekonomiska rådgivning ingår då bl. a. att förmedla försäkringarfrån dessa bolag. Så länge verksamheten har denna karaktär, omfatlas bankeninte av lagens definition av vem som är försäkringsmäklare. Inte heller sådanaspecialombud som t. ex. bilhandlare, som kan företräda ett flertalförsäkringsgivare, omfattas av lagen. Idenna paragraf samt 3 och 4 §§ anges uttryckligen atl mäklaren kan vara enjuridisk eller fysisk person. I övriga paragrafer beskrivs mäklaren genomgåendesom en fysisk person ("Han skall..." osv.). Någon särskildbestämmelse om att reglerna i förekommande fall gäller på samma sätt för enjuridisk person har inte ansetts nödvändig. 2 §Avtalsvillkor som avviker från bestämmelserna i 13 eller 14 § får inte åberopas mot uppdragsgivaren eller någon som härleder sin rätt från honom, om uppdragsgivaren är en konsument och uppdraget avser försäk ring huvudsakligen för enskilt bruk. Avlagförslagets bestämmelser är det bara 13 och 14 §§ som är av civilrättslignatur. Som angetts i den allmänna motiveringen skall dessa bestämmelser varatvingande när uppdragsgivaren är konsument. Begreppet konsument har här sammainnebörd som i annan konsumenträttslig lagstiftning. Det syftar alltså på enenskild medborgare i egenskap av privatperson. Dettvingande skyddet gäller till förmån för uppdragsgivaren själv och för dem somhärleder sin rätt från honom. De som kommer i fråga är i första hand medförsäkradevid skadeförsäkring och förmånstagare vid livförsäkring, men skyddet gällerockså till förmån för t. ex. en panthavare som har rätt till ersättning uruppdragsgivarens försäkring. Detbör observeras alt det inte krävs att även den som härleder sin rätt frånuppdragsgivaren kan betecknas som en konsument; det är uppdragsgivarensställning som är av betydelse. Omvänt betyder det oekså att det tvingandeskyddet inte gäller till förmån för en enskild som är medför-säkrad enligt en försäkringsom har tecknats av t. ex. hans arbetsgivare. 3 §Varje försäkringsmäklare skall vara registrerad hos försäkringsin spektionen och stå under dess tillsyn. Registreringen kan avse förmedling av 1. allaslag av försäkring, 2. enbart personförsäkring, eller 3. enbart skadeförsäkring. Benämningenförsäkringsmäklare får användas bara av den som är registrerad enligt dennalag. Istycket fastslås att det är försäkringsinspektionen som är registrerings- och tillsynsmyndighet för försäkringsmäklarna. Som framgår av 17 § kan inspektionens beslut överklagas till kammarrätten. 3 1988/89. I stycket anges också deolika registreringsmöjligheter som står till buds. 1988/89:136 Begreppenpersonförsäkring och skadeförsäkring används här i samma bemärkelse som i FRL. Naturligtviskan en mäklare först registrera sig för förmedling av t.ex. personförsäkringaroch sedan ansöka om att få registreringen utvidgad till att avse alla slag avförsäkring. Om inspektionen finner att någon som har ansökt om registrering föralla slag av försäkring t. ex. har otillfredsställande utbildning i personförsäkring, kan inspektionen registrera honom enbart för skadeförsäkring. Ettsådant beslut bör inspektionen dock inte meddela utan att den sökande först harfått tillfälle att återkalla sin ansökan. Somframhålls i den allmänna motiveringen (avsnitt 3.3) bör beteckningen försäkringsmäklarefå användas bara av den som är helt fristående från försäkringsgivarintressen.Främst av den anledningen har rätten att använda beteckningen genom regeln idetta stycke gjorts beroende av att användare är registrerad somförsäkringsmäklare. Bestämmelsen kompletteras av 16 § som gerförsäkringsinspektionen möjlighet att förelägga den som använder beteckningenutan att vara registrerad att upphöra méd detta (se vidare specialmotiveringen tillden paragrafen). 4§ För alt en juridisk person skall bli registrerad som försäkringsmäklarekrävs att 1. den juridiska personen inte tillnågon del ägs av ett försäkringsföretag eller någon som är närstående till ettförsäkringsföretag på del sätt som sägs i 4 kap. 3 § andra stycket konkurslagen(1987:672), 2. den juridiska personen har enförsäkring för skadeståndsskyldighet som kan åläggas denna om dess skyldigheteråsidosätts, och 3. de fysiska personer som för denjuridiska personens räkning förmedlar försäkringar är registrerade somförsäkringsmäklare. Paragrafenanger förutsättningarna för att en juridisk person skall kunna registreras somförsäkringsmäklare. Skälen för de olika kraven har angetts i den allmännamotiveringen (avsnitt 3.3). Detförsta kravet är att mäklarföretaget inte till någon del ägs av ett försäkringsföretageller någon som är närstående till ett försäkringsföretag. 1 kravet påoberoende ligger också atl mäklarföretaget bortsett från sedvanligaprovisionsavtal inte får ha någon typ av samarbetavtal eller liknande med ettförsäkringsförelag. Somframgår vid 6 § är det avsikten att regeringen i en förordning skall preciserade närmare villkoren för registrering. En av de frågor som därvid måste ägnasstörst uppmärksamhet är utformningen av mäklarens ansvarsförsäkring; somframhålls i allmänmotiveringen är denna en viktig del av skyddet föruppdragsgivaren. Försäkringenmåste vara utformad så att den skadelidande, inom ramen för försäkringsbeloppet, kan få ut hela ersättningen av det försäkringsbolag som har meddelat försäkringen, utan avdrag för självrisk e.d. Vidare bör 34 försäkringsvillkorenutformas så att ansvarsförsäkringen inte kan upphöra Prop. 1988/89:136 attgälla förrän efter del att försäkringsinspektionen har blivit underrättadom upphörandet och på så sätt har fått möjlighet att ingripa mot mäklaren. Ytteriigareär det önskvärt att den skadelidande kan rikta direktkrav motansvarsförsäkringsbolaget och alltså inte är beroende av atl mäklaren villanmäla ett inträffat skadefall. Slutligen bör man uppmärksamma de särskildasvårigheter i ansvarshänseende som kan uppkomma när en mäklare biträder medupprättandet av ett långvarigt personförsäkringsavtal, liksom man om möjligtbör utforma försäkringen så all uppdragsgivaren inte kan hamna i en situationdär han i praktiken blir ulan ersättning därför att han inte vet om han skallrikta sitt anspråk mot försäkringsbolaget eller mäklaren. Beträffandepunkten 3 bör för säkerhets skull framhållas att registreringsskyldighetenavser bara de personer i företaget som självständigt fattar beslut om vilka rådsom skall ges till uppdragsgivarna och som har de avgörande kontakterna medförsäkringsbolagen. Olika typer av biträden, som t. ex. gör besiktningar avskaderisker m. m. på ett industriföretag, omfattas alltså inte. 5§ För att en fysisk person skall bli registrerad som försäkringsmäklare krävsatt han 1. inte är underårig, i konkurseller underkastad näringsförbud eller har förvaltare enligt 11 kap. 7 § , 2. inte är anställd av elleruppdragstagare hos något försäkringsförelag eller någon som är närstående tillett försäkringsförelag på det sätt som sägs i 4 kap. 3 § andra stycketkonkurslagen (1987:672), 3. har en försäkring förskadeståndsskyldighet som kan åläggas honom om han åsidosätter sinaskyldigheter, 4. har en tillfredsställandeutbildning, och 5. i övrigt är lämplig somförsäkringsmäklare. Sådanförsäkring som avses i första stycket 3 krävs inte om mäklaren förmedlar försäkringaruteslutande för en juridisk person som är registrerad som försäkringsmäklare. Iparagrafen anges kraven för att en fysisk person skall kunna registreras somförsäkringsmäklare. Skälen för de olika kraven har angetts i den allmänna motiveringen(avsnitt 3.3). Som framhålls där föreslås kraven på utbildning ochansvarsförsäkring att få sin närmare innebörd genom föreskrifter avregeringen. Kravetpå ansvarsförsäkring har behandlats vid föregående paragraf. Kravet på allmäklaren skall ha en tillfredsställande utbildning är givetvis inte uppfylltbara därför att mäklaren har genomgått en viss utbildning. Det måste ocksåvisas att mäklaren verkligen har tillgodogjort sig de kunskaper som meddelats.Detta förutsätter som regel att någon form av examination har ägt rum. Kravetpå allmän lämplighet innebär, som angetts i den allmänna moti veringen (avsnitt 3.3), alt mäklaren skall vara en redbar och seriös yrkesut övare. Om det visar sig att den sökande tidigare misskött uppdrag som 35 försäkringsmäklareeller försäkringsombud på ett påtagligt sätt, bör in- Prop. Detsamma bör gälla om utredningen ger beläggför att sökanden har ägnat sig åt mindre seriös affärsverksamhet. Omständigheter som kan bliav betydelse för bedömningen är exempelvis atlsökanden själv eller olika företag som har drivits av honom har försatts ikonkurs eller har stora skatteskulder. Enfysisk person behöver inte ha någon egen ansvarsförsäkring om han uteslutandeförmedlar försäkringar för en juridisk person som har registrerats sommäklare. Skälet är att det i första hand är den juridiska personen som blirskadeståndsskyldig, om mäklaren missköter sitt uppdrag. 6 §Närmare föreskrifter om villkoren för registrering och om registre ringsförfarandet får meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Denärmare föreskrifterna om villkoren för registering torde som nämnts främstkomma all gälla ulbildningskravel och utformningen av mäklarens ansvarsförsäkring.Avsikten är att regeringen skall utforma huvuddragen av regislreringskraven.Däremot bör rätten att utfärda föreskrifter om ansöknings- ochregistreringsförfarandet kunna delegeras till inspektionen. 7 §Försäkringsmäklaren är skyldig att på begäran av försäkringsinspek tionen lämna de upplysningar om verksamheten som inspektionen behö ver för att fullgöra sin tillsyn enligt denna lag. Om inspektionen anser att del behövs får den inhämta upplysningarna genom en undersökning hos mäklaren. Föratt försäkringsinspektionen på ett meningsfullt sätt skall kunna utöva sintillsyn över försäkringsmäklarna krävs alt dessa åläggs en upplysnings-skyldighetgentemot inspektionen. Enligt 19 kap. 3 § FRL har styrelsen, verkställandedirektören och andra befattningshavare i ansvarig ställning i ellförsäkringsbolag motsvarande skyldighet. Som lagrådet påpekat bör upplysningarna,om inspektionen anser att del behövs, också kunna inhämtas genom enundersökning hos mäklaren. 8 §Om försäkringsmäklaren enligt lag skall utse revisor, får försäkrings inspektionen förordna en revisor alt med övriga revisorer delta i revi sionen hos mäklaren. I ett revisorsförordnande kan inspektionen ge sär skilda direktiv till revisorn. Revisornhar rätt att få arvode för sitt arbete av mäklaren. Arvodets storlek bestäms avinspektionen. Försäkringsinspektionenhar enligt paragrafen möjlighet att om så ras förordna en revisor för att tillsammans med övriga revisorer delta i revisionen hos den som har registrerats som försäkringsmäklare. Efter förslag från lagrådet har möjligheten att förordna revisor inskränkts till att omfatta endast de mäklare som enligt lag skall utse revisor. Vilka mäklare som omfattas av bestämmelsen framgår av aktiebolagslagen (1975:1385) 36 ochlagen (1980:1103) om årsredovisning m.m. i vissa förelag. Som fram- Prop.1988/89:136 hållits i den allmänna motiveringen är avsikten emellertid inte attinspektionen regelmässigt skall förordna revisor hos en mäklare. Enav inspektionen utsedd revisor har vid utförandet av sitt revisionsuppdrag eni förhållande lill inspektionen oberoende ställning. Men inspektionen harmöjlighet att ge revisorn särskilda direktiv så att revisionsuppdraget blirutfört på det sätt som från inspektionens synpunkt är ändamålsenligt med hänsyntill omständigheterna i det konkreta fallet. Det är inte heller något som hindraratt revisorn åläggs atl avge en särskild berättelse tillförsäkringsinspektionen. 9 §Försäkringsmäklarna skall med årliga avgifter bekosta försäkrings inspektionens verksamhet enligt de närmare föreskrifter som regeringen meddelar. Liksomi fråga om försäkringsinspektionens övriga tillsynsverksamhet är det regeringensom skall fastställa de närmare principer som skall gälla för bidragetsstorlek. Enligt de allmänna riktlinjer som gäller vid avgiftsfinansiering böravgifternas storlek bestämmas så att de täcker de merkostnader som föranleds avatt försäkringsinspektionen får tillsyn över mäklarna. 10 §Pengar och andra tillgångar som försäkringsmäklaren får hand om för någon annans räkning skall hållas avskilda från andra tillgångar och ulan dröjsmål vidarebefordras till mottagaren. Eftermönster av vad som gäller för bl. a. advokater och fastighetsmäklare föreskrivshär att försäkringsmäklaren skall hålla pengar m. m. som tillhör någon annanavskilda från andra tillgångar. Avskiljandet medför att lagen (1944:181) omredovisningsmedel blir tillämplig. Mäklarenskall vidarebefordra medel utan dröjsmål. Om en uppdragsgivare betalar ettpremiebelopp till mäklaren för vidarebefordran till försäkringsbolaget, ärmäklaren normall skyldig atl skicka beloppet vidare till bolaget utan någonfördröjning. Han har alltså inte rätt att vänta med inbetalningen tillförfallodagen; det är inte tillräckligt att uppdragsgivaren inte kommer idröjsmål i förhållande till försäkringsbolaget, utan betalningen skall ske såsnart som möjligt. En annan sak är om en mäklare skulle erbjuda sina kunder t.ex. premiekonlon av det slag som försäkringsbolagen har. Om det har överenskommitsmellan uppdragsgivaren och mäklaren all betalning skall ske en viss dag, görmäklaren naturligtvis inte något fel om han följer den överenskommelsen. 11 §Om mäklaren får ersättning i form av provision eller arvode från försäkringsgivaren, är han skyldig att på begäran av uppdragsgivaren upp lysa denne om ersättningens storlek. Skäletför den upplysningsskyldighel som här åläggs mäklaren har redovi sats i den allmänna motiveringen (avsnitt 3.6.2). Som framhålls där är möjligheten för uppdragsgivaren att få kännedom om ersättningens storlek av störst betydelse i uppdragets inledningsskede, men formuleringen av lagtexten är vald för all täcka även det fallet att mäklaren redan har uppburit ersättningen från försäkringsbolaget. 12 § Försäkringsmäklarenskall se till att uppdragsgivaren får den infor- Prop. 1988/89:136 mation som en försäkringsgivare enligt 5 § och 6 § första stycket konsu mentförsäkringslagen (1980:38) är skyldig att lämna i samband med atl en 1paragrafen anges mäklarens ansvar för att uppdragsgivaren verkligen får deninformation som försäkringsbolaget enligt konsumentförsäkringslagen är skyldigtatt ge honom i samband med att en försäkring tecknas. Som framgår av denallmänna motiveringen kan bestämmelsen behöva kompletteras med hänvisningar tillde lagar som kan bli resultatet av försäkringsrättskommitténs arbete med nyförsäkringsavtalslagstiftning. Närdet gäller omfattningen av den information som skall lämnas är del inte baraordalydelsen i konsumentförsäkringslagen som är avgörande.