prop · GC03150 · 1988-12-31 00:00:00 — De är baserade på deutvecklingsförlopp för ekonomin som helhet som följer respektive 7%löneökningar (se kapitel 13). Ibåda alternativen beräknas de offentliga utgiflema exklusive ränior öka något,som andel av BNP. Ökningen beror framför allt på att utgifterna för pensioner,föräldraförsäkring (som i tabellen är en del av sjukförsäkringen),arbetsskadeförsäkring och bostadssubventioner förväntas växa snabbare än BNP. Enpåtaglig skillnad mellan alternativen finns i utvecklingen av utgifterna förarbetsmarknad.såtgärder. Dessa ökar kraftigt i alternativet med en sämreekonomisk utveckling. Mol slutet av perioden märks också effekterna av densvaga tillväxten, genom att den offentliga konsumtionen utgör en större andelav BNP än i alternativet med en gynnsam ekonomisk utveckling. Detfinns en rad förklaringar lill att transfereringarna ökar som andel av BNP.Inom pensionssystemet ökar ATP-systemet i omfattning på bekostnad avfolkpensionerna allt eftersom andelen pensionärer med full intjä-nandetid iATP-systemet ökar. Totalt förväntas pensionernas andel av Tabell 15:3 Offentliga utgifter. 1988/89: Procentuell andel av BNP 29,7' Källa: Statistiskacentralbyrån och BNP öka med 0,8procentenheter . Minskningen av folkpensionerna beror dels påalt del ingår inkomstprövade delar i folkpensionssystemet som minskar tillföljd av ATP-systemets utbyggnad, dels på att grundpensionsdelen i systemet iprincip är realt oförändrad över tiden. Den beslutadeutbyggnaden av jöräldraförsäkringen beräknas medföra att utgifterna förföräldraförsäkringen 1993, när reformen är fullt genomförd, blir drygt 60%högre än om ingen utbyggnad skett. Därmed kan utgifterna räknade som andel avBNP förväntas öka med knappt 1/. Förarbetsskadeförsäkringen har utvecklingen varit dramatisk.Del har skett en förskjutning i tillämpningen av gällande regler. Detta hargivit upphov till en ökning av antalet ansökningar om ersättning. Förnärvarande är det lång väntetid innan en ansökan blir avgjord. De ansökningarsom kommer in avser skador som uppstått . Detär därför troligt att ökningen av utgifterna avlar, när allaansökningar avseende dessa gamla arbetsskador blivit prövade. Enligt enförsiktig prognos kan utgifterna för arbelsskadeförsäkringen förväntas öka meddrygt 1/, räknat som andel av BNP, fram rill 1993. En annan utgiftspost somkan förväntas öka kraftigt är räntebidragen tillnyproducerade och ombyggda bostadshus. Bidragens utveckling beror påränteutvecklingen och bostadsproduktionens storlek. Vid en gynnsam ekonomiskautveckling kan de svenska marknads- räntornaförväntas falla jämfört med dagens nivå. 1 kalkylen som är baserad på 4%timlöneökning har marknadsräntan antagits falla lill 1993.1derta fall ökar räntebidragen från 1,av BNP till 1,. I kalkylen medsnabbare löneutveckling och lägre tillväxt har marknadsräntorna i ställetantagits öka till 1993. I detta alternativ stiger därför räntebidragentill av BNP . Denstatliga konsumtionen beräknas i genomsnitt minska i volym med knappt 1/perår . Den kommunala konsumtionen har antagits ökamed 1,, vilket är betydligt lägre än den genomsnittliga tillväxtenhittills under 1980-lalet. Sammantaget ger detta en genomsnittlig offentligkonsumtionsökning på 1,fram till 1993.Löneutvecklingen har antagits bli densamma i den offentliga sektorn som inäringslivet. Räknat som andel av BNP blir den offentliga konsumtionen någotmindre 1993 än 1988 i alternativet löneökningar. 1 alternativet med 7%löneökningar ökar den i stället . Skillnaden beror ihuvudsak på den långsammare tillväxten i ekonomin i alternativet med 7%löneökningar. 1dagslägel uppvisar den offentliga sektorn finansiella överskott. Detta medföratt sektorns finansiella nettotillgångar kan öka dels genom en fortsattutbyggnad av AP-fonden, men också genom amorteringar på statsskulden. I deberäkningar som redovisas i detta kapitel har skattetrycket förutsatts öka lill56,av BNP . då de nu föreslagna tillfälliga höjningarna avmervärdeskatten och arbetsgivaravgifterna upphör, beräknas skattetrycket uppgålill 54,. Iberäkningen som grundas på löneökningar bibehålls elt sparande-överskott iden offentliga sektorn . Därigenom förbättras successivtden offentliga sektorns räntenetto, se tabell 15:4. 1alternativet med sämre tillväxt och ökad arbetslöshet minskar den offentligasektorns finansiella sparande drastiskt . Minskningen skerfrämst till följd av ökade utgifter för arbetsmarknadsstöd och så småningomäven minskade skatteinkomster till följd av den stagnerande tillväxten. Från1991 är det finansiella sparandel negativt. Detta medför att den offentligasektorns räntenetto åter börjar försämras . 1988/89:150 Bil. Tabell 15:4 Offentliga utgifter, räntenetto ochfinansiellt sparande. Utgifter exklusive räntor Ränteutgifter netto Finansiellt sparande Utgifter exklusive räntor Ränteutgifter netto Finansiellt sparande -1,1 -2,1 Bil.1.1 Enligt de redovisade kalkylema kommer de offentliga utgifterna, exklusive detoffentliga räntenettot, att öka som andel av BNP.Humvida detta avspeglar elt tillfälligt fenomen eller en utveckling som kanförväntas fortsätta, beror framför allt på hur den offentliga konsumtionen ochpensionsutbetalningarna utvecklas. Konsumtionen svarar för av desektoms utgifter exklusive räntor medan motsvarande andel för pensionsutgiftemaär . Kostnadernaför den offentliga konsumtionen består till drygt 2/3 av löner. Den resterandedelen utgörs i huvudsak av utgifter för varor som köps från näringslivet.Eftersom den offentliga konsumtionen är så ar-bdskraftsinlensiv kan den baraöka obetydligt snabbare än arbetskraftsutbudet, om kostnaderna för offentligkonsumtion räknat som andel av BNP, skall ligga kvar på dagens nivå. Dennabegränsning blir självfallet mindre bindande om produktiviteten i offentligsektor ökar. Tillgångenpå arbetskraft beror lill stor del på befolkningsutvecklingen. Enligthuvudalternativet i senaste befolkningsprognos(bilaga 7 till ), kommer befolkning underperioden fram lill att fortsätta växa i en successivt avtagande takt.Om de genomsnittliga medelarbetstiderna för män och kvinnor i olikaåldersgmpper ökar något års nivå och kvinnornasarbetskraftsdeltagande fortsätter all öka till strax under männens nivå år2000, ger befolkningsprognosen ett arbetskraftsutbud i timmar som i genomsnittökar med knappt 0,fram . Ökningen kan dock blilägre eftersom den beslutade utbyggnaden av föräldraförsäkringenförväntas dra ner arbetskraflsutbudet med . Om del dessutom införs ensjätte semestervecka under 1990-talel kan detta ytterligare reduceraarbetskraflsutbudet med ca 1,. Tar man hänsyn till dessa två reformer skulledärför den förväntade ökningen av arbetskraflsutbudet att reduceras lill drygt0,fram . Från bötjan av ochfram lill kan arbetskraftsutbudet vid dl antagande om oförändrademedelarbdslider förväntas minska. Den beräknade minskningen uppgår i genomsnitttill . Enligtden praxis som tillämpas i nationalräkenskaperna är produktiviteten i denoffentliga sektorn över tiden. Egentligen mäter man hur stora resursersom används för atl producera den offentliga konsumtionen och kostnadema fördessa i stället för själva konsumtionens omfattning. Itabell 15:5 redovisas en kalkyl av hur "behovet" av resurser lill offentlig konsumtion kan komma att utvecklas fram . Kalkylen för perioden grundas på beräkningar som gjordes till LU-87. 1 dessa ryms en utbyggnad av barn- och äldreomsorg enligt de planer som gäller också . efter 1995 anger kalkylen hur stor ökning av den offentliga konsumtionen som krävs för att bibehålla en oföränd rad resursinsats per individ i olika åldersgmpper (en s. k. baskalkyl). Som synes är behoven av utbyggnad störst i början av perioden. Detta är delvis 128 Tabell 15:5 Baskalkyl lör offentlig konsumtion Offentlig konsumtion enligt baskalkyl 0,8 enföljd av den ovan nämnda utbyggnaden av barn-och äldreomsorgen, men också eneffekt av att befolkningen förväntas växa snabbast då. Behovet av utbyggnadavtar mot slutet av perioden. Det är dock stort i förhållande tillbefolkningstillväxten, till följd av att andelen äldre i befolkningen ökarkraftigt . Hittillsvarandeerfarenheter visar dock att den offentliga konsumtionen växer betydligtsnabbare än vad kalkyler av detta slag antyder. I tabell 15:6 redovisas därförnågra räkneexempel som visar hur den offentliga konsumtionens andel av BNP ilöpande priser kan utvecklas fram om den växer enligt baskalkyleni tabell 15:5 samt om den växer med 1,. Den senare siffran är betydligtlägre än den genomsnittliga tillväxttakten . Detvå tillväxttaktema för offentlig konsumtion har kombinerats med anlaganden omall produktiviteten i näringslivet växer respektive . är ennågot högre produktivitetstillväxt än vi haft 1987, dåproduktiviteten bara växte med 1,. harproduktivitetstillväxten i näringslivet varit lägre än . På lång siktger små skillnader i produklivitdutvecklingen stora effekter på BNP:sutveckling. Avberäkningarna framgår atl den offentliga konsumtionen som andel av BNPförändras marginellt, om den utvecklas enligt baskalkylen. Om den offentligakonsumtionen i stället växer med 1,kommer den Tabell 15:6 Offentlig konsumtion som procentuell andel avBNP i löpande priser . Tillväxt av konsumtion enligt baskalkyl Tillväxt av konsumtion med 1,. enligt baskalkyl Tillväxt av konsumtion 9 1988/89. däremotfram att ha ökat med mellan och räknat som andel av BNP. Utvecklingen avpensionsutgifterna fram innebär atl ATP-utgifterna fortsätter attväxa som folkpensionerna kan förväntas minska, räknat som andel avBNP. Sammantaget kan pensionsutbetalningarnas andel av BNP förväntas växaunder hela perioden. Omkring är ATP-systemet fullt utbyggt. Fram tilldess är utgiftsökningen i huvudsak en följd av utbyggnaden. Därefter förväntaspensionärernas andel av befolkningen öka, vilket medför en fortsatt expansionsom dock avtar. På lång sikt kan pensionema t.o.m. komma atlminska räknat som andel av BNP. Det beror på taket som finns i ATP-systemetvilket innebär att den pensionsgmndande årsinkomsten är maximerad lill 7,5basbelopp, dvs. räknat i dagens penningvärde. Med stigandereallöner kommer andelen pensionärer med maximal ATP atl öka, varvidpensionerna som andel av BNP kommer att minska. 1 tabell 15: 7 redovisasen kalkyl på pensionemas utveckling som andel av BNP när produktiviteten inäringslivet ökar med I % respektive . Av tabellen framgår atttillväxten är av avgörande betydelse för våra möjligheter att finansiera deframtida pensionerna. Vid en produktivitetsökning på är, med nugällande regler, pensionemas ökning, som andel av BNP, förhållandevis blygsam.I dd fall alt taket i pensionssystemet höjs i takt med reallönema skulle dockutvecklingen bli mer problematisk. Om näringslivets produktivitet stannar påen nivå kring förefaller utvecklingen bli mycket problematiskoavsett om taket i systemet behålls eller tas bort. 1988/89:150 Bil. Tabell15:7 ATP och folkpension inkl. KBT, procentuell andel av BNP i löpande priseråren 1988-2025. Oförändrade ATP-regler Höjt tak i ATP-systemet Näringslivets produktivitet växer . Oförändrade ATP-regler Höjt tak i ATP-systemet Jämförelse mellan långtidsutredningarnas bedömningar ochutfall 1 Revideradnationalbudget 1989 görs dels detaljerade prognoser , dels mera summariska modellbaserade kalkyler för 19901993. För båda kalkyllypema gäller att överensstämmelsen mellan prognos och kommande ulfall kommer alt bero på dels hur väl man har lyckats fömtse utvecklingen av vissa yttre fömtsättningar (såsom internationell ekono misk utveckling), dels riktigheten på de antaganden man gjort om de ekonomiska sambanden. Vidare kan avvikelser bero på atl den ekonomis ka politiken har getts en annan inriktning än vad som fömtsätts i kalkyler na. Syftetmed föreliggande appendix är att studera överensstämmelsen mellan de i desenaste långtidsutredningarna presenterade bedömningarna och den faktisktinträffade utvecklingen. Dessutom görs elt försök alt belysa de faktorer somlegat bakom diskrepansen bedömning - utfall. 2 BNP-utvecklingen enligt LU 84 och LU 87 Analyseni LU 84 utfördes i tre tidsperspektiv. Den stmkturella utvecklingenbehandlades i lidsperspektivet 19801990 och konjunkturförloppet iperspektivet 1983-1987. Det tredje perspektivet avsåg 1990-2000. Genomgångennedan avser endast det konjunkturella förloppet 1983 1987. På samma särtbehandlas endast förloppet 1986-1990 i LU 87. För den faktiska utvecklingenföreligger uppgifter t.o. Förperioden 19831987 presenterades i LU 84 två alternativa utvecklingsvägar. Ireferensallemativet beskrevs utvecklingen under fömtsättningatt pris- och lönebildningen följde tidigare mönster och att budgetpolitikenvar passiv, i den meningen att hänsyn endast togs till redan fattade beslul ochgjorda åtaganden. Kalkylema visade att under dessa betingelser kunde balans Iekonomin inte uppnås. Mol denna utveckling ställdes ett annat förlopp(balansaltemativet) som gradvis närmade sig ett balansläge. Genom att jämförade båda förloppen framkom vissa krav på förändringar i ekonomins funktionssätt,som måste uppfyllas för att de ekonomisk-politiska målen skulle nås. I förstahand avsåg dessa krav förändringar i pris- och lönebildningen. Ocksåi LU 87 utarbetades två altemativa förtopp . Ibalansaltemativet preciserades en löneökningstakt som beräknades leda tillsamhällsekonomisk balans. Altemativet med en snabbare pris- och löneökningstaktbyggde på att pris- och lönebildningen följde mönstret ochbörjan av 1980-tald. I övrigt byggde detta altemativ på samma antaganden sombalansaltemativet. BNP-utvecklingenunder perioden 19831987 har anslutit sig förhållandevis väl tillbalansaltemativet i LU 84, vilket framgår av diagram A: I. Delsammakan sägas beträffande utvecklingen av kalkylperioden iLU 87. Delta innebär emellertidinte att långtidsutredningarna kan sägas ha förutsett den kommande ekonomiskatillväxten på ett tillfredsställande sätt. Som tidigare nämnts skiljer sigalternativen främst genom olika anlaganden om pris- och lönebildningen. Avtabell A:l framgår att 1987 steg både löner ochkonsumentpriser i avsevärt snabbare än vad som enligtbalansalternativet i LU 84 bedömdes vara förenligt med samhällsekonomiskbalans. De genomsnittliga ökningstakterna låg t. o. m. något närmareutredningens referensalternativ än balansalternativ. Därmed borde också BNP haökat i en långsammare takt än vad som inträffat. Ännu större blirskillnaden av kalkylperioden i LU 87. till1988 steg nämligen både löner och konsumentpriser betydligt snabbare än enligtaltemativet med högre löner och priser. Med de antaganden och samband somanvänts i LU 87 borde detta ha resulterat i en närmast stagnerandetotalproduktion. I praktiken steg BNP under dessa år med i genomsnit 2,perår. 1988/89:150 Bil. Diagram A:l Bruttonationalproduktens utveckling.Långtidsutredningarnas bedömningar utfall 1983 1984 1985 1986 Källor: LU84 och 1986 1987 1988 1989 H-alt.:Alternativet med högre priser och löner Källor: LU87 och Bedömningarnai LU 87 samt utfallet -orsaker till avvikelser De reala kalkylerna i LU87 avseende och utfallet dessa år redovisas i tabell A:2.Det bör noteras att angavs i kalkylernas båda alternativ en identisktlika utveckling. Tabell A:l Löner och priser 1983-1987 enl. LU 84 1986-1988 enl. LU 87 B-alt. H-alt. 1988/89:150 Bil.1.1- Bedömning 6,3 9,4 ' 4,5 5,9 Bedömning 4,5 8,0 3,8 4,9 'Lönekostnad för industriarbetare. 'Implicitpriser för privat konsumtion. H-alt.:Alternativet med högre löner och priser. Källoi:LU 84, LU 87 och . frånbalansaltemativds krav avvikande löneutveckling fömtsågs uppträda först fr.o.m.1988. Somtidigare visats steg lönekostnadema 1986-1988 betydligt snabbare än enligtlångtidsutredningens båda alternativ. Som framgår av tabell A:2 hade dennautveckling emellertid inte den kontraktiva effekt på ekonomi somfömtsågs. Enviktig faktor bakom den gynnsamma utvecklingen i svensk ekonomi har varit denstarka intemationella tillväxten. Bedömningama i LU 87 utgick från enBNP-tillväxt i OECD-området på ca 2,1987-1990. Den faktiskatillväxten blev 3,1987 och 4,1988. Detta ledde till en snabbare ökning avvärldshandeln än beräknat. Sålunda bedömdes världsmarknaden för bearbetadevaror (avseende 14 ) öka med 4,i volym 1987 och med 3,1988.Den faktiska ökningen blev i stället 4,respektive 8,. Den starka internationellaefterfrågan medförde att den svenska exporten kunde utvecklas relativtgynnsamt, se tabell A:2, trots förluster i marknadsandelar till följd avSveriges höga kostnadsr läge. Tillden starka exportefterfrågan kom en ofömtsedd stark ökning av den inhemskaefterfrågan. Både den privata och den offentliga konsumtionsvolymen ökade19861988 snabbare än vad som fömtsågs. Speciellt stark var den privatakonsumtionens ökning 1987. Visserligen ökade hushållens reala disponiblainkomst både 1987 och 1988 något långsammare än beräknats, men föllhushållens sparkvot. Det senare var troligen bl.a. en följd av avregleringen avkreditmarknaden . Vidareökade bmttoinvesteringarna väsentligt snabbare än vad som fömtsättes i LU 87. Detta gäller i särskilt hög grad industriinvesteringarna. För dessa fömtsågs en ökning på 12,1987, vilket väl motsvarar utfallet som blev 12,. blev skillnaden mellan bedömning och utfall väsentligt större. Industriinvesteringama fömtsågs då minska med , medan utfallet blev en ökning på . 10 1988/89. 1 sami Nr 150. -0,3 -1,0 -1,0 -0,6 ' Förändring i procent av föregående års BNP. H-alt.: Alternativet med högre löner och priser. Källor: LU87 och . Tillföljd av den starka inhemska efterfrågan ökade sysselsättningen mer änberäknat. Den sammanlagda ökningen blev närmare 100000personer mot ca 60000 enligt balansalternativet och ca 50000 enligtalternativet med högre löner och priser, se tabell A:3. Trots att utbudet avarbetskraft ökade med ca 70 000 personer i stället för beräknade 54000reducerades därför arbetslösheten kraftigt. Sysselsättningenuttryckt i antal arbetade timmar bedömdes i LU 87 öka med 0,1987 och med 0,5ä 0,1988. I tabell A:4 visas art den i förhållande till långtidsutredningensnabbare produktionsökning som har ägt mm, helt har möjliggjorts genom enstarkare ökning av sysselsättningsvolymen, medan produktiviteten i helasamhällsekonomin utvecklats ogynnsammare än vad som antogs. TabellA:3 Arbetskraft, sysselsättning och arbetslöshet Arbetskraft(förändring, 1 OOO-tal) Sysselsättning (förändring, 1 OOO-tal) Arbetslöshet(nivå, %) 2,1" 2,0" 2,2" "Siffrorna har reviderats med hänsyn till omläggningen av mätmetod i . angavsarbetslösheten till och till respektive . Anm.B-alt.: Balansaltemativet. H-alt.: Alternativet med högre löner och priser. Källor: LU87 och . , sysselsättning' och produktivitet 1988/89:150 Bil. Produktion (BNP) Sysselsättning Produktivitet -0,8 0,5 -0,2 -0,6 ' I timmar. Jämförelsen mellan LU och utfall är någotmissvisande . LU:s bedömning gjordes utan hänsyn till alt 1988 hadefler arbetsdagar än 1987. effekt har beräknats till 0,9 ' Anm. B-alt.: Balansaltemativet. H-alt.: Alternativet med högre löner och priser. Källor: LU87 och . Denstarka efterfrågan ledde också till en väsentligt snabbare importökning än vadsom fömtsågs i LU 87:s balansalternativ. Sålunda steg vamimporten 1986-1988med sammanlagt i volym mot enligt kalkylerna. För tjänsteimporten varmotsvarande tal respektive . Den snabba importökningen ledde i sin turtill en försämring i handelsbalansen i fasta priser. I LU:s balansallernativberäknades handelsbalansen försämras med , räknat i 1980 årspriser. Enligt altemativet med högre löner och priser skulle försämringen uppgåtill . Enligt nu föreliggande utfallssiffror blev försämringenännu större, . Bytesbalansenför anges i tabell A:5. Eftersom utfallet skiljer sig frånde preliminära siffror som låg lill gmnd för LU:s kalkyler är detförändringarna över tiden och inte de absoluta nivåema som är av intresse idetta sammanhang. Handelsbalansen försämrades 1986-1988 med . ilöpande priser, dvs. ungefär i samma omfattning som angavs i LU:sbalansalternativ. Försämringen i fasta priser blev emellertid något större.Överensstämmelsen, räknat i löpande priser, beror på att en betydligtoförmånligare volymutveckling motverkats av en för utrikeshandelbetydligt gynnsammare prisutveckling. De svenska exportpriserna på vissaprodukter, t.ex. jäm, stål och papper, steg relativt kraftigt som en följd avden höga efterfrågan på dessa varor. På importsidan har främst det lågaoljepriset varit av betydelse. I LU 87 antogs oljepriset under de kommande årenligga kvar på samma nivå som ijanuari 1987 (per fat). 1 praktikensjönk oljepriset till per fat som genomsnitt . Miljarder kr., löpande priser Handelsbalans Tjänstebalans Transfereringsbalans Bytesbalans -29 -15 1988/89:150 Bil. Antn.B-alt.: Balansalternativet. H-alt.:Alternativet med högre löner och priser. Källoi: LU87, och . Totaltförsämrades bytesbalansen med . I LU 87beräknades försämringen till 6 ä . ägde mycketbetydande förändringar i de olika sektorernas finansiella sparande rum. Denoffentliga sektorns finansiella sparande förbättrades med 39 miljarder kr.19861988 jämfört med en förutsedd förbättring på . Företagens finansiella sparande försämrades med 36miljarder kr och hushållens med . jämfört med beräknadeförsämringar på 3 respektive . Prop.1988/89:150 Bil. Följanderiksdags- och regeringsbeslut träder i kraft: - kommunala bostadstillägg tillpensionärer blir obligatoriska - vinstandelar beläggs medsociala avgifter - basbeloppet blir för . - allemanssparare får sätta in5000 kr. Nya sparare får en särskild bonus fr. o. m.april till december - börsaktier skall vidförmögenhetstaxeringen värderas till och till av detnoterade värdet - investeringsfonder måste tillsin helhet sättas in på räntelöst konto i för att bli avdragsgilla - fastighetsskatten för hyreshusberäknas utifrån av taxeringsvärdet. Regeringenpresenterar budgetpropositionen (prop. 1987/88: IOO). Budgetunderskottetberäknas för budgetåren 1987/88 och 1988/89 bli 14,7 mdr. resp. 11,9 mdr.kr. Huvuddragen i den ekonomiska politiken enligt propositionen är kraven påen återhållsam pris- och kostnadsutveckling i kombination med att sparandetstimuleras. Regeringenpresenterar (prop. 1987/88:125) Tilläggsbudget II. /88 föreslås utgifter motsvarande . i tilläggsanslag.Huvuddelen avser ökning av skördeskadefonden samt sysselsätl-ningsstimulerandeåtgärder. 1987/88:50. Det innebär att bensinskatten höjs med perliter fr.o.m. . För dieseldrivna bilar höjs kilomderskatten imotsvarande mån. Dessutomhöjs kilometerskatten för tyngre lastbilar, bussar och släpvagnar med igenomsnitt . Pengarna skall användas till upprustning av vägar ochjärnvägar. Regeringenlägger fram prop. 1987/88:114.1 den föreslås en höjning av högstadagpenningnivån i arbetslöshetsförsäkringen till . och till450 kr. skall stödbeloppet i det kontantaarbetsmarknadsstödet (KAS) höjas till . Därutöver föreslåsslopade karensdagar i arbetslöshetsförsäkringen och KAS. april5 Regeringen presenterar ett förslag om auktoriseringav Prop. 1988/89: 150 kreditgivare(prop. 1987/88:149). Förslaget omfattar: Bil. - allaföretag som ägnar sig åt att ge krediter lill kon sumenter finansföretag som ägs av bank företag som driverfinansverksamhet, där verksamheten har en sådan omfattning att nettovärdet avtillgångarna är . För auktorisation krävs dl aktiekapital påminst . april27 Regeringen presenterar kompletteringspropositionen (prop.1987/88:150) avseende budgetård 1988/89. En stram finanspolitik är enligt förslagetnödvändig för atl dämpa konsumtion och löneökningar i ekonomin. Vissa höjdapunktskatter föreslås samt sparstimulerande åtgärder i form av ett särskiltungdomsbosparande och en extra insättning på allemansspar 1989 om . - höja diskontot från till8,fr. o. m. - regeringen begära ettförordnande angående kassakrav på finansbolag om höjakassakraven för bankerna från lill med verkan från Ijuli : april28 Nya regler träder i kraft för betalningsvillkorenvid kreditköp.Del gäller krediter som lämnas lill konsument vid köp av varor och tjänsterför eget bruk, dock inte fasligheter och värdepapper. Vid kontoköp skall 40%betalas av utnyttjat kreditbelopp föregående månad och avden övriga konto-skulden.