prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — Källor: Statistiskacentralbyrån, och . Statistiska centralbyrånsinvesteringsenkät visade all företagen reviderat upp sinainvesteringsplaner relativt kraftigt jämfört med enkäten , vilketkan tolkas som att företagens osäkerhet om den framlida efterfrågeutvecklingennu har reducerats. Med hänsyn tagen fill att förelagen i oktoberenkäternanormall underskattar den framtida investeringsutvecklingen tyder enkäten på enfortsatt tillväxt för industrins investeringar även 1989, se diagram 8:2.Transportmedelsinduslrin har myckel expansiva investeringsplaner, medan t.ex.skogsindustrin väntas minska sin investeringsvolym. Transportmedelsinduslrinskulle, om planerna förverkligas, öka sina investeringar för sjunde året i radoch stå för av industrins investeringar 1989 mot 1982 Tabell 8:2Bruttoinvesteringar i näringslivet 1987, löpande priser Industri Basindustri Verkstäder Övrig industri -26,5 5,1 -0,5 10,0 Källor: , statistiska centralbyrånoch . Till skillnad från industrinexpanderade det övriga näringslivet sina Prop. 1988/89:100 investeringarkraffigare än , 4,jämfört med 2,: Bil. 1.1 Det varspeciellt byggnadsinvesteringarna som, trots restriktionerna på byggmarknaden,ökade relativt kraffigl. Frånräknat de statliga affärsverken ökar skillnadenmellan och 1988. Affärsverken beräknas nämligen ha minskal sinainvesteringar 1988 , efler en ökning med 6 1/1987. Del var bl.a.statens järnvägar och som drog ned sininvesteringsverksamhet. bedöms ävendel övriga näringslivet få en svagare investeringsutveckling än under 1988.Det ansträngda läget och restriktionerna på byggmarknaden väntas medföra atlspeciellt byggnadsinvesteringarna bromsas upp. Affärsverkensinvesteringsplaner tyder på all dessa kommer atl öka sinainvesteringar i volym. Utvecklingen avnäringslivets investeringar 1990 är svårbedömd. Del finns flera faktorer somtalar för en fortsatt relativt god investeringsulveckling bl.a. del högakapacitelsutnylljandet, den relativt goda lönsamheten i följdsamt atl flera investeringsprojekt på grund av överhettningen på byggmarknadenfått skjutas på framfiden. En något lägre tillväxllakl i ekonomin talar dockför en svagare investeringsutveckling. En annan viktig faktorför utvecklingen av investeringarna är förelagens förväntningar om den framtidakostnadsutvecklingen. En utveckling där den svenska löneökningstakten under1990 kommer ned på en markant lägre nivå och hamnar i paritet med omvärldens,kan antas få en positiv effekt på företagens framlidsbedömning och därmed derasbenägenhetatl bygga ut sin , produktionskapacitet. I alternafivet med en lägrelöneökningstakl beräknas näringslivets investeringar öka med 3,1990, medaninvesteringsuppgängen förutses begränsas till 2,vid alternativet med enhögre löneökningstakt. Miljarder Årligprocentuell förändring, kr,,1987 priser Statliga myndigheter Statliga affärsverk Staten -6,0 8,6 3,7 8,8 -4,1 -0,1 Kommunala myndigheter Kommunala affärsverk Kommunerna 1,2 -8,7 -1,2 - 4,8 -17,3 -7,5 -0,1 5,5 -21,6 - 0,4 -0,1 Källor: , statistiskacentralbyrån och finansdepartmentet. Efterfrågan på bostäder har under de senasteåren ökat markant. Ett mått på detta är att andelen oulhyrda lägenheter har sjunkit från 2,1984 till 0,. Uppgången av bostadsefterfrågan har varit mest accentu- 58 Diagram8:3 Antal outhyrda hyreslägenheter respektive totalt antal påbörjade lä- Prop. 1988/89:100 genheter Bil. Anm.: Antalet outhyrdalägenheter avser respektive är. Antalet påbörjade lägenheter omfattar bådeflerfamiljshus och småhus. erad i storstadsområdena, men har fållspridning över hela landet. Denna uppgång i bosladseflerfrågan torde i hög gradvara en effekt av den relativt förmånliga utvecklingen av hushållens realainkomster. Därtill har en hög nelloinvandring och en ökad regional rörlighetbidragit lill att driva upp efterfrågan på nya bosläder. Den växandebosladseflerfrågan har resulterat i en kraftig fillväxt av bostadsbyggandet.Under 1987 påbörjades nära 40 000 nya lägenheter och beräknas 48 000lägenheter ha blivit påbörjade, vilket kan jämföras med ca 30 000 lägenheterper år . Uttryckt i investeringsvolym i nyproduktion avbosläder innebär detta en uppgång med . Expansionen avbostadsbyggandet låg framför allt . Under loppetav året har bostadsbyggandet bromsats upp, speciellt i storstadsområdena.Svårigheter atl få igång nya lägenhetsprojekt kan i första hand förklaras avden myckel ansträngda situationen på byggmarknaden, som även gett utslag ikostnadsutvecklingen i bostadsbyggandet. Den snabba kostnadsutvecklingen harinneburit atl allt fler bostadsprojekt fått kostnader som överstiger de gränsersom accepteras vid prövning av statliga lån till nybyggnad. föreslogregeringen en rad åtgärder i syfte atl dämpa överhettning och kostnadsökning ibyggsektorn och bereda utrymme för bostadsbyggande. Prognosen förbyggverksamheten exklusive nya bostäder innebär en nedgång 1989. Det tordedärför finnas utrymme pä byggmarknaden för en fortsatt hög nivå påbostadsbyggandet. Prognosen är att drygt 50 000 nya 1987, löpande priser -12,1 - 9,4 -14,6 -26,1 -20,0 -20,0 -20,0 -32,0 -33,0 -25.0 -3,5 1988/89:100 Bil. Anm.: Förändringen iinvesteringsvolymen skiljer sig från förändringen av antalet påbörjadelägenheter eftersom investeringsvolymen påverkas av bl.a. bostadsbyggandets förläggning i tiden och den genomsnittliga investeringskostnadenper lägenhet. Källor: Statistiskacentralbyrån, och finansdepartmentet Den förutsätter dockalt kostnadsutvecklingen inte blir sådan alt den påtagligt dämparnyprodukfionen. Även antas igångsättningen ligga kvar på samma höganivå. innebar envändpunkt för ombyggnaden av bostäder, som beräknas ha minskat i volym.Ombyggnadsinvesleringarna steg kontinueriigt från början på 1970-lalel tso.m1987. Särskilt kraffig var expansionen i samband med dels.k. ROT-program-met, som innefattade en höjning av de statliga subvenfionernatill ombyggnad av bosläder. Miljarder kr., priser "1 ' r-"" I'i'i'I'iII'I1-0 1970 1972 1974 1976 1978 1980 1982 1984 1986 1988 Källor: Statistiskacentralbyrån och . De flesta ombyggnadersker med statliga ombyggnadslån, fill vilka är Prop. 1988/89:100 knutna enräntesubvention, som motsvarar mer än halva ombyggnadskoslna- Bil. 1.1 den.Under 1987 och 1988 sattes ramar för omfattningen på ombyggnadslånen istorstadsområdena, vilket efler resulterade i en kraftig nedgång av antaletlägenheter som beviljades ombyggnadslån i dessa områden. Trots del varombyggnadsverksamhelen mycket omfattande 1988. I hela landet beviljades låntill ombyggnad av ca 35 000 lägenheter, motsvarande en investeringskostnad påca . Regeringen föreslog ipropositionen om vissa ekonomisk-politiska åtgärder (prop 1988/89:47)ytterligare åtgärder för att begränsa ombyggnaden av bostäder. Ramarna förombyggnadslån i storstadsområdena bibehålls och ramar sätts även iövriga delar av landet. Vidare reduceras subventionsgraden vid ombyggnad genomall den garanterade räntan för räntesubventionerna höjs. Mot denna bakgrundförutses i det närmaste en halvering av ombyggnadsverksamhelen . Neddragningen av ombyggnaden av bostäder torde i viss utsträckning kommaatt kompenseras av ökade bosladsreparafioner. Lägel på byggmarknaden karaktäriseras av en högtuppdriven efterfrågan och brist på produktionsresurser. I konjunkturinsfitutetsbyggbarometer uppgick resursutnyttjandet, räknat som skillnadenmellan andelen företag med högt respektive lågt resursutnyttjande, lill nära4-60%. hade delta mätt på byggsektorns resursutnyttjande aldrigöversfigit -. av förelagen uppgav brist på vissa kategorier avbyggnadsarbetare och nästan samtliga byggnadsföretag angav bristen påarbetskraft som främsta hindret för en ökad produktion. Överhettningen påbyggmarknaden är mer accentuerad nu än vid tidigare uppsving i byggkon-junkturen. Uppgången ibyggeflerfrågan började då näringslivets byggnadsinvesteringarökade relativt kraftigt. Näringslivets byggande fortsatte expandera under 1987samtidigt som bostadsbyggandet svängde från en nedgång 1986 lill uppgång mednära i volym 1987. bromsades tillväxten av byggandet någotframför allt som en följd av en minskad ombyggnad av bostäder. Sysselsättningen ibyggsektorn, som ökade mycket kraftigt , fortsatte stiga ,men i en långsammare takt. Drygt hälften av den sysselsätlningsnedgång sominträffade har återhämtats. Statistiken möjliggöringen regional fördelning av den totala byggverksamheten. Regionalt fördeladstalisfik över antalet byggnadsarbetare indikerar dock atl uppsvinget ibyggverksamheten har varit kraftigast i storstadsområdena, men att skillnadeni utveckling mellan storstäderna och övriga landet minskat under 1988.Arbetslösheten bland byggnadsarbetare har minskat isamtliga län. har byggverksamheten varit föremålför särskilda regleringar. Syftet med dessa har varit dels alt dämpaöverhettningen på byggmarknaden, Prop. 1988/89:100 särskilt i storstäderna,dels att skapa ett ökat utrymmet för nyproduktion av "il. 1.1 bosläder.Regleringarna innebär, utöver tidigare nämnda ramar för ombyggnadslån tillbosläder, bl.a. alt länsarbetsnämnderna i samt och skall utnyttja byggnadstillslåndsgivningen för att begränsa den totalabyggvolymen fill 1986 ärs nivå. För skall dessutom annatbyggande än bostadsbyggande begränsas till70% av nivå. Vidare har möjligheten att utnyttja investeringsfondernabegränsats till miljöinvesteringar saml investeringar i stödområdena. Miljarder kr, 1987, löpande priser Årlig procentuell förändring, priser Byggnadsinvesteringar därav näringsliv offentliga myndigheter bostäder -4,0 -3,5 -6,3 12,9 7.4 -4,5 Källor: , statistiska centralbyrånoch . Mot bakgrund av altöverhettningen på byggmarknaden förstärktes och spreds även fillövriga delar av landet, skärptes regleringen av byggmarknaden.Denna skärpning innebar utöver ramar och ändrade villkor för ombyggnadslån fillbostäder dels en förlängning av regleringen av byggnadstillslåndsgivningen istorstadslänen till att gälla även , dels atl arbetsmarknadsstyrelsenfick i uppdrag all med stöd av förordningen orn byggnadstillståndbegränsa annal byggande än bostadsbyggande i övriga delar av landet till avnivån november 1987-oklober 1988. Regleringarna påbyggmarknaden har medfört en kraftig nedgång av ombyggnadsverksamheten och altell stort anlal byggprojekt i storstadsområdena har skjulils på framtiden.Volymen av annal byggande än bostäder i de reglerade områdena minskade markantunder 1988. För landet som helhet har emellerfid byggandet utanförbostadssektorn fortsalt alt växa och tillväxttakten var högre änunder 1987. Under 1989 och 1990beräknas den totala byggverksamheten växa betydligt långsammare än under 1987och 1988. är det framför allt ombyggnader av bostäder som reduceraskraftigt. Byggandet utanför bostadssektorn väntas däremot expandera mer änunder 1988. Del är bl.a. primärkommunernas investeringar i byggnader ochanläggningar som beräknas öka, lill stor del som en följd av del ökadebostadsbyggandet. De kommunala affärsverken, som räknas till näringslivet,väntas däremot kraftigt minska sina byggnadsinvesteringar, varför uppgången avden kommunala sektorns byggande sammanlaget blir mer begränsad än förmyndigheterna. Hela den offentliga sektorns byggvolym beräknas öka med knappt2%. Diagram 8:5 Lagerkvoteninom industrin Prop.1988/89:100 Bil. -\------- '------- T 1----- '----- 1---- '----- r Källor: , konjunkturinstitutetoch Den lagerneddragning sompåbörjades fortsatte även . Under denna periodhar lagren minskat med nästan . i löpande priser. Industrinsvarar för nästan två tredjedelar av neddragningen men också inom partihandelnhar lageravvecklingen varit betydande. Industrin har dragit ner sinlagervolym som produktionen sfigit . Lagerkvoten hardärmed sjunkit från 1980 lill 1988, se diagram 8:5. Lagerneddragningen under1988 kan i huvudsak hänföras lill oljelagren inom parti-och detaljhandeln. Enviss lageruppbyggnad av övriga varor har dock skett inom handeln. Inomindustrin har den höga efterfrågan och det höga kapacitelsutnylljandet letttill en fortsatt reducering av färdigvarlagren. Neddragningen är specielltmärkbar inom massa- och pappersindustrin och järn-, stål- och metallverken. Inomdessa branscher är lagren mycket små, vilket minskarmöjligheterna all under den närmaste framliden möta en ökad efterfrågan medfortsatta lagerneddragningar. Under 1989 och 1990förväntas en avmattning av efterfrågetillväxlen, vilket torde leda till en vissuppdragning av lagren. Samfidigl innebär den höga realräntan ett incitament förföretagen att hålla nere sina lager. Lagren har mot denna bakgrund antagitsstiga måttligt , eller med 0,7 mdkr. 1989 och 2,2 mdkr. 1990 (1980års priser). Detta motsvarar ett BNP-bidrag på resp. . Uppdragningenförväntas främst komma inom industrin, där de små lagerslockarna i vissa fallinneburit störningar i Även detaljhandeln kanförmodas öka lagren något Prop. 1988/89:100 i samband med alt bilinköpen minskar. Miljarder kr., 1980 ärs priser 1986 1987 1988 1989 -0,1 -0,1 -3,5 -1,5 -2,1 -0,6 -1,5 -D,3 -0,1 -1,2 -1,1 -0,3 -0,4 -0,2 -0,3 -5,1 -4,2 -1,9 -1,5 -0,6 El-, gas- och vattenverk därav råolja och bränslen Källor: Statistiskacentralbyrån, och . 9 Den offentliga verksamheten 9.1 Den offentliga sektornoch samhällsekonomin Den offentliga sektorns finanser har förbättratsmarkant då underskottet i den offentliga sektorns finansiellasparande uppgick till 6,av BNP. fick den offentliga sektorn ettöverskott på ca , vilket motsvarar av BNP. År 1988beräknas det finansiella sparande ha minskat med ca , men omengångsskatten på livförsäkringsbolagens förmögenheter 1987 exkluderas såmotsvarar det en förbättring med ca . Den starka förbättringen av den offentligasektorns finansiella sparande kan hänföras lill en relafivl snabbökning av inkomsterna som utgiftsutvecklingen har varitförhållandevis dämpad. Inkomsterna beräknas ha ökat med i fasta prisermellan 1982 och 1988, medan utgifterna har sfigit med 10 1/, se tabell 9:1. Prop.1988/89:100 Bil. Tabell 9:1 Realaförändringar av den offentliga sektorns inkomster och utgifter 3,1 6,0 7,8 0,8 -0,3 -1,2 -10,4 2,4 -2,2 -3,7 -7,4 1,2 -2,6 -10,0 -8,9 -3,5 6,6 -0,8 -9,7 -0,4 -4,9 Anm.:Förändringstalen för den totala offentliga sektorns inkomster och utgifter redovisas med statsbidrag och andra internabetalningsströmmar eliminerade (liksom i tabell 9:4). Inkomster och transfereringar har deflaterats medKPI. Offentlig konsumtion ochinvesteringar har deflaterats med respekfive implicitdeflator. Bakom utgiftsutvecklingenligger minskade transfereringar till förelag (bl.a. har särskilda industristödreducerats från ca . 1982 till ca . 1988),oförändrade ränteutgifter, minskade investeringar saml en måttligkonsumlionstillväxt. Transfereringarna till hushåll har dock ökat i ungefärsamma takt som inkomsterna. Det beror huvudsakligen på förbättringar av olikabidrag och på det ökade antalet pensionärer. beräknasutgifterna öka 2,i fasta priser. Den extra ökningen av basbeloppet samtförbättringen av föräldraförsäkringen bidrar fill en fortsalt snabb ökning avtransfereringarna till hushåll. Den offentliga konsumtionen förutses öka mednärmare . Både en tilltagande expansionstakt i den kommunala sektorn ochökade statliga inköp bidrar till konsumtionsökningen. 5 1988/89.1 samt.Nr 100. Indirekta skatter exkl. arbetsgivaravgifter Anm.: Engångsskatten på livförsäkringsbolagensförmögenheter ingår inie i skattekvoten. Källor: , ,och . Inkomstökningen harinneburit atl skattekvoten stigit mellan 1982och 1988, se tabell 9:2. Skattekvotens förändring beror av dels hurskatteunderlagen utvecklas i förhållande till BNP, dels förändringar i skatteuttagen. Av skallekvotensökning svarade hushällens direkta skatter för 1,6 procentenheter.Marginalskatlereformen bidrog till att inkomstskattensandel av BNP sjönk . justerades denstatliga skalleskalan bl.a. genom en uppräkning av inkomst-gränserna i denstatliga skatteskalan. Inkomsterna ökade dock mer än uppräkningen, vilketmedförde att det genomsnittliga skatteuttaget ökade. väntas hushållensdirekta skatter vara oförändrade som andel av BNP trots att den statligainkomstskatten sänks med ca . jämfört med en tillämpning av skatteregler. Detberor på den kraftiga ökningen avskatteunderlaget, framför allt av pensioner och andra transfereringar,samt de kommunala skaltehöjningarna. Den starkauppgången i företagens vinster motsvarades inte till en början av en likastark ökning av skatteinbetalningarna pga. de avsättningsmöjligheter som finns iföretagsbeskattningen. var dessa avsättningsmöjligheter till stor del uttömda,vilket medförde att förelagens fyllnadsinbetalningar ökade med över 6miljarder kr. Den fortsatt goda vinstnivån väntas medföra all företagensskatteinbetalningar liggerkvar på en relativt hög nivå 1989. Mervärdeskattenhöjdes 1983 från % till . Det huvudsakliga skatteunderlagetför mervärdeskatten, den privata varukonsumtionen exkl. bränslen, har ökatkraftigt, vilket bidragit till skattekvotens ökning. Mervärdeskattens andel avBNP beräknas öka något 1989 trots att ökningen i den privata konsumtionen väntas avla. Övriga indirektaskatter steg kraftigt som andel av BNP 1985 genom höjningar avskatteuttagen. flertal ytterligare höjningar av skattesatser på l.ex. tobak, vinoch sprit, bensin och olja har sedemera genomförts. Trots detta har denna delav skattekvoten minskat svagt . Det beror på alt de flestaskatter av della slag är anknutna till försäljningsvolymer, vilket medför att skatteintäkterna minskar som andel avBNP om skalleultagel är oförändrat. utvidgas omsättningsskatten påvärdepapper. Vidare får vissa skaltehöjningar som skedde fullårseffekt först . Arbetsgivaravgifternasandel av BNP beräknas ha ökat . Undersamma period har avgiftsuttaget ökat med ca 4 procentenheter.Arbetsgivaravgifternas ökade bidrag till skattekvoten 1989 beror på attATP-avgiften höjs . För att belysa hur de reala förändringarna i denoffentliga sektorns inkomster och utgifter påverkar samhällsekonomin, har enenkel modell använts i nationalbudgetarbetet under en följd av år. Medantaganden om marginella import- och konsumtionsbenägenheter kan mulliplikalorerberäknas, vilka anger hur förändringar av inkomster och utgifter i denoffentliga sektorn bidrar fill förändringar av BNP. Modellen inkluderar inte deeffekter finanspolitiken ger via pris- och lönebildning och kredilmarknad. 1988/89:100 Bil. Procent avbmttonationalprodukten i fasta priser 1983 1984 1985 1986 1987 1988 1989 Staten -1,3 -2,7 -0,7 -1,4 Socialförsäkringssektorn 0,2 -0,2 0,1 0,2 Kommunerna 0,6 0,5 0,8 0,2 Totala offentliga sektorn -0,5 -2,4 0,2 -1,0 -0,7 0,0 0,6 -2,5 -0,2 -2,7 -0,1 1,0 Som framgår av tabell 9:3har den statliga finanspolitiken haft en åtstramande inriktning 1983-1988. För1989 beräknas den totala offentliga sektorn ha en sfimulerande effekt påsamhällsekonomin. Del sammanhänger med att utgifterna beräknas öka snabbare äninkomsterna fill följd av inkomstskattesänkningen, förbättrade sociala förmånersamt den förväntade UtveckHngen av de reala konsumtions-ochinvesteringsutgifterna. I förslaget till statsbudget för /90ökar statsutgifterna mycket långsamt. Att staten trots det beräknas ha en vissexpansiv inverkan på samhällsekonomin 1989 sammanhänger bl.a. med att den fullaeffekten av en del tidigare beslutade åtgärder, t.ex. sänkningen av denstatliga inkomstskatten och den extra höjningen av basbeloppet, faller men inte på /90. Vidare bör påpekas att desenaste åren har denna typ av beräkningar överskattat finanspolitikens positivaeffekter för prognosåren. Prognoserna överinkomster och utgifter medför alt den offentliga sektorns finansiella sparandekan beräknas fill , vilket är en minskning med ca 5 miljarderkr. jämfört med sparandel 1988. Försämringen av den offentliga sektornsfinanser kommer också till uttryck i att utgifternas andel av BNP väntas ökanågot medan skaltekvoten blir i stort sett oförändrad, se tabeU 9:4. väntas enfortsatt minskning av det finansiella sparandet till ca . 1 det andra alternativet beräknas det finansiella sparandet ökatill ca . Skillnaden mellan alternativen berorhuvudsakligen på att en minskning av löne- och prisökningstakten (vilketförutsätts i alternativ 1) inverkar på den offentliga Tabell 9:4 Den offentliga sektorns inkomster och u 1988/89; 100 -13,1 9,8 -5,1 -6,2 7,3 12,8 -4,5 4,9 7,0 4,4 11,5 0,5 5,2 8,8 -6,0 Procent av BNP Skatter och avgifter Utgifter Finansiellt sparande 53,0 64,3 -0,6 ' Iinvesteringar m.m. ingår förutom offentliga myndigheters investeringar ävenkommunala affärsverks investeringar, investeringar i personalbostäder,lagerinvesteringar samt nettot av köp och försäljning av fastigheter och mark. , , ochfinansdepartementet. sektorns inkomster, medan en stor del avtransfereringarna (l.ex. barnbidrag, pensioner och ränteutgifter) intepåverkas på kort sikt. var statens budgetunderskott 83miljarder kr., vilket motsvarade av BNP. beräknas statensbudgetsaido visa ett överskott på . (av BNP).Orsakerna till den kraftiga förbättringen av statens finanser är attinkomsterna ökat starkt som utgiftsökningen har håUits nere genom enstram budgetpolitik. Det förbättrade ekonomiska läget har i hög grad bidragittill den snabba inkomstökningen och lill att insatserna inom arbetsmarknads-och industripolitiken har kunnat minskas. De förbättradestatsfinanserna kommer också fill uttryck i att statens finansiella sparandevänt från ett underskott på . 1982 fill ett överskott på 18miljarder kr. Del finansiella sparandet beräknas ha minskat något 1988genom att engångsskatten på försäkringsbolagen föll bort. Överskottet 1987medförde atl statsskulden minskade. Därigenom började ränteutgifterna minska ivolym. drogs ränteutgifterna dessutom ned med . genom enomläggning av redovisningen av räntor på statsskuldsväxlar. väntas ennedgång i statens budgetöverskott och finansieUa sparande, se tabeU 9:5. Statens inkomsterberäknas öka med 6,1989. Den statliga inkomstskatten sänks 1989 genom attskattesatserna sänks för inkomster . (och 15procentenheter meUan . reducerasunderskottsavdragens maximala värde från till . Uttaget avsocialförsäkringsavgifler är oförändrat. Statens övriga inkomsterminskade myckel kraftigt genom atl engångsskatten på försäkringsbolagenföll bort. återgår återbetalningarna för det kommunalabostadstillägget till normal nivå, efter en ändring av betalningsrutinerna.Ändringen medförde att 1987 och 1988 omfattas av vardera ett och ett halvt årsåterbetalningar från kommunerna. Transfereringarna tillhushåll beräknas öka med 1989. En fortsatt kraftig ökning väntas avutbetalningarna inom arbetsskadeförsäkringen. Den extra höjningen avbasbeloppet bidrar fill ökningen av statenspensionsulbelalningar. Statens ränteutgifterberäknas öka 1989 efter ha minskal . Att ränteutgifterna åter ökartrots alt statsskulden minskat är en följd av all den positiva engångseffeki,som omläggningen av redovisningen av räntor på statsskuldväxlar innebar 1988,avtar. Statens övrigatransfereringar består till av transfereringar tillsocialförsäkringssektorn och kommunerna. I övrigt beslår denna utgiftspost avbl.a. räntebidrag, livsmedelssubventioner och gåvodelen av u-landsbi-slåndet.Räntebidragen väntas öka 1989 fill följd av ett ökat bostadsbyggande.Livsmedelssubventionerna väntas däremot minska något. Den statliga konsumtionenhar i volym legat på ungefär samma nivå . Antalet anställda harrninskat genom de rafionaliserings- och besparingskrav som stäUts på slafligamyndigheter. väntas en fortsalt minskning av sysselsättningen inom destatliga myndigheterna. Genom atl andra delar av konsumtionen, framför alltförsvarets inköp, förutses öka relativt starkt i volym 1989, beräknas dentotala statliga konsumfionen öka med ca 1 1/1989. 1988/89:100 Bil. Tabell 9:5 Statens inkomster och utgifter Exkl.statliga affärsverk och aktiebolag -34,3 Investeringar mm,' -6,5 - 5,5 5,2 5,5 -12,9 10,2 1,2 8,5 8,2 -24,4 Budgetsaido i % av BNP -39,2 -10,0 ' I investeringar m.m. ingåräven lagerinvesteringar samt nettot av köp och försäljning av fastigheter och Källor:Finansdepartementet, konjunkturinsfitutet, och statistiskacentralbyrån. 6 1988/89.1 saml.NrlOO.