prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — En särskild fråga i detta sammanhang är användningen 79 avde fiskeavgifter som tas ut enligt vattenlagen (1983:291), En del av Prop.1988/89:100 dessa skall användas för att bekosta forsknings- och utvecklingsarbete. 11 Användningen beslutas avfiskeristyrelsen eller i vissa fall av regeringen. 1 fortsättningen börSJFR ges ett större inflytande över fördelningen med hänsyn till den uppdelningav ansvarsområdet som jag nu har markerat. Inom många områdenförekommer samarbete mellan staten och näringsliveti fråga om finansiering av FoU. Så t.exhar ansvaret för den s. k. kollektivaforskningen inom jordbrukets och skogsbrukets områden. Jag redovisar dettanärmare under punkten G 5. Styrelsen för teknisk utveckling har flera avtal med olika branscher om gemensam finansieringav teknisk FoU. Det är enligt min mening angeläget att fortsättersina försök att åstadkomma ett samarbete, antingen i programform eller rörande enskilda projekt. Flera av de forsknings-och utvecklingsområden som angettssom viktiga är enligt min mening lämpliga för sådant samarbete. har tidigare iår lämnat ett förslag till renforskningsprogram. Förslaget har remissbehandlats. Jagvill erinra om att rådet har fått regeringensuppdrag att utveckla programmet. Innan detta är gjort finns inte underlag förbedömning av behovet av insatser på området. Jag har för avsikt att ta upp frågan i min anmälan till nästaforskningspolitiska proposition. Frågan om resurserför deltagande i EG:s forskningsprogram kommer att anmälas för regeringen i ett senaresammanhang. skall enligt1987 års forskningsproposition kompenseras för löne-och prisökningar fr.o.m. innevarandebudgetår enligt samma principer som gällerför anslagen till högskolan. För avtalsenliga löneökningar, som inte ärkända i sådan tid att de kan beaktas i detta sammanhang, utgår kompensationfrån det s. k. täckningsanslaget. har i likhetmed andra grundforskningsråd till uppgift att utifrån vetenskapligakriterier anvisa medel till forskningsprojekt av betydelse för den vetenskapligautvecklingen. Den forskning rådet finansierar utförs vanligen inom högskolansforskningsorganisation. När ett forskningsområde, där finansierar projekteller forskartjänster, bedöms ha sådant vetenskapligt värde och sådanvaraktighet att det bör ingå i den fasta forskningsorganisationen, förs efter förslag från SJFRoch högskolemyndighet medelför ändamålet över från rådet tillberörd högskola. liksom andra forskningsrådspelar således en viktig roll för den vetenskapliga utvecklingen. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Skog.s- och JordbruketsJörskningsråd för /90 anvisaett reservationsanslag på . Vidare hemställer jag att regeringenbereder tillfälle att ta del av vad jag har anfört om ettprogram för forskning och utveckling på fiskets område. Stöd till kollektiv forskning Prop.1988/89:100 1987/88 Utgift '49792285 Reservation '1379027 1988/89 Anslag '48 500000 1989/90 Förslag 47600000 ' Anslagen Stöd till kollektiv forskning och Bidrag tillväxtförädling. Under anslagetanvisas medel till stöd för kollektiv jordbruksteknisk forskning och skogsteknisk forskningsamt kollektiv forskning rörande skogsträdsförädling och skogsgödsling m. m. Vidareanvisas medel till stöd förkollektivt forsknings- och utvecklingsarbete inom jordbruks- och växtförädlingsområdet. Kollektiva program (I OOO-tal kr.) Skogsträdsförädling, skogsgödsling, m. m. Statens stöd tillkollektiv jordbruksteknisk forskning regleras i ett mellan staten ochStiftelsen jordbruksteknisk forskning träffat avtal om gemensam finansiering av forsknings- ochutvecklingsverksamhet på det jordbrukstekniska området. Avtalet avser tidenden . Enligt avtalet medverkar staten ifinansieringen av verksamheten genom att bidra medsammanlagt 9 milj. kr., varav 3,1 milj. kr.under /90. Stiftelsen åtar sig att tillskjuta lägst motsvarande belopp,varav sammanlagt minst 6 milj. kr. i form av direkt bidrag. Ansvaret förgenomförandet av det avtalade programmet åvilar . Statens stöd till kollektiv skogstekniskforskning regleras i ett mellan staten ochStiftelsen träffat avtal om gemensam finansiering av forsknings- och utvecklingsverksamhet pådet skogstekniska området. Avtaletavser tiden den 30 juni 1990. Enligt avtalet åtar sig statenatt medverka i finansieringen av verksamheten genom att under avtalsperiodentillskjuta sammanlagt 40 milj. kr., varav 13,9 milj. kr. under /90. Stiftelsen åtar sig att underavtalsperioden tillskjuta sammanlagt lägst 40 milj. kr., varav minst 38milj. som direkt, kontant bidrag. Statens stöd tillkollektiv forskning rörande skogsträdsförädling och skogsgödsling m. m.regleras i ett mellan staten och Stiftelsen träffat avtal om gemensam finansiering avforsknings- och utvecklingsverksamhetrörande skogsträdsförädling och skogsgödsling m. m. Avtalet avser tiden den den 30 juni1990. Enligt avtalet åtar sig statenatt medverka i finansieringen av verksamheten genom att under avtalsperiodentillskjuta sammanlagt 21,5 milj. kr., varav 7,6 milj. kr. Stiftelsen åtar sig att Prop.1988/89:100 tillskjuta sammanlagt lägst 21,5 milj. kr., varav minst 20,5 milj.kr. 11 direkt, kontant bidrag. Statens stöd tillväxtförädlingen regleras i ett avtal mellan staten och jordbruketsföreningsrörelse. Avtalet avser tiden den den 31 december 1989.Ett delavtal har träffats för tiden den Ijuli 1987 . Avtalet innebär att statens bidragtill växtförädlingen uppgår till57,5 milj. kr., varav 11,5 milj. kr. under första hälften av /90. Föreningsrörelsens bidrag underavtalsperioden uppgår till 27,5milj. kr., varav 5,5 milj. kr. under första hälften av budgetåret1989/90. Den 21 november1988 har, med förbehåll för regeringens godkännande, träffats ett avtal mellan staten ochLantbrukarnas riksförbund (LRF) om gemensamfinansiering av visst växtförädlingsarbete. Enligt avtalet som omfattartiden bidrar staten med sammanlagt 66,5 milj. kr. ,varav 9,5 milj. kr. under andra hälften av /90. LRFbidrar med sammanlagt59,5 milj. kr., varav 8,5 milj.kr. under andra hälften av budgetåret1989/90. Enligt avtalet skall ställa ytteriigare 7 milj. kr. av tillgängliga medel till verksamhetens förfogande. Vidare skall SJFRsvara för verksamheten, vilket i praktiken innebär att den nuvarande växtförädlingsnämndenavskaffas. Jag föreslår att regeringen begärriksdagens bemyndigande att ikläda staten de förpliktelser som följer avavtalet. Det nuvarande anslaget Bidrag till växtförädling bor upphöra fr.o.m. nästa budgetår och medlen för växtförädlinganvisas under detta anslag. Reserverade medel under det förstnämndaanslaget bör därvid föras över till det . Med hänvisning tillsammanställningen föreslår jag att anslaget för nästa budgetår förs uppmed 47,6 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. bemyndigaregeringen att ikläda staten de ekonomiska förplik telser som följer av det av mig redovisade avtalet om finansiering av visst växtförädlingsarbete, 2. till StödUU kollektiv forskning för /90 anvisa ett reservationsanslag på . Bidrag till Skogs-och lantbruksakademien 1987/88 Utgift 1988/89 Anslag 1989/90 Förslag Skogs- och lantbruksakademiens uppgift äratt med stöd av vetenskap och praktisk erfarenhet till samhällets gagn främja jord- och skogsbruk 82 samtdärtill knuten verksamhet. Från anslaget bestrids kostnader för aka- Prop.1988/89:100 demiens ordinarie tjänstemän, ersättning åt skoglig expertis,bidrag till Bil. 11 bibliotek m.m. samt vissa kostnader för utländsktforskarutbyte och utländska forskarkontakter. Underdet gångna året har en fortsatt utökning av verksamheten skett genom bl.a. tillsättning av arbetsgrupper, utskott och kommittéer, som härtill uppgift att analysera utvecklingen inomolika problemområden och ge förslagpå åtgärder till förbättring. /90 hemställs om ett anslag av . avseende bidrag till lönekostnader. Jag föreslår attanslaget räknas upp med . Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att till Bidrag till Skogs- ochlantbruksakademien för /90 anvisa ett förslagsanslag på 685 000kr. Bidrag till vissainternationella organisationer m.m. Prop.1988/89:100Bil. 1987/88 Utgift 1988/89 Anslag 1989/90 Förslag 29302 796 27 500000 30400000 Från anslagetbestrids utgifter för deltagande i vissa internationella organisationer och förinternationellt samarbete inom verksamhetsområde. Under anslagetanvisas medel för likartade ändamål under en och samma anslagspost. 2 harjag således beräknat medel för internationella veterådet ochinternationella sockerorganisationen. Under posten 4 harjag beräknat medel förNordostatlantiska fiskekommissionen. Nordostatlantiska laxkommissionen för Östersjön.Under posten 7 har beräknats medel för de nordiska ämbetsmanna-kommittéerna och kontaktorganen för fiske resp.jord- och skogsbruk, Nordiskt organ för renforskning samt för livsmedel. För /90 harjag beräknatmedelsbehovet enligt följande. Internationella rådet för havs- Internationella organisationer och förhandlingar på Unionen för skydd av växt- Med hänvisning till sammanställningen hemställerjag att regeringen föreslår att till Bidrag UU vissa internationellaorganisationer m. m. för /90anvisa ett förslagsanslag på . Ersättningar för viltskador m. m. Prop.1988/89:100 1987/88Utgift 19 378 991 1988/89 Anslag 12 320000 1989/90Förslag 12 320000 Från anslagetutbetalas ersättning för förluster som uppkommer till följd avangrepp av vissa rovdjur på renar, får och andra tamdjur. Bestämmelser om ersättning finns i förordningen (1976:430)om ersättning vid vissa skador avrovdjur. Från anslaget utgår vidare viss ersättning enligt förordningen (1980:400) om ersättning vid vissaviltskador, m.m. Dessutom bekostasfrån anslaget vissa åtgärder för att förebygga skador av vilt m. m. Rovdjurspolitikenbedöms i stort bli oförändrad . Några större förändringarav antalet tamdjur förutses inte. När det gäller ersättningarna förrovdjursrivna renar förutsätter verket att de principer för ersättningsberäkningen som regeringen godkänt skallfortsätta att tillämpas till desspågående forskning eventuellt visar att en omprövning är befogad. Värderingen av skogsskador i dettidigare kronhjortsreservatet i påbörjas . Ersättningsbeloppet förslutreglering av skadorna kan ännu inte beräknas. För skadeförebyggande åtgärder föreslås ett belopp av300 . För budgetåret1989/90 bör anslaget enligt föras upp med ett belopp av sammanlagt 17 milj. kr. Anslaget bör förasupp med oförändrat belopp. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Ersättningar för viltskador m.m.för /90 anvisa ett förslagsanslag på . A. m. m. 13 I ,yo>5/a.jan5/a 13 2 Lantbruksråd,yo>s/a.yan5/a 14 3 Utredningar m. m., r.?e/'va?zon5an. Prop.1988/89:100Bil. Jordbrukets rationalisering m. m. 15 1 Lantbruksstyrelsen, ramanslag 18 2 Lantbruksnämnderna, ramans/ag 19 3 Bidrag tilljordbrukets rationalisering, m. m., för- 21 4 Markförvärv för jordbrukets rationalisering, re- 22 5 Täckande av förluster på grund av statligkreditga- 23 6 Bidrag till trädgårdsnäringens rationalisering, 24 7 Stöd till innehavare av Qällägenheter m. m., reser- 25 8 Främjande a\ rennäringen, reservationsanslag 27 9 Ersättningar på grund av radioaktivt nedfall, för- 28 10 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket, reserva- 30 1 , förslagsanslag *28097000 30 2 , för- 31 3 Prisreglerande åtgärder på jordbruketsområde,y&r 33 4 Inköp av livsmedel m.m. för beredskapslagring, 34 5 Kostnader för beredskapslagring av livsmedel m.m., förslagsanslag 156308 000 35 6 Prisstöd till jordbruket i norra ,yo>j/fl.ya«- 35 7 Statistik på jordbrukets område,yo>.s/a.sö(«5/ag 1000 37 I ,/d>. ?/af.w«5/ag 43 2 : Myndighetsuppgifter, 45 3 : Frö- och plantverk- samhet, förslagsanslag 1 000 46 4 : Investeringar,reserva- 47 5 Bidrag till skogsvård m.m., förslagsanslag 248000000 49 6 Stöd till byggande av skogsvägar,yo'r5/ag5a/J. ?/ag 55000000 50 7 Främjande av skogsvård m.m., reservationsanslag 12 900000 50 8 Bidrag tilltrygghetsförsäkring för skogsbrukare, re- Prop.1988/89:100Bil. 51 1 , förslagsanslag 41451000 52 2 Fiskenämnderna, förslagsanslag 10217000 53 3 Främjande av fiskerinäringen, reservationsanslag 2 796000 53 4 Bidrag till fiskehamnar m.m.,/or5/fl,g5a«5/ag 2424000 54 5 Isbrytarhjälp åt fiskarbefolkningen,/ö>5/ag5ani/ag 1000 55 6 Bidrag till fiskets rationalisering m.m., ./o>.y/fl,g5- 56 7 Lån till fiskerinäringen,/fj-e/Ta/zoi-am/a 40000000 56 8 Täckande av förluster vid statlig kreditgaranti till fiske, förslagsanslag 1 000 57 9 Prisreglerande åtgärder på fiskets område, för- 57 10 Ersättning för intrång i enskild fiskerättm.m.,yd> 58 11 Bidragtill fiskevård m.m.,reservaUonsanslag 5324000 59 I ,/öa/ag5ä!«5/ag 60 2 Täckande avvissa kostnader för köttbesiktning m. m., förslag.sanslag 61 3 : Upp- dragsverksamhet, /oVi/agian.s/ag 62 4 Bidrag till statens veterinärmedicinska anstalt, re- 62 5 Statens utsädeskontroll:Uppdragsverksamhet, 63 6 Bidrag till statens utsädeskontroll, reservationsan- 64 7 Bekämpande av växtsjukdomar och smittsamma 65 8 Lantbrukskemisk laboratorieverksamhet,reserva- 66 9 Statens maskinprovningar: Uppdragsverksamhet, 67 10 Bidrag till statens maskinprovningar, rejerva/Zo/ji'- 68 11 Statens vä\tsortnämnd, förslagsanslag 362000 69 12 Lantbruksstyrelsen, djurens hälso- och sjukvård: \}X)V>dragsverksamhet,förslagsanslag I 000 70 13 Bidrag till djurens hälso- och sjukvård, reserva- 71 14 Bidragtill avlägset boende djurägare för veteri- närvård,./oV/agflrt/a 2050000 71 15 Bidrag tilldjurskyddsfrämjande åtgärder, reserva tionsanslag 4 169000 Prop.1988/89:100Bil. 73 1 'S>verigeslantbmksu.nivers\tet,reservationsanslag 76 2 Lokalkostnader m. m. vid lantbruksuni- versitet, /öy5/ag5ö«.s/a,? 77 3 Inredningoch utrustning av lokaler vid m. m., reservationsanslag 11 4 Skogs- och jordbruketsforskningsråd, reservationsanslag 81 5 Stöd tillkollektiv forskning, reservationsanslag 82 6 Bidragtill Skogs- och lantbruksakademien, för- 84 1 Bidrag till vissa internationella organisationer 85 2 Ersättningar för viltskador m. m.,förslagsanslag Bilaga12 till budgetpropositionen 1989 1988/89: 100 Bil. Till hör frågor omarbetsmarknad, arbetsliv, regionalpolitik, invandring och svensktmedborgarskap. Den ekonomiska politikenoch sysselsättningen Densvenska ekonomin befinner sig i en högkonjunktur med hög produktionstillväxt och högtkapacitetsutnyttjande i näringslivet och stör efterfrågan pä arbetskraft.BNP-tillväxten beräknas för uppgå till 2,. Bruttoinvesteringarna steg mycket kraftigt och väntas även ha fortsatt att ökarelativt kraftigt. Antalet sysselsatta har ökat snabbt undersenare år. beräknas sysselsättningen ha ökat med 58000 personer. Detvar framför allt inom den privata tjänstesektorn som sysselsättningenökade . Inom den kommunalasektorn ökade sysselsättningen kraftigare än de två föregående åren. Inom den statliga sektornfortsatte däremot sysselsättningen att minska. Sysselsättningen inomindustrin ökade måttfullt och den kraftigasysselsättningsökningen inom byggnadssektorn bromsades upp. Detövergripande målet för arbetsmarknadspolitiken är arbete åt alla. Detta är ett mycket högt ställt mål, som intebara innebär att arbetslöshetenskall bekämpas utan också att deltagandet i arbetslivet skall stimuleras. internationellt sett mycket högaarbeskraftsdeltagande och den lågaarbetslösheten, visar att vi nått mycket långt. Grunden för arbetsmarknadspolitikenär arbetslinjen. Den innebär att aktiva insatser som arbetsförmedling och utbildning alltid skall prioriteras.Kontantstöd skall alltid komma isista hand när alla andra åtgärder är uttömda. Arbetsmarknadspolitiken skall också inriktas mot attbryta den könsuppdelade arbetsmarknaden. 1988/89. I saml Nr. har efterfrågan påarbetskraft varit stark och Prop. 1988/89:100 alltmer accentuerats under år1988. Efterfrågan har varit särskilt stark Bil. 12 inom industrin ochtjänstesektorn. beräknas arbetslösheten igenomsnitt ha omfattat ca 72000 personer,eller 1,av arbetskraften. Jämfört med är detta en minskning med 11000 personer eller . Arbetslösheten har minskatunder . Det goda arbetsmarknadsläget måsteutnyttjas för att underlätta för grupper,som trots det goda arbetsmarknadsläget, har svårigheter att få arbete. Flyktingarnas och andra invandrares önskanatt få arbeta måste tas tillvara,deltidsarbetslösa måste erbjudas ökad arbetstid och fortsatta ansträngningar måste göras för de långtidsarbetslösaoch arbetshandikappade. Arbetsmarknadspolitikenmåste inriktas mot att tillgodose efterfrågan på arbetskraft. tilloktober 1988 sökte i medeltal 304000 personer arbete genomarbetsförmedlingen. Av dessa var 53000 nyanmälda sökande, varav drygt hälftenvar kvinnor. I genomsnitt nyan-mäldes ca 67000 lediga platser tillarbetsförmedlingen. nyanmäl-des60000 platser till förmedlingen. Antalet personer ikonjunkturberoende sysselsättningsskapande ätgärder - såsom beredskapsarbete och ungdomslag - har fortsattatt minska. I det rådandekonjunkturläget blir arbetsförmedlingen ett än viktigare instrument för attjämka samman de arbetssökandes och arbetsgivarnas krav.Arbetsförmedlingen kan även i vissa fall stödja arbetssökande som väljer att flytta för att få ett arbete. Många flyktingaroch andra invandrare med uppehålls- och arbetstillstånd väntar påmottagningsförläggningar på att få bostad och arbete. Arbetsförmedlingentillförs förstärkta resurser för ambulerande arbetsförmedlingar som skallbistå med att finna arbete åt dessa personer. Arbetsmarknadsutbildningenkommer att hållas på en fortsatt hög nivå trots det goda arbetsmarknadsläget.Utbildning är ett viktigt instrument för att överbrygga skillnaden mellan kraven på de ledigaplatserna och kompetensen hos de sökande. Arbetsmarknadsutbildningenberäknas /90 omfatta totalt 122 000 deltagare, varav 78 000 isärskild upphandlad utbildning. Det är angeläget att en ökadkompetensutveckling kommer till stånd. Initiativ för att kartlägga den totalapersonalutbildningen i arbetslivetkommer att tagas under bå 1989/90. För att möjliggöraett mindre reglerat och mer offensivt användande av medlen tillsysselsättningsskapande åtgärder kommer medlen för dessa åtgärder att föras samman. Resursernaskall kunna användas mera flexibelt förutsatta grupper som långtids- och deltidsarbetslösa och handikappade. Ungdomsinsatserna börses över mot bakgrund av det starkt förbättrade arbetsmarknadsläget och de minskadeungdomskullarna. Regeringen kommer därför att i en särskildproposition förelägga riksdagenförslag om ungdomsåtgärder. Regionalpolitiken Prop.1988/89:100 Bil.12 Den regionalautvecklingen har under senare ar karaktäriserats av en allmänt förbättrad arbetsmarknadssituation och en merbalanserad befolkningsutvecklingjämfört med 1980-talets första hälft. Kraftigaregionalpolitiska insatser har gjorts för att motverka tendenser till regionalaobalanser. Utöver deordinarie regionalpolitiska insatserna har särskilda insatser gjorts i de mest utsatta regionerna somNorrbottens län och norra inland, Bergslagen och . haren allt större del av de regionalpolitiska medlen använts till attvidga och förstärka utbudet av utbildning samt till teknikutveckling,teknikspridning och andra infrastrukturåtgärder. Det är ätgärder som syftar till attskapa en gynnsam utveckling för näringslivet och främja den långsiktiga utvecklingen. För att denförbättrade regionala balansen skall kunna bibehållas är det angeläget att denbreddning av regionalpolitiken, som ägt rum , medinriktning på kompetenshöjning, utbildning och förbättrad infrastruktur fortsätter. Ett stort antalkontakter har tagits med privata tjänsteföretag i föratt förmå dessa att lokalisera verksamhet till stödområdet ochstödjepunkter i anslutning till detta. Dessutom har central stathg verksamhetuOokaliserats från till regionalpolitiskt prioriterade områden. skall bl.a. precisera målen för den framtida regionalpolitiken och lämnaförslag till åtgärder. Vidare skall förslag lämnas om på vilka grunder och till vilkaregioner de regionalpolitiska insatserna bör riktas för att uppnå långsiktigaeffekter. I avvaktan på förslag från kommittén som skall lämnas i maj 1989föreslås inga större förändringarav regionalpolitikens inriktning. Som oupplöslig del av det övergripande målet arbete åtalla ingår att ingen skall behöva riskera sin hälsa i arbetet. Regeringensarbetslivspolitik syftar tillatt skapa goda arbetsförhållanden.Arbetsmiljöområdet är högt prioriterat i regeringens budgetförslag. Föratt komma till rätta med det stora antaletarbetsskador har regeringen tillsatt en arbetsmiljökommission som kommeratt ytterligare skärpa och intensifiera arbetet med att förbättra våraarbetsplatser. Arbetarskyddsstyrelsenhar fått medel för extrainsatser inom informationssystemet om arbetsskador () ochyrkesinspektionen har genom omdisponering av medel kompenserats för effekterna avhuvudförslaget. föreslås bl.a. en förstärkning av företagshälsovårdsutbildningen ochinformationsverksamheten. Dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna för handikappade beräknas för /90uppgå till . Åtgärderna består av bidrag till arbetshjälpmedel,näringshjälp, lönebidrag, yrkesinriktad rehabilitering och skyddat arbete med statsbidrag till offentligaarbetsgivare samt Stiftel- Prop. 1988/89:100 senSamhall. Arbetsmarknadsinstitutenfår under nästa budgetår behålla den förstärkning med 50 tjänster, som tidigareavsatts (prop. 1988/89: 47 om vissa ekonomisk-politiska åtgärder) för att arbeta medflyktingar och andra invandrareoch hjälpa dem att få lämpligt arbete. Dessutom fortsätter projektet åt unga handikappade även underdet kommande budgetåret. Vidare innebär budgetförslageten fortsatt ökning av medlen till datorbaseradearbetshjälpmedel. Det godaarbetsmarknadsläget och ett effektivt förmedlingsarbete har medfört att alltfler sökande med arbetshandikapp har kunnat få arbete - i flertalet fall utansärskilda bidrag. 8 200 personer fick anställning med lönebidrag /88. Ijuni lämnades lönebidrag för ca 43 500 personer.Kostnaderna för lönebidrag /90 beräknas uppgå till 3,6miljarder kr., vilket är en ökning med 181,6 milj. kr. Mellan 5000 och 6000 arbetshandikappadehar skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare. InomSamhall-gruppen arbetar ca 28500 arbetshandikappade anställda vid 350 verkstäder.Denna nivå kommer i stort sett att bibehållas /90. Invandring m. m. Invandringen till har fortsatt att öka under1988. Ökningen beror väsentligen på den utomnordiska invandringen och utgörsfrämst av två grupper,flyktingar eller personer som tillåts stanna av flyktingliknande eller starkt humanitära skäl samt nära anhöriga till iSverige bosatta personer. Invandringsöverskottetav utländska medborgare var omkring31 000 personer, ca 5 500 fler än 1987. Antalet flyktingar ivärlden uppgår till ca 15 miljoner. Den bedömning som kan göras är att vifår räkna med en fortsatt invandring till vårt land av personer med flyktingbakgrund ellersom kommer att åberopa humanitära skäl, fattigdom, ekonomiskt förtryck ellerhelt enkelt en osäker framtid till stöd för att få bosätta sig här. Denna invandringär inte, som under tidigaredecennier, styrd av våra egna behov av arbetskraft. Detta förhållandeställer och kommer att ställa särskilda krav på vårt samhälle och på politiken. Det totala antaletasylsökande var ca 18000 personer inklusive medföljande barn.Motsvarande siffra för var ca 19000. I flera sammanhanghar regeringen framhållit vikten av att komma till rätta med de långahandläggningstiderna i asylärenden. Från den 1 juli1989 skall en ny utlänningslag gälla och en ny organisa tiontillämpas för invandrarverket. En central förvaltning skall finnas i Norrköping.Ansökningarna om asyl skall prövas vid någon av de fyra utredningsslussarsom inrättas ute i landet. Verkets möjligheter att skapa och vidmakthålla kontakter med kommuner som tar emot flyktingar skall 4 Jag kommer att föreslå regeringen att Prop.1988/89:100 resursbehoven för den nya organisationen behandlas i en särskildproposi- Bil. För budgetåret1989/90 räknas anslagen för invandrings- och flyktingpolitiken, som inteberörs av den särskilda propositionen , upp med 110 milj.kr. Huvuddelen av denna ökning avser ersättning till kommuner för ätgärder för flyktingar.