prop · GC03150 · 1988-12-31 00:00:00 — Budgetpropositionen1 OOO-tal kr. Senareändringar 1 OOO-tal kr. Summa 1 OOO-tal kr. hov- och slottsslaterna JustitiedepartementetUtrikesdepartementet Försvarsdepartementet SocialdepartementetKommunikationsdepartementet UtbildningsdepartementetJordbruksdepartementet BostadsdepartementetIndustridepartementet Miljö- och energidepartementetRiksdagen och dess myndigheter Räntor på statsskulden m. m. Oförutseddautgifter Beräknad övrig medelsförbrukning Minskning avanslagsbehållningar Okad disposition av rörliga krediter Beräknat tillkommande utgiftsbehov, netto ti /89. Rättelse: S. 8 rad 4 nedifrån Står: 4 500 Rätlat till: 4700 S. 9 rad 10 utgår Rad 25 (Sf> Rattat till- /"OnRaH 90 »itÄr- 3771 Rättattill- 3721 1988/89:150 Bilaga 1.5 Specifikation avstatsbudgetens inkomster under /90 1100 Skatt på inkomst: 1110Fysiska personers inkomstskatt: 1120Juridiska personers inkomstskatt: 1121 Juridiska personers inkomstskatt 1142 Utskiflningskatt och ersättningsskatt 1211Folkpensionsavgifi 1221 Sjukförsäkringsavgifi, netto 1231 Barnomsorgsavgift1241 Vuxenutbildningsavgift Övriga socialavgifter, netto 1271 Inkomsler avarbetsgivaravgifter till arbelarskyddsverkel och arbetsmiljöinstiluletsverksamhet 1281 Allmän löneavgift 1300Skatt på egendom: 1310Skatt på Jäst egendom: 1312Fastighetsskatt 1320 Förmögenhelsskall: 1321 Fysiska personers förmögenhetsskatt 1322 Juridiska personers förmögenhetsskatt 1330Arvsskatt och gåvoskall: 1340Övrig skalt på egendom: 1342 Skalt på värdepapper . 161000 1834000 48226000 48226000 1400 Skatt på varor och tjänster; 1410 Allmänna JÖrsälJitingsskatter: 1430 Skatt på specijika varor: 1423 Försäljningsskatt på motorfor- 1425 Skatt på spritdrycker 1426 Skatt på vin 1427 Skatt på malt- och läskedrycker 1429 Särskild avgift på svavelhaltigt 1431 Särskild avgift för oljeprodukter 1433 Skatt på videobandspelare 1434 Skatt på viss elektrisk kraft 1435 Särskild avgift mol försurning 1440 Överskott vid försäljning av varor med 1441 AB Vin-& Sprilcenlralens in- 1442 Systembolaget ABs inlevererade 1450 Skatt på tjänster: 1452 Skall på annonser och reklam 1454 Skalt på spel 1460 Skalt på vägtrafik: 1470Skalt på import: 1480 Övriga skatter på varor och tjänster: 1481 Övriga skatter på varor och 2000 Inkomster av statens verksamhet: 2110 Affärsverkens inlevererade överskott: 2112 Televerkels inlevererade över- 2113 Slalens järnvägars inlevererade 2116 Slalens vatlenfallsverks inleve- 2119 Statens vatlenfallsverks inleve- rans av motsvarighet till statlig 2120 Övriga myndigheters inlevererade 2121 Vägverkels inlevererade över- 2123 Inlevererat överskoll av uthyr- 2124 Inlevererat överskoll av riks- 2130 inlevererade överskott: 2150 Överskott från spelverksamhet: 2200Överskott av statens fastighetsförvaltning: 2210Överskott av fastighetsförvaltning: 2211 Överskott av kriminalvårdsstyrelsensfastighetsförvaltning Prop.1988/89:150 Bilaga 1.5 2214 Överskoll av byggnadsstyrelsensverksamhet 2215 Överskott av generaltullslyrelsensfastighetsförvaltning 2310.2320 Räntor på näringslån: 2311 Ränior på lokaliseringslån 2313 Ränteinkomster på statens avdikningslån 2314 Ränteinkomster på lån tillfiskerinäringen 2317 Ränteinkomster på luflfartslån 2318 Ränteinkomster på statens låntill den mindre skeppsfarten 2319 Ränteinkomster på kraftledningslån 2321 Ränteinkomster på skogsväglån 2322 Ränior på övriga näringslån.Kammarkollegiet 2323 Räntor på övriga näringslån.Lantbruksstyrelsen 2324 Ränior på statslån 2325 Räntor på postverkels statslån 2326 Räntor på aflTärsverket FFV:sstatslån 2327 Ränior på statens vatlenfallsverksstatslån 2330Räntor på bostadslån: 2331 Ränteinkomster på egnahemslån 2332 Ränteinkomster på lån för bostadsbyggande 2333 Ränteinkomster på lån för bostadsförsörjningför mindre bemedlade barnrika familjer 2334 Ränior på övriga bostadslån.Bostadsstyrelsen 2340 Räntor påstudielån: 2341 Ränteinkomster på statens lånför universitetsstudier 2342 Ränteinkomster på allmännastudielån 1988/89:150 Bilaga1.5 2350 Räntor påenergisparlån: 2351 Räntor på energisparlån 2360 Räntor på medd avsatta till pensioner: 2361 Ränteinkomster påmedel avsalta lill folkpensionering Ränior på beredskapslagring: 2371 Räntor påberedskapslagring och förrådsanläggningar 2380. 2390 Övriga ränteinkomster: 2381Ränteinkomster på lån till personal inom utrikesförvaltningen m.m. 2383 Ränteinkomster på statens bosättningslån 2384 Ränteinkomster på lån för kommunalamarkförvärv 2385 Ränteinkomster på lån förslu-denlkårlokaler 2386 Ränteinkomster på lån för allmännasamlingslokaler 2389Ränteinkomster på lån för inventarier i vissa specialbostäder 2391 Ränteinkomster på markförvärvför jordbrukets rationalisering 2392 Räntor på inlressemedel 2395 Räntor på särskilda räkningar iriksbanken 2396 Ränteinkomster på det av byggnadsstyrelsenförvaltade kapitalet 2410Inkomster av statens aktier: 2411Inkomster av statens aktier 2522 Avgifter för granskning av filmeroch videogram 2523 Avgifter för särskild prövningoch fyllnadsprövning inom skolväsendet 1988/89:150 Bilaga1.5 2527 Avgifter för statskontroll avkrigsmalerieltillverkning 1 2528 Avgifter vid bergsstaten 2470 2529 Avgifter vid patent- ochregi-slreringsväsendet 21795 2531 Avgifter för registrering i föreningsm. 2534 Vissaavgifter för registrering av 2535 Avgifter för statliga garantier 17 525 2536 Lotteriavgifter 3 500 2538 Miljöavgift på bekämpningsmedeloch handelsgödsel 176 500 2539 Täktavgift 12 600 2541 Avgifter vid 105000 2542 Patientavgifter vid tandläkarutbildningen 6200 2543 Skatteutjämningsavgifi 5665 000 2544 Avgifter i ärenden om lokala kabelsändningar 16412 2545 Närradioavgifter 3 400 2546 Avgifter vid registrering avfritidsbåtar 12 750 2547 Avgifter för statens telenämndsverksamhet 3 721 2611 Inkomsler vid kriminalvården 2612 Inkomster vid statens rätlske- 2619 Inkomster vid riksantikvarie- 2624 Inkomsler av uppbörd av felpar- 2625 Utförsäljning av beredskapsla- Böter m. m.: Prop.1988/89:150 Bilaga 1.5 1989/90 Tusental kr. 2800övriga inkomster av statens verksamhet: 2811Övriga inkomsler av statens verksamhet 431000 431000 431000 Summa inkomster av statens verksamhet 36881470 3000Inkomster av försåld egendom: 3100Inkomster av försålda byggnader och maskiner m.m.: 31I0Affirsverkensinkomster av försålda faUigheter och maskiner: 3113 Statens järnvägars inkomster av försålda fastigheter och maski ner O 3115 FFV:s inkomsterav försålda fastigheter och maskiner O 3116 Statens vattenfallsverks inkomslerav försålda fastigheter och 3120Statliga myndigheters inkomster av försålda byggnader och maskiner: 3121 Kriminalvårdsstyrelsensin komster av försålda byggnader 3122 Vägverkelsinkomsler av försål da byggnader och maskiner I 850 3124 Statskontorets inkomster av försåldadatorer m.m. 3125Byggnadsstyrelsens inkomster av försålda byggnader och maskiner 2500 4650 4650 3200övriga inkomster av markförsäljning: 3211Övriga inkomster av markför säljning LOOO [000 1000 3300Övriga inkomster av försåld egendom: 3311 Inkomster av statens gruvegendom 21000 3312 Övriga inkomster av försåld egendom 4 500 25500 25500 Summainkomster av försåld egendom 31150 4000 Återbetalning av lån: 4100 Återbetalning av näringslån: 4110 Återbetalning av industrilån: 4111 Återbetalning av lokaliserings- 4120 Återbetalning av jordbrukslån: 4122 Återbetalning av statens avdik- 4123 Återbetalning av lån till fiskeri- 4130Återbetalning av övriga näringslån: 4131 Återbetalning av vatlen- 4132 Återbetalning av luftfartslån 4133 Återbetalning av statens lån till 4134 Återbetalning av kraftlednings- 4135 Återbetalning av skogsväglån 4136 Återbetalning av övriga närings- 4137 Återbetalning av övriga närings- 4138 Återbetalning av tidigare infri- 4200 Återbetalning av bostadslån m. m.: 4211 Återbetalning av lån lill egna- 4212 Återbetalning av lån för bo- 4213 Återbetalning av lån för bo- 4214 Återbetalning av övriga bostads- 4300 Återbetalning avstudielån: 4311 Återbelalning av slalens lånför universitetsstudier 150 4312 Återbetalning av allmänna studielån 9000 4313 Återbetalning av studiemedel 1850000 Prop.1988/89:150Bilaga 1.5 4400 Återbetalning avenergisparlån: 4500Återbetalning av övriga lån: 4511Återbetalning av lån lill personal inom utrikesförvaltningen m.m. 4513 Återbetalning av lån för kommunalamarkförvärv 4514 Återbelalning av lån förslu-dentkårlokaler 4515 Återbetalning av lån för allmännasamlingslokaler 4516 Återbelalning av utgivnastart-lån och bidrag 4517 Återbetalning från Portugalfonden 4519Återbetalning av statens bosäll-ningslån 4521Återbelalning av lån för inventarier i vissa specialbostäder 4525 Återbetalning av lån försvenska FN-slyrkor 4526 Återbetalning av övriga lån Summa återbetalning avlån 6 098 565 5100Avskrivningar och amorteringar: 5113 Statens järnvägars avskrivning- 5116 Slalens vatlenfallsverks av- 5120 A vskrivningar på fastigheter: 5121 Avskrivningar på fastigheter 5140 Övriga avskrivningar: 5143 Avskrivningar på ADB-utrust- 1988/89:150 Bilaga1.5 5144Avskrivningar på förrådsanläggningar för ekonomiskt försvar 5200Statliga pensionsavgifter, netto: 5211 Statliga pensionsavgifter, nello 5311 Avgifter för företagshälsovård Summa kalkylmässiga inkomster 2643349 STATSBUDGETENS TOTALAINKOMSTER 385842735 1988/89:150 Bilaga 1.5 Specifikation av förändringar på utgiftsanslag /90 i förhållande till förslagen i budgetpropositionen Beräknat belopp i budgetpropositionen Senareförslag eller beslut Förändring Okning(-f) Minskning( ) Propositio- Anslags-nens eller belopputskottsbetänkandets Stödtill politiska partier, förslagsanslag 115 000 Bidrag till stiftelse för utvecklandet av god re dovisningssed, förslagsanslag zz. IV Försvarsdepartemenlel Arméförband: Ledningoch förbandsverksamhet, förslagsan slag 7055000 Anskaffning av materiel, förslagsanslag 2145000 Anskaffning av anläggningar, förslagsanslag 135000 Marinförband: Ledningoch förbandsverksamhet, förslagsan slag 2 221000 Anskaffning av materiel, förslagsanslag 1891 000 Anskaffning av anläggningar, förslagsanslag 110000 Flygvapenförband: Ledning och förbandsverksamhet, förslagsan slag 3407000 Anskaffning av materiel, förslagsanslag 5241 000 Anskaffning av anläggningar, förslagsanslag 377000 Operativ ledning m. m.: Ledning och förbandsverksamhet, förslagsan slag 799000 Anskaffning av materiel, förslagsanslag 207500 Anskaffning av anläggningar, förslagsanslag 122000 Forskning och utveckling, förslagsanslag 87000 Försvarets civilförvaltning, förslagsanslag 109480 , förslagsanslag 32450 , förslagsanslag 184200 , förslagsanslag 761700 Gemensam försvarsforskning, förslagsanslag 366580 Anskaffning av anläggningar för , förslagsanslag 42 850 , förslagsanslag 267300 , förslagsanslag 119000 , förslagsan slag 22 555 Försvarshögskolan, förslagsanslag 5 220 , förslagsanslag 51150 Försvarets förvallningsskola, förslagsanslag 13120 Försvarets läromedelscentral, förslagsanslag 1 , förslagsanslag 8 940 , förslagsan slag 14870 Frivilliga försvarsorganisationer m.m., för slagsanslag 105 600 400 400 132600 -I- 17600 Prop.1988/89:150 Bilaga 1.5 Försvarets datacentral, förslagsanslag ,förslagsanslag Anskaffning av materiel för , förslagsanslag Vissanämnder m. m. inom det militära försvaret, förslagsanslag Reserv för detmilitära försvaret Reglering av prisstegringen fördel militära försvaret,förslagsanslag Nämndenför vapenfriutbildning, förslagsanslag : Förvaltningskostnader,förslagsanslag Drift av beredskapslager, förslagsanslag Allmänna barnbidrag, förslagsanslag VI Kommunikation.sdeparlementet Riksfärdstjänst, förslagsanslag . Beräknat belopp i budgetpropositionen Förändring Ökning(-I-) Minskning(-) + 1395000 -1-1395000 VIIFinansdepartementet : Förvaltningskostnader, förslagsanslag Anskaffningav viss materiel, reservationsanslag Förvaltningskostnader,förslagsanslag Vissa kostnader vid emission av statslån m. m., förslagsanslag Kostnader för upplåning och låneförvaltning, förslagsanslag Förvaltningskostnader,förslagsanslag Garantiverksamhet, förslagsanslag Uppdragsverksamhet,förslagsanslag Systemutveckling m. m., reservationsanslag Täckande av förlustertill följd av vissa statliga garantier, förslagsanslag Täckande av förlustertill följd av vissa statliga garantier, förslagsanslag Skatteutjämningsbidragm.m., förslagsanslag Bidrag tilll kommunerna med anledning av avskaffandet avden kommunala garantibeskattningen, förslagsanslag 97 97 97 97 97 + + + + + + 475000 + 3120640 1988/89:150 Bilaga 1.5 Ökning( + ) IVlinskning(-) Bidrag till driften av gymnasieskolor, förslags- Vissa särskilda utgifter inom högskolan m. m.. Utbildning för tekniska yrken, reservationsan- Utbildning för undervisningsyrken, reserva- Vissa särskilda utgifter för forskningsändamål. Studiehjälp m.m., förslagsanslag Bidrag till Operan, reservationsanslag Bidrag till , reservationsan- Kulturellt utbyte med utlandet, förslagsanslag Prisreglerande åtgärder pä jordbrukets områ- Främjande av fiskerinäringen, reservationsan- Skogs- och jordbrukets forskningsråd, reserva- X.Arbetsmarknad.sdeparlernentetStatsbidrag, till frivilliga försvarsorganisationer, förslagsanslag Särskildaåtgärder för arbetsanpassning och sysselsättning, förslagsanslag Statsbidragför ungdomslag, förslagsanslag Statsbidrag till inskolningsplatser, reservationsanslag Kontant arbetsmarknadsstöd och utbildningsbidrag,förslagsanslag , förslagsanslag Statens invandrarverksförvaltningskostnader, förslagsanslag Informationsverksamhet, reservationsanslagFörläggningskostnader, förslagsanslag Översättningsservice, förslagsanslagÖverföring av flyktingar m. m., förslagsanslag Överföring och mottagning avflyktingar m. m., förslagsanslag + 30000 - 1 004 000 + 38000 - 122113 105 105 105 105 105 + 259400 - 19973 + 1331900 200 + 12000 Prop.1988/89:150 Bilaga 1.5 Senareförslag eller beslut Förändring Okning( + ) Minskning( ) Propositio- Anslags-nens eller belopputskottsbetänkandets nummer Särskildaregionalpolitiska insatser i m. m., reservationsanslagArbetsmarknadsservice, förslagsanslag XII Industridepartementet Förlusttäckning till följd avstatliga garantier till svensk varvsindustri och beställare av fartyg,förslagsanslag Europeisktforsknings- och utvecklingssamarbete, reservationsanslag Folk-ochbostadsräkningar, reservationsanslag Polisverksamheten rörande brott mot riketssäkerhet m.m., förslagsanslag Trygghetsåtgärder för statsanställda m.fl., reservationsanslag XIV Miljö- och Miljövårdsforskning, reservationsanslag Bidrag till , reserva tionsanslag XV och dess myndigheter Bidrag till partigrupper, förslagsanslag Förvaltningskostnader, reservationsanslag byggnader, reservationsanslag + 65000 + 6000 - 37128 + + + + Bilaga2 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Anmälan till proposition med förslag till slutligreglering av statsbudgeten för /90, m.m. Förstärkning av forsknings- och utvecklingssamarbetet medde Europeiska gemenskaperna Ijanuari1986 undertecknades ramavtalet mellan och de Europeiska gemenskaperna(EG) om vetenskapligt och tekniskt samarbete. Det godkändes därefter avriksdagen (prop. 1985/86:89, UU 17, rskr. Avtalet avser samarbete"inom områden av gemensamt intresse, som är föremål för gemenskapernas ochSveriges forsknings- och utvecklingsprogram". hade EG:smedlemsländer fatlat beslut om ett samlat ramprogram förforskning och teknisk utveckling. I propositionen framhöll regeringen all ramavtaletger ökade möjligheter att på ett tidigt stadium få insyn i detomfattande forsknings- och utvecklings-(FoU-)arbetet som bedrivs inom EG,som det innebär en bevarad självständighet i det svenskaforskningsarbetet. År1987 beslöt EG om ett nytt ramprogram för sitt FoU-samarbete t. o. m. år 1991.Programmet har för en omfattning av ca 6 miljarder ECU,motsvarande ca . Det är alltså ungefär lika stort som de svenskastatliga satsningarna på forskning och utveckling . Tyngdpunkten i forskningsinsatserna i EG:s program ligger på dellekniskl-induslriella området. 1november 1988 överlämnade lill Europa-parlamentet en rapportom läget inom europeisk FoU. Rapporten kommer atl vara en del av underlaget fören revidering av EG:s ramprogram inför 1990-talet. Kommissionenidentifierar i rapporten några nyckelfrågor för den fortsalla utvecklingen aveuropeisk vetenskap och teknik. 1 främsta rummet framhåller kommissionennödvändigheten av att den europeiska grundforskningen förstärks. är,sägs det, i första hand ett ansvar för regeringarna, men industrin har ocksåett egenintresse av att stödja forskning av grundläggande karaktär.Kommissionen välkomnar särskilt en utveckling av samarbetet med länderna iEuropean (), med vilka man noterar alt del redanråder goda förbindelser, 1 1988/89. bilateralt såväl som genomsamarbete inom European Cooperation on Prop. 1988/89:150 Scientific andTechnical Research (COST) och genom utvecklingen av Bilaga 2EUREKA-initialivet. Men det framhålls att även samarbetet med och börförbättras, och att har ett särskilt ansvar för atl stödja iutvecklingen av deras forskning. Vad gäller huvudinriktningen av de framlidaforskningsinsatserna kan noteras atl miljö och livskvalitetsfrågor i vidbemärkelse föreslås få en kraftigare framtoning än i del nu pågåendesamarbetet. framhålls vikten av fortsatta insatser för all stärka deneuropeiska industrins konkurrenskraft. sida har man från början visat ett stort intresse för svenskmedverkan i forskningssamarbetet, och stora delar av EG:s ramprogram är nuöppna för svenskt dellagande på projekt- eller programnivå. Vid förhandlingarmed kommissionen har det tydligt framgått att den betraktar svensk industriellkompelens och kvaliteten i svensk forskning som en betydande resurs vidFoU-programmets genomförande. Efleren trevande inledning har också intresset på svensk sida inom industri ochhögskola utvecklats myckel starkt. De ställiga satsningarna på FoU-samarbetemed EG inom ramprogrammet har uppnått en nivå av ca 100 milj. kr. åriigen.Även industrins engagemang är betydande. Av de statliga medlen avser omkringhälften grundforskning inom energiområdet (fusionsforskning), 20 milj. kr.utgår från styrelsen för teknisk utveckling (STU) som stöd lill företag ochinstitutioner för dellagande i projekt inom bl.a. in (), omkring 15milj. fördelas inom informationsleknologiprogrammel (IT4) och i övrigtutgår medel till satsningar avseende bl.a. råvaruulnylljande inom skogsindustrinoch projekt inom vägtrafikområdet samt inom medicin och hälsovård. Förutom inomnämnda områden deltar bl.a. i Research and Development in for Europé (RACE) genom m.fl. Motiv för ett utvidgat samarbete Detomfattande inslaget av internationellt samarbete är en styrka i svensk FoU. Detaren drivkraft för kvalitetsutvecklingen i den svenska forskningen att prövasmot del bästa av utländsk forskning. Internationell samverkan blir en stimulansi den enskilde forskarens arbete och ger möjlighet att i det öppna utbytet påforskningens internationella fält hämta kunnande och erfarenheter frånkolleger i andra länder. Det svenska forskarsamhället är alltför litet för altvi skall kunna få en motsvarande utveckling inom våra egna gränser. Samtidigtär del en förutsättning för deltagande i det internationella utbytet allsvensk forskning generellt ligger på en sådan nivå alt vi är intressanta sompartner. Försvensk industri har den internationella marknaden haft avgörande betydelse förkvalitetsutvecklingen och för kraften och dynamiken i det tekniskautvecklingsarbetet. Strävan är atl konkurrenskraft skall öka inomFoU-inlensiva områden. Det är således angelägel all erfarenhe- ternafrån internationell FoU-verksamhet även i fortsättningen tillförs den Prop.1988/89:150 tekniska basen för den svenska industriella utvecklingen. Kontaktnätetför svensk forskning och industri är världsomspännande. Svensk FoU har l.ex. avtradition nära förbindelser med nordamerikansk forskning. Utvecklingen i Japanoch innebär nya möjligheter. Den senaste tidens politiskautveckling i öppnar intressanta perspektiv också för svenskaforskare. Det globala utbytet kommer även fortsättningsvis all vara eltväsentligt inslag i svensk FoU. Universitetensutbyte med den mera näraliggande europeiska forskningen bygger på en ännudjupare historisk tradition. Delsamma gäller vårt näringslivs europeiskaförbindelser. är alltjämt största exportmarknad. Dennatraditionella samverkan får nu en ny dimension genom utvecklingen avgemenskapernas FoU-program. 1många sammanhang har framhållits de fördelar det medför för svensk industri altgenom medverkan i EG:s FoU-samarbete förstärka sin närvaro på den europeiskamarknaden. "Att få tillträde till klubben" som fullvärdig deltagarepå programnivå kan ha ett värde betydligt utöver de resultat självaforskningssamarbetet ger. Den nyorientering som kan skönjas i EG:sprogramarbete torde vidare vara av intresse för svensk industri. Miljövänligteknik och arbetsvillkor som främjar mänsklig kreativitet är krav som svenskaföretag ställs inför också i . Chefernaför kommunikations-, utbildnings-, jordbruks-, industri- samt miljö- ochenergidepartementen kommer alt föreslå ytterligare insatser församverkan med EG om sammanlagt 33 milj. kr. utöver de satsningar om ca 100milj. som jag har redovisat. Förslagen innebär dels enförstärkning av redan inledda engagemang inom EG:s industriinriktadeforskningsprogram, såsom ESPRIT, Dedicated Road Infrastmcture for VehicleSafety in Europé (DRIVE) och in forEurope/on Advanced Materials (/EURAM), dels en vissnyorientering i linje med den utveckling som förbereds inom EG. Enfortsatt utveckling av det europeiska samhället kräver all den mänskligakapaciteten las till vara på ett sätt som leder lill en utveckling av kunnandeoch erfarenheter. Samverkansprogram som syftar till ett ökat personulbyle ochförstärkta nätverk mellan forskningsinstitutioner eller mellan högskola ochnäringsliv har givits prioritet i det svenska deltagandet. Elt sådant programinom det naturvetenskapliga och tekniska grundforskningsområdet är Stimulationdes Cooperalions Intemationales et des Exchanges Nécessaires aux ChercheursEuropéens (SCIENCE). Motsvarande inom ekonomisk forskning är Stimulation Planfor Economic Sciences (SPES). Förhandlingarpågår vidare mellan EFTA-länderna och EG-kommissio nen om dellagande i Community Action Programme for Education and Training for Technology (COMETT). Programmet innebär en utveckling av kontaktema mellan högskoleutbildningen och näringslivet. i de nämnda programmenkommer all innebära en betydande stimulans Prop. 1988/89:150 både försvensk forskning och utbildning och för tillgången på välutbildad Bilaga 2och erfaren personal inom svensk industri. För att möjliggöra svensktdeltagande i COMETT kommer chefen för atlföreslå medel för detta ändamål. Mångaav de problem som lyfts fram i EG:s framlidsdiskussion är av sådana dimensioneratt de endast kan bearbetas i internationell samverkan. Hoten mol människanslivsmiljö känner inga gränser. Samhället har tagit på sig ett ansvar attsamordna insatsema för arbetet med frågor som strålskydd och miljövård. EG:sstrålskyddsprogram syftar lill all ta fram metoder för all förebygga och motverkaskadliga effekter av joniserande strålning och radioaktivitet, samt för altgöra bedömningar av konsekvenser av strålningsolyckor. Programmet Science andTechnology for Envi-ronmental Protection (STEP) är inriktat mol storskaligamiljöproblem av gränsöverskridande karaktär (hav, luft, kemikalier) ochmiljövårdsteknik. Det är angeläget att svensk forskning på ett tidigt stadiumkommer in i den verksamhet som utvecklas inom EG:s ram. CommunityBureau of References (BCR) är ett program som syftar lill harmonisering avlaboratoriers mätmetoder. Enhetliga provnings- och mätmetoder är nödvändigt förerkännande av provnings- och mätresultat mellan länderna. Det är väsentligt attSverige integreras som fullvärdig medlem i detta harmoniseringsarbele. Regeringenprioriterar genom de förslag som här läggs fram grundläggande insatser avinfrastruktureli karaktär som avser förstärkning av svenska forskares ochföretags europeiska kontaktnät samt harmonisering och standardisering inom deltekniskt-industriella området.