prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — Enhgt barnomsorgsundersökningen hade 154000 barnbesökt någon av de ca 1100 öppna förskolorna i januari1988. beslut omförskola för alla barn innebär att den öppna förskolan får en alltmerbetydelsefull roll som ett led i atl ge förskolebarn i familjedaghem ellerbarn som är hemma hos en förälder tillgång till en pedagogiskt inriktadverksamhet. Den öppna förskolan har visat sig spela en väsenlhg roll isträvandena att skapa sociala kontakter mellan människor i bostadsområdena.Den utgör ofta en bas för arbetet med föräldrasamverkan och föräldrautbildningoch är ett stöd för dagbarnvårdarna i deras arbete. Ett särskilt statsbidragutgår till kommunerna för hemspråksträning för invandrarbarn. Statsbidragetför hemspråksträning i förskolan ändras fr.o.m. . Bidragetutgår för barn i åldern som får sin hemspråksträning i sammansattagrupper eller genom aUernerande hemspråkstränare. För varje bidragsberätligatbarn som får hemspråksträning minst fyra limmar lämnas bidrag med /år. har tilluppgift atl samordna frågor som rör barns miljö och säkerhet. Rådet har bl.a.bildat en referensgrupp för barnsäkerhetsfrågor och en för barnmiljöfrågor föratt samordna insatserna inom barnsäkerhels-resp. barnmiljöområdet. förinternationella adoptionsfrågor () har till uppgift atl underlätta adoptioni av utländska barn, alt informera i frågor som rör sådana adoptionersaml atl auktorisera ideella organisationer som lämnar adoptionshjälp ochutövar tillsyn över verksamheten. Vidare prövar och godkänner nämnden utländskabeslut om adoption. beslutar också om fördelningen av statsbidraget till deauktoriserade organisationerna. Sedan början av 1970-talel har det anlänt ca30000 barn från ett 30-tal olika länder utanför till föradoption. De flesta barnen har Prop. 1988/89:100 kommit från ochLatinamerika. har omkring Bil. 7 1 500 barn anläntlill . 1987/88 Utgift 9165 675714 1988/89 Anslag 9795 000000 1989/90 Förslag 10330000000 Statsbidrag för barnomsorg lämnas enligtförordningen (1987:860) om statsbidrag till kommunerna för barnomsorg förinskrivna barn i följande omsorgsformer och med följande belopp. För varje femtonlal inskrivna barn 445000 - varav för barn med behov av - varav för fortbildning av anställda i: * deltidsförskola/öppenförskola 5 000 Därutöver för varjenattöppen avdelning 150000 För varje femtonlal inskrivna barn 195000 - varavför öppen fritidsverksamhet 25000 - varavför barn med behov av särskilt - varav för fortbildning av anställda i fritidshem/öppet fritidshem 10000 För varje femtonlal inskrivna barn 30000 För varje enhet som hålls öppen minst För barn inskrivna minst 7 tim./dag 16500 För barn inskrivna mindre än 7 tim./dag 7500 8 1988/89. Statsbidragen tillalternativa daghem och fritidshem beräknas enhgt Prop. 1988/89:100 sammaregler som för kommunalt driven verksamhet. De delar som avser Bil. 7insatser för barn med behov av särskilt stöd resp. fortbildning förmedlas avkommunen lill den som driver barnomsorgen endast i den mån denna har kostnaderför den verksamhet som avses. Statsbidragen beviljasoch betalas ul av . Förskott lämnas av statsbidragetför året före bidragsåret. Förskottet betalas ul med en fjärdedel i varderaapril, under bidragsåret samt i januari året eflerbidragsårel. Slutavräkning sker i april året efter bidragsåret. Inom ramen förslatsbidragsanslagel lill barnomsorgen avsätts medel för lokallutvecklings- och förnyelsearbete. beräknar medelsbehovet utifrånstyrelsens statistik över utbetalda statsbidrag, kommunernas barnomsorgsplaneroch SCB:s barnomsorgsundersökning för . föreslåralt bidragen för fortbildningsinsatser höjs från 2,5 milj. kr. till 3,5 milj.kr. beräknardel totala medelsbehovet för statsbidragen till barnomsorgen för budgetåret1989/90 lill 10197milj. Utbyggnaden av barnomsorgen sker i enlighet medriksdagens beslut. ska alla förskolebarn från ett och ett halvtårs ålder ha rätt att delta i någon form av förskoleverksamhet. Denna rättavser plats i daghem, familjedaghem, deltidsgrupp eller deltagande i öppenförskoleverksamhet beroende på föräldrarnas förvärvsarbete eller studier ochbarnens behov. I vissa kommuner anordnassärskilda s.k. skördedaghem för de barn vars föräldrar på grund avsäsongsmässiga variationer i arbetet inom jordbruket endast har behov avbarnomsorg under vissa perioder. betalade utstatsbidrag för skördedaghem till 27 kommuner. 1 samband medbehandlingen av regeringens proposition om statsbidrag till barnomsorgen (prop.1986/87:117, SoU 35, rskr.336) påtalade socialut-' skottet att frågan omstatsbidrag för sådan periodisk barnomsorg borde ges en mera generell lösning. Socialdepartementetgenomförde, i samverkan med , en enkättill kommunerna om behovet av periodisk barnomsorg. Enkäten visade atl behovetav barnomsorg under vissa lider finns i flera yrkesgrupper, exempelvishos anställda inom turistnäringen och sjukvården. Det nuvarandestatsbidragssystemet innebär alt statsbidrag normalt utbetalas för barn somvistats än i barnomsorgen endast under förutsättningatt de varit inskrivna vid någon av de två mältidpunk-terna, ellerden . För barn i s.k. skördedaghem betalas dock statsbidrag med hänsyn tagen till den lid som verksamhetenhar bedri- Prop. 1988/89:100 vits utan krav pä inskrivning vid mättidpunkten.Bidraget beräknas med ut- Bil. 7 gångspunkt från gällande statsbidragsbelopp och med högsl50 % av kostnaderna. I syfte attstimulera kommunerna atl mer generellt tillgodose behovet av periodiskbarnomsorg bör enligt min mening statsbidrag för barn med behov av sådan omsorgberäknas per faktisk omsorgsvecka med ett belopp som motsvararstatsbidraget i resp. omsorgsform räknat . För ett barn som vistas i daghem under fyra veckorlämnas således statsbidrag med . Den nya ordningenbeträffande periodisk barnomsorg beräknas bli tillämpad fr.o.m. . Jag har underanslaget beräknat oförändrat 2,5 milj. kr till för fortbildningsinsatser. Jag har vidare beräknat medel för utvecklings- och förnyelsearbete inom barnomsorgen samt för en ny barnomsorgsundersök ningår 1990. Det totala anslagsbehovet beräknar jag till 10 330 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår alt tillBidrag till barnomsorg för /90 anvisa ettförslagsanslag på . Vidare hemställerjag att regeringen bereder tillfälle att ta del av vad jag anfört omstatsbidrag till periodiskt anordnad barnomsorg. Bidrag tillhemspråksträning i förskolan Från anslaget utgårstatsbidrag till kostnaderna för hemspråksträning för barn i förskoleåldrarna med annathemspråk än svenska. Som förutsättning gäller vidare att barnen fär sin hemspråksträning isammansatta grupper eller genom ambulerande hernspråkslränare. Statsbidragethar fastställts till . per barn och år. Bidragsbestämmelsernaåterfinns i förordningen (1977:628) om statsbidrag till hemspråksträning iförskolan (ändrad senast 1988:226). beräknar medelsbehovet utifrån antaletbarn i förskolan med behovav hemspråksstöd. Socialstyrelsenpåpekar att andelen barn som får hemspråksstöd har mins katmellan . En förklaring torde vara ökningen av anländaflyktingbarn med för vårt land nya hemspråk. Detta innebär svårig heteratt rekrytera tillräckligt anlal hemspråkstränare för dessa grupper. cialstyrelsen anser att åtgärder bör vidtas föratl utbilda erforderlig personal. Det totala medelsbehovetberäknas av till . 7 budgetåret1989/90. Målet för hemspråksträningen i förskolan är, somäven anges för skolans hemspråksträning, att främja en aktiv tvåspråkighet ochatt stödja barnets språkutveckling med förankring i det egna språket. Förutsättningen för attett barn skall kunna få hemspråksträning i förskolan är att barnet i hemmethar ett annat dagligt umgängesspråk än svenska med minst enförälder/vårdnadshavare. Detta krav gäller dock inte för samiska, zigenska ochtornedalsfinska barn och inte heller för vissa utländska adoptivbarn som harelt etablerat språk när de kommer till och som har behov av språkstöd iförskolan. Jag beräknar anslagsbehovet för nästa budgetårtill avrundat 34milj. Jag hemställer atl regeringen föreslår att till Bidrag tillhemspråksträning i förskolan för /90 anvisa ett förslagsanslagpå . 1987/88 Utgift 3492649 1988/89 Anslag 3754 000' 1989/90 Förslag 4173000 ' Av anslaget /89 har . inte ställts till disposition till följd avtillämpningen av en utgiftsram. Barnmiljörådel är encentral förvaltningsmyndighet med uppgift atl handlägga frågor rörande barnsmiljö och barns säkerhet. Instruktion för barnmiljörådet framgår av särskildförordning (1988:1127). leds av enstyrelse bestående av ordförande och tio övriga ledamöter I styrelsen, somutses av regeringen, ingår ledamöter med anknytning bl.a. tillsocialstyrelsen, , , plan-och bostadsverkel ochstatens . Barnmiljörådetsverksamhet omfattar ohka samordningsprojekt inom barnsäkerhets- ochbarnmiljöområdet. Vidare arbetar rådet med särskild information inom dessaområden genom skrifter, konferenser, utställningar, seminarier m.m. Enreferensgrupp för barnsäkerhel och en för lek är knuten till rådet i syfte attsamla in erfarenheter, stimulera lill och samordna olika insatser, spridainformation och uppmärksamma brister i barns miljö. Rådet medverkar också i ettsamarbete med de övriga nordiska länderna i barnsäkerhetsfrågor. För att på ett rillfredsställande sätt kunna svara mot dekrav som ställs på rådet anser rådet att dess löneanslag bör förstärkas. Rådetframhåller bl.a. atl barnolycksfallen delvis ändrat karaktär. En del avolyckornahar ett direkt samband med det ökande våldet i samhället. Detta ställer ökade krav påförebyggande insatser från barnmiljörådets sida. föreslår i sinanslagsframställning bl.a. följande: Att rådet shppergenomföra en minskning på enligt huvudalternativet. Barnmiljörådethar för budgetåren 1986/87-1988/89 tillämpat ett huvudförslag sominneburit en reducering på av anslaget genom en avveckling av rådelsutställningslokal. Barnmiljörådel bedömer möjligheterna alt genomföra enytterligare nedskärning enligt huvudförslaget som små, utan att verksamheten avsevärt påverkasnegativt. Medel begärs för enny tjänst som handläggare av barnmiljöfrågor (-. ), för vikariats- och överlidstillägg i samband med långtidssjuk-dom och graviditelsledighet (4- . ), somkompensation för avtalsmässigahöjningar i tjänstetidsklasser (-(- .) och för effektivisering avverksamheten genom dataanskaffning (-1- . Förvaltningskostnader (därav lönekostnader) Lokalkostnader Engångsanvisning Beräknad ändring 1989/90 3274000' (1998000)' 450000 30000 404 149) 15 0 ' Av angivet belopp har inte ställts tillbarnmiljörådets disposition till följd avtillämpningen av en utgiftsram. För /90 delar jag i huvudsakbarnmiljörådets bedömning av effekterna av en resursfördelning enhgt huvudförslaget.Jag föreslår att rådet undantas från huvudförslaget. Detta undanlag harfinansierats genom omfördelning av andra förvaltningsresurser inomsocialdepartementets huvudtitel. Jag beräknat därutöver . för enfortsalt utbyggnad av rådetsdatautrustning. I bilaga 2Gemensamma frågor, , föreslås nya finansieringsprinciper förstatens generella redovisningssystem. Till följd härav beräknar jag atlbarnmiljörådets anslagsbehov ökar med . Jag har i mittförslag beaktat alt ijänslebrevsrätlen föreslås slopad för barnmiljörådetfr.o.m. Med hänvisning till sammanställningen beräknar jag anslaget till 4173000kr. Bil 7 Jag hemställeralt regeringen föreslår att till Barnmiljörådetför /90 anvisa ell förslagsanslag på 4173000kr. ' Av anslaget /89 har . inte ställts till nämndens disposition till följd avtillämpandet av en utgiftsram. förinternationella adoptionsfrågor () är en central förvaltningsmyndighet medansvar för information, tillsyn och kontroll i frågor rörande internationellaadoptioner. Instruktion för framgår av särskild förordning (1988:1128). Socialnämnderna skallenligt lagen (1984:1092) om ändring i socialtjänstlagen (1980:620) inhämta ettyttrande från om lillförlilligheten i ett förmedlingsärende när det är frågaom adoption av utländskt barn utan medverkan av auktoriserad organisation. Nämnden ansvarar vidareför frågor enhgt förordningen (1976:834) om prövning av utländska beslut omadoption (ändrad 1981:674) samt frågor om auklorisation av organisationer enligtlagen (1979:552) om internationell adoptionshjälp (ändrad 1981:580 och1984:1093). Efter ansökan och särskild prövning kan ge auklorisation till ideella organisationer som avser arbetamed internationell adoptionshjälp. beslutar också om fördelningen avstatsbidrag till sådana organisationer samt fastställer genomsnittskostnaderatt ligga till grund för beräkning av bidrag vid adoption av utländska barn. Nämnden beslår av elva ledamöter, som förordnasav regeringen. Beräknad ändring 1989/90 1988/89 Föredraganden Förvaltningskostnader 2511000' -I- 199000 (därav lönekostnader) (1915000)' (-)- 94000) Lokalkostnader 240000 -l- 82000 Bidrag tillauktoriserade organisationer 1210000 -I- 48000 Summa 3961000 -1-329000 ' Av angivet belopp harinte 19000kr. ställts till NlA:s disposition till följd av tillämpningenav en utgiftsram. för internationella adoptionsfrågor Prop. 7 NIApekar på atl del nya regelsystemet för bidrag vid adoption av utländska barn torde innebära nya uppgifter för . föreslårdärför att myndigheten kompenseras för de nedskärningar som följer avhuvudförslaget samt därutöver tilldelas vissa smärre resurser, väsenlhga föralt skall kunna utförasina av regering och riksdag ålagda uppgifter NIAföreslår i sin anslagsframställning bl.a. följande: För bl.a. förstärktinformationsverksamhet och utbildning önskas extra medel (-f30000kr.). Vidare yrkas att en nedskärning enligt huvudförslaget inte tillämpas påmyndighetens löne- och förvaltningsanslag (-H 63000kr. För bidrag tillauktoriserade organisationer för internationell adoptionshjälp föreslår (-. Jag delar i huvudsak NIÄ:s bedömning av effekterna av enresursfördelning enligt huvudförslaget för /90. Jag föreslår att nämndenundantasfrån huvudförslaget. Detta undantag har finansierats genom omfördelning av andraförvaltningsresurser inom socialdepartementels huvudtitel. Med hänvisning tillsammanställningen beräknar jag medelsbehovet för nästa budgetår för nämndens verksamhet och för bidrag tillauktoriserade organisationer förinternationell adoptionshjälp till . I bilaga 2Gemensamma frågor, , föreslås nya finansieringsprinciper förstatens generella redovisningssystem. Till följd härav beräknar jag alt NIÄ:s anslagsbehov ökarmed Jag har i mittförslag beaktat alt tjänstebrevsrätten föreslås slopad för fr.o.m. . Jag hemställer att regeringen föreslår all lill adoptionsfrågor för /90anvisa ett förslagsanslag på . Omsorg om äldre och handikappade Prop.1988/89:100 Bil.7 Mål ochförändringar inom äldreomsorgen Målet för samhälletsäldreomsorg är att förstärka äldres delaktighet i samhällsgemenskapenoch säkerställa tillgången lill boende, service och vård av god kvalitet.Äldreomsorgen skall byggas ul i syfte alt skapa trygghet, självbestämmande och valfrihet för äldre. 1 proposition(1987/88:176) om äldreomsorgen inför 90-talet anges mål och riktlinjer förden fortsatta utvecklingen inom äldreomsorgen. Regeringens arbetefortsätter i enlighet med de mål som lagts fast i denna proposition, som antagit (1988/89:SoU6,rskr. En av de viktigastefrågorna för den framtida utveckhngen inom äldreomsorgen är ansvars- ochuppgiftsfördelningen mellan primär- och landstingskommuner. Detdubbla huvudmannaskapet har skapat en delvis oklar ansvarsfördelningmellan huvudmännen. Detta utgör på många håll ett problem både från denenskildes synpunkt och ur ett mer övergripande samhälleligt perspektiv. Detförsvårar en adekvat resursanvändning samt den önskvärdaomstruktureringen inom vården mot ell mer självständigt boende. Oklarheterna kanockså innebära svårigheter för den enskilde att urskilja vilketsamhällsorgan som har ansvaret samt kan leda till att den som får hjälp tvingas möta ettonödigt stort antal vårdarbetare och administratörer Ansvars- ochuppgiftsfördelningen mellan huvudmännen måste utformas så att den eftersträvadeutvecklingen av servicen till och vården av äldre främjas. Regeringen hardärför beslutat inrätta en delegation under mittordförandeskap för beredning av frågan om förändring av huvudmannaskap m.m.inom samhällets äldreomsorg. I delegationen ingår företrädare för de bådakommunförbunden. Delegationen har till uppgift att beskriva ochanalysera organisatoriska, rättsliga och ekonomiska konsekvenser av förändrathuvudmannaskap och förändrad ansvarsfördelning. Delegationen skall ianslutning härtill även bedöma det framtida behovet av service, omsorg och vård.Målet är alt åstadkomma ett mer sammanhållet ansvar för samhällets insatser ochinriktningen bör vara att primärkommunerna ges ett samlat ansvar förinsatser som är likartade eller kompletterar varandra. De förändringar som kan bli aktuella skallkunna genomföras fr.o.m. den 1 januari1991. Jag avser att återkomma till regeringen med förslag som skall föreläggasriksdagen i denna fråga. En annan angelägenfråga är att öka äldres valfrihet. Detta bör ske genom att samhället tillhandahållerett varierat utbud av olika boende- och vårdformer. Det bör också ske genom atlmöjligheterna atl flytta mellan kommuner och mellan landsting förbättras. Den nämnda delegationenhar därför även fått i uppdrag att utreda förutsättningarna atl, i första handgenom överenskommelser mellan huvudmännen, skapa möjlighet för den enskilde atlflytta till annan kommun eller annat landsting också när behovav särskilda vård-eller boendeformer föreligger. har inovember 1988 rekommenderatlandstingen atl efter vissa riktlinjer göra sådana flyttningar möjliga. Bil 7 Inomdelar av service- och vårdsektorn finns problem med personalförsörjningen.Svårigheterna är generellt sett störst inom äldreomsorgen i storstadsområdena.Den framlida befolkningsutveckhngen i kombination med ett minskande nytillskott till arbetsmarknaden göratt svårigheterna kan komma all accentueras. hari på regeringens uppdrag dels redovisat den rådande situationeninom , dels lämnat ett anlal förslag till åtgärder i syfte attsäkra den framtida personalförsörjningen. Förslagen riktar sig främst tillkommuner och berörda statliga myndigheter. Styrelsen får under innevarandebudgetår genom beslut av regeringen disponera 1 milj. kr. av utvecklingsmedleninom den sociala hemhjälpen för alt bl.a. sprida erfarenheter inom området. Det störstaproblemet är inte att rekrytera utan atl kunna behålla personal.Personalomsättningen och frånvaron på grund av sjukdom är hög som dengenomsnittliga tjänstgöringsgraden är relativt låg. Enligt min bedömning ärdet därför mycket angelägel att primärkommunerna i egenskap av bådearbetsgivare och huvudmän för äldre- och handikappomsorgen utvecklarsina insatser i syfte atl minska personalomsättningen och frånvaron samtöka de anställdas genomsnitlhga årsarbetstid. Det gäller både insatser för attförbättra den fysiska och psykiska arbetsmiljön och förändringar iarbetets organisation som ökar arbetstillfredsställelsen. Redan mindre förändringarav personalomsättning, frånvaro och tjänslgöringsgrad bör både kunna förbättravårdens kvalitet och minska behovet av nyrekrytering. Jag vill i dellasammanhang också påminna om alt regeringen i propositionen omäldreomsorgen inför 90-lalel föreslog ett anlal åtgärder på utbildningsområdetinom äldreomsorgen, bl.a. i syfte alt förbättra utbildningen i .socialservicekunskap. Genom utvecklingsmedlen inom den sociala hemhjälpen kommer ocksåmöjligheterna att utveckla arbetssätt, som är mindre per-sonahntensiva utanatt kvaliteten för den skull eftersatts, att särskih uppmärksammas. Sådanaförändringar blir enligt min bedömning i första hand aktuella inom delrenodlade servicearbetel och inte inom omvårdnadsarbetet. Slutligen vill jagframhålla alt statsbidraget till den sociala hemhjälpen och ålderdomshemmen m.m. innebär attkommunerna för verksamhetsåren 1989 och 1990tillförs totalt 200 milj. kr. för personalutvecklande åtgärder. Resurstillskottetbör enligt min mening avsevärt öka kommunernas möjhg-heter att bedrivaen effektiv personalpolitik. Boende för äldre och handikappade har i betänkandet (1986/87:17) om anslagtill omsorg om äldre och handikappade framhållit att tiden har kommit för en utvärdering av denhittillsvarande utvecklingen av de äldres boende. En sådan utvärde ringbör pröva huruvida utvecklingen och avvägningen mellan ohka boende former för den enskilde ärden rätta för dagens och morgondagens äldre. Resultatet av denna utvärdering får enligtutskottet avgöra om en översyn Prop. 1988/89:100 avstatsbidragsbestämmelserna till och övrig äldreomsorg bör Bil. 7komma till stånd. Vad utskottet anfört gav regeringen till känna (rskr.1986/87:173). Med anledning häravuppdrog regeringen åt och attgemensamt och i samråd med och Landstingsförbundetdels göra en samlad redovisning av de kommunala planerna för att förbättrabostadsförhållandena för gamla samt handikappade och långvarigt sjuka, delsutvärdera den hittillsvarande utvecklingen av boendet för äldre. De båda styrelserna harredovisat regeringsuppdraget i huvudrapporten gamla, handikappade ochlångvarigt sjuka, SoS PM 1988:22. En delredovisning om de äldres boende hargjorts i rapporten , SoS PM 1988:12. Ytterligare resultat harredovisats i ett antal underlagsrapporter De handlar bl.a. om kommunernasbostadsförsörjningsplanering och om boendet för personer medfunktionsnedsättningar. Huvudrapporten och deövriga rapporterna ger sammantagna en fyllig bild av den hittillsvarandeutvecklingen av boendet för gamla, handikappade och långvarigt sjuka. Detkonstateras bl.a. alt standarden i vanliga bosläder har förbättrats avsevärtför äldrehushållen . redovisas vissa bristerBl.a. framhålls att bostäderna och bostadsområdena är dåligtanpassade till personer som harrörelsehinder. De båda styrelserna harockså redovisat åsikter och lämnat rekommendationer om förändringar och olikaåtgärder som bör genomföras. Vad som anförs därvidlag faller till stor del inommyndigheternas egna ansvarsområden. Det handlar bl.a. om att i olika avseendenöka planerings- och informationsinsatserna. Annat som tas upp faller inomlandstingens eller kommunernas ansvarsområde, t.ex. förbättring av miljön föråldersdementa och den fortsatta utbyggnaden av ledsagar- och avlösarservice. Ivissa andra frågor som behandlas förutsätts medverkan av regering och riksdagför att förändringar skall komma till stånd. Jag vill här något beröravad som anförs beträffande förändringar av reglerna om statsbidrag till densociala hemhjälpen m.m. Det framhålls bl.a. att en omprövning bör ske så attreglerna dels ger ett ökat stöd för att bygga upp alternativa resurser förboende, service och vård, dels ger stöd och hjälp att förbättra förhållandenainom befintliga institutioner Som framhållits ipropositionen om äldreomsorgen inför 90-talei bör strävan vara attprimärkommunerna får ett samlat ansvar för samhällets äldreomsorg. Endelegation har som nämnts tillsatts som skall förbereda de förändringar somkan bli aktuella. Inriktningen är alt förändringarna skall kunna genomförasfr.o.m. Förändringarna kan få betydelse för utformningenav statsbidraget till den socialahemhjälpen, ålderdomshem, m.m. Jag är därför inte beredd att föregripadelegationens överväganden genom att föreslå ändringar i slalsbidragsreglernainom detta område pä grundval av vad de båda styrelserna har anfört. Jagnoterar också i sammanhanget att nya statsbidragsregler träder i kraft den 1januari 1989 som gör bidraget likvärdigt i förhållande tillomsorgsform. Myndigheternas redovisning i övrigt bereds iregeringskansliet. Mål och reformer inom handikappområdet Principen om alla människors lika värde och lika rätt ärutgångspunkten för handikappolitiken. Målet är att utforma samhället sä attdet blir tillgängligt för alla och att uppnå full delaktighet och jämlikhet.Det grundläggande ansvaret för att detta mål kan förverkligas åvilar staien,kommunerna och landslingen. Lagen (1985:568) omsärskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda m.fl. har varit i kraft sedanden .