prop · GC039 · 1988-12-31 00:00:00 — Ställföreträdaren saknarvidare behörighet att företräda delägarna vid försäljning, pantsättning och upplåtelse av nyttjanderätt. Detta framgår av punkterna 1 3 i angivet stycke. I sådana frågor krävs därför samstämmig het mellan delägarna. Ställföreträdaren kan således inte genomföra de angivna åtgärderna med mindre varje delägare för sig i särskild ordning 9 Tredje stycket Prop. 1988/89'9 Ett omröstningsförfarande kan vara såväl skriftligt som muntligt. hindrarheller en kombination så att såväl skriftlig som muntlig form kommer tillanvändning i samma omröstning. Omröstningsförfarandet är inte formaliserat påannat sätt än att samtliga delägare skall få skälig tid på sig innanomröstningen sker. Härmed bör förstås att det eller de förslag som omröstningengäller skall presenteras i sådan tid men även på sådant sätt att delägarna påsakliga grunder kan ta ställning. Självfallet måste det kravet ställas påomröstningsförfarandet att alla som deltar i omröstning får ta ställning tillsamma förslag. Skall omröstningen ske muntligen vid ett delägarsammanträdemåste kallelsen till sammanträde ske i rimlig tid. Ingenting hindrar attomröstningsförfarandet anordnas genom rundringning. Kravet på rådrum gällersjälvfallet även i detta fall. Rättenatt påkalla omröstning i en fråga tillkommer envar av delägarna. Med hänsyn tillställföreträdarens åliggande torde dock initiativet komma frånhonom. Ställföreträdarenär, för att kunna verkställa beslutet, beroende av att detta dokumenteras.Någon föreskrift om protokollföring eller liknande finns emellertid inte. Detankommer därför på ställföreträdaren att på eget initiativ och med hänsyn tillföreliggande behov vidta erforderliga åtgärder i detta avseende. Föratt säkerställa att alla delägare hålls informerade om de beslut som fattasåligger det ställföreträdaren att meddela delägarna om beslutets innehåll.Denna underrättelseskyldighet är emellertid inte absolut. Saknar ställföreträdarenaktuell adressuppgift till en delägare och kan han inte med rimligaefterforskningsåtgärder klarlägga adressen, bortfaller underrättelseskyldigheten.Att en delägare vistas på okänd ort eller håller sig undan blockerar såledesinte omröstningsförfarandet. Har omröstningen skett muntligen, är det naturligtatt underrättelseskyldigheten fullgörs på samma sätt. Det är alltid möjligt attfullgöra underrättelseskyldigheten genom att sända ett meddelande i vanligtbrev. Det ligger i sakens natur att underrättelsen bör ske så snart sommöjligt. Bristerställföreträdaren med avseende på sina skyldigheter enligt detta stycke, kan ivissa fall skadeståndsskyldighet följa enligt 11 §. Ettbeslut enligt 5 § första stycket får inte innebära att ställföreträdaren skallföreta en rättshandling eller annan åtgärd som är ägnad att bereda otillbörligfördel åt delägare eller annan till nackdel jÖr annan delägare. (Jfr6 § andra stycket i kommitténs förslag) Paragrafen skyddardelägare mot att en delägarmajoritet missbrukar de befogenheter som följer avreglerna om majoritetsbeslut. Paragrafen har utformats efter mönster av vad somgäller på det associationsrättsliga områdetOfr 8 kap. 13 § aktiebolagslagen, 1975:1385). Delägare och ställ- Prop. i företrädare som bryter mot förevarande paragraf kan ådra sig skadestånds- 1988/89:9 skyldighet enligt 11 §. Pengaroch andra tillgångar som ställjöreträdaren har hand om för delägarnas räkningskall hållas skilda från andra tillgångar. (Jfr14 § första stycket i kommitténs förslag) Eftermönster av vad som gäller för bl. a. advokater och fastighetsmäklare har härföreskrivits att ställföreträdaren skall hålla pengar m.m. som tillhördelägarna gemensamt avskilda från andra tillgångar. Avskiljandet medför attlagen (1944:181) om redovisningsmedel blir tillämplig. Enställföreträdare som åsidosätter sin skyldighet enligt förevarande bestärtimelsekan drabbas av ansvar för olovligt förfogande enligt 10 kap. 4 8 . Omett beslut enligt denna lag föranleder kostnader eller om sådana uppkommer påannat sätt till följd av lagen, skall kostnaderna ersättas av delägarna i jörhållandetill deras andelar. (Jfr12 § i kommitténs förslag) Enligtförevarande paragraf, som är dispositiv och alltså gäller bara om delägarnainte träffar överenskommelse om annat (se 1 § andra stycket), skall kostnadersom uppkommer till följd av det gemensamma fastighetsinnehavet fördelas mellandelägarna inbördes i förhållande till deras andel i fastigheten. Ett skäl fördelägarna att överenskomma om en annan fördelning kan vara att endast en ellerett fåtal av delägarna, t. ex. den eller de som bor på fastigheten, har nyttaav vad som har beslutats. En förutsättning för en delägares ansvar för enuppkommen kostnad är att den föranleds av ett beslut enligt lagen. Dettainnebär att vad som föreskrivs i 5 § om beslutsfattandet bl. a. att samtligadelägare har fått skälig tid på sig innan omröstning äger rum skall haiakttagits. 1förhållande till tredje man svarar delägarna solidariskt för sina förpliktelser,om inte förbehåll har gjorts om delad ansvarighet. Detta följer av allmännarättsgrundsatser (jfr 2 § första stycket skuldebrevslagen). Senastden skall ställföreträdaren lämna redovisning tilldelägarna över förvaltningen under det föregående kalenderåret. Om delägarnabegär det, skall redovisningen göras skriftligen. För granskning avredovisningen har delägarna rätt att ta del av räkenskapshandlingarna. (Jfr15 § i kommitténs förslag) 41 Det naturliga är att delägarnasjälva reglerar hur den ekonomiska redo- Prop. visningen beträffandefastighetsinnehavet skall vara utformad. För fall då 1988/89:9 delägarnainte har träffat någon sådan överenskommelse gäller förevarande bestämmelser(se 1 § andra stycket). De är utformade för att garantera att varje delägareskall få baskunskap om förvaltningen. De säkerställer också delägarnas rätt attta del av räkenskapshandlingarna. Ilagen regleras inte i vilken omfattning ställföreträdaren skall föraräkenskaper. Att han måste föra tillräckliga anteckningar för att kunna redovisasitt uppdrag får emellertid anses följa av allmänna rättsgrundsatser. Här kanäven erinras om skyldigheten enligt 20 § taxeringslagen (1956:623) att i skäligomfattning genom räkenskaper, anteckningar eller på annat lämpligt sätt sörjaför att underlag finns för delägarnas deklarationsskyldighet. Delägarna ärberättigade att ta del av dessa anteckningar. Ställföreträdarenhar rätt till skälig ersättning för sitt arbete samt jÖr tidsspillan ochutlägg. (Jfr16 § i kommitténs förslag) Bestämmelseni förevarande paragraf om ställföreträdarens rätt till ersättning ärdispositiv (se 1 § andra stycket). Delägarna kan alltså träffa överenskommelsemed ställföreträdaren om att ersättning inte skall utgå eller att den skallbestämmas på särskilt sätt. Det kan framhållas att delägarna i betydandeutsträckning kan hålla kostnaderna nere även i fall då lagbestämmelsen skalltillämpas. Att ställföreträdaren svarar för den löpande förvaltningen enligt deriktlinjer som delägarna meddelar innebär nämligen att delägarna kan avlastaställföreträdaren genom att själva utföra arbete som annars skulle ligga påställföreträdaren. Omställföreträdaren också är delägare i fastigheten får han själv vara med ochstå för den andel av ersättningen som belöper på hans andel i fastigheten. Deövriga delägarna får på motsvarande sätt svara för ersättningen i förhållande tillsina andelar. Detta följer av 8 §. Delägareoch ställföreträdare, som vid fullgörande av uppgift enligt denna lag uppsåtligeneller av oaktsamhet tillfogar annan delägare skada, skall ersätta skadan.Skadeståndet kan jämkas efter vad som är skäligt med hänsyn till handlingensbeskaffenhet, skadans storlek och omständigheterna i övrigt. Skall flera ersätta samma skada, svarar de solidariskt förskadeståndet i den mån inte skadeståndsskyldigheten har jämkats för någon avdem enligt första stycket. Vad någon har betalat i skadestånd får krävas återav de andra efter vad som är skäligt. Talanenligt första stycket som inte grundas på brott skall väckas efterdet att ställföreträdaren har avgett en sådan redogörelse som anges i 9 §.Väcks inte talan är rätten till ersättning förlorad. (Jfr19 § i kommitténs förslag.) Paragrafeninnehåller regler om delägares och ställföreträdares skade- Prop.ståndsansvar mot annan delägare för försumlighet vid fullgörande av 1988/89:9uppgift enligt lagen. Delägarnaoch ställföreträdaren svarar enligt bestämmelsen i första meningen för denskada dvs. den ekonomiska skada som han uppsåtligen eller av vårdslöshettillfogar en delägare. Bestämmelsen har utformats efter mönster av 15 kap. 1 §aktiebolagslagen. Såväl felaktigt vidtagna åtgärder som underlåtenhet kanmedföra skadeståndsansvar. Ansvar kan exernpelvis följa om ställföreträdarenöverträder sina befogenheter eller om delägarna missbrukar reglerna ommajoritetsbeslut. Föratt det skall uppkomma skadeståndsansvar för ställföreträdaren eller för endelägare krävs alltså att han har handlat (eller underlåtit att handla) meduppsåt eller oaktsamhet. Det förutsätts inte att oaktsamheten är grov eller påannat sätt kvalificerad. En annan sak är att rent bagatellar-tade ellerursäktliga misstag ofta inte anses som någon oaktsamhet över huvud taget.Frågan om oaktsamhet föreligger får avgöras med hänsyn till omständigheterna idet enskilda fallet. Enligtandra meningen i förevarande stycke kan skadeståndsskyldigheten jämkas (jfr 15kap. 4 § första stycket aktiebolagslagen). Bestämmelsenmotsvarar 15 kap. 4 § andra stycket aktiebolagslagen. 1förevarande stycke finns bestämmelser om hur skadeståndet skall utkrävas.Bestämmelserna överensstämmer i princip med vad som gäller på detassociationsrättsliga området (jfr 15 kap. 6 § aktiebolagslagen). Varjedelägare kan hos rätten begära att fastigheten för gemensam räkning försäljspå offentlig auktion. Rätten skall dock inte besluta om försäljning, om någonav de andra delägarna visar synnerliga skäl för anstånd. (Saknarmotsvarighet i kommitténs förslag) Frågorsom gäller fastighetens förvaltning kan avgöras genom majoritetsbeslut. Detinnebär att en förskjutning från de ursprungliga motiven för det gemensammaägandet kan inträda trots motstånd från enskilda delägare. Dessa kan därmeddrabbas av kostnader som inte motsvarar den nytta de anser sig ha avfastighetsinnehavet. Förevarande bestämmelser är ett skydd förminoritetsintressena. Enligt 6 §samäganderättslagen kan delägare alltid hos rätten begära att det samägda skall säljas för delägarnas räkning på offentlig auktion. skallinte besluta om försäljningen, om någon av delägarna visar synnerliga skäl föranstånd. Bestämmelsen i samäganderättslagen är dispositiv. nomatt en motsvarande bestämmelse tas in i förevarande lag och här görs Prop.tvingande tillförsäkras en delägare i en samägd jordbruksfastighet en möj- 1988/89:9 lighet att dra sig ur samägandet genom att fastigheten bjuds ut tillförsäljning på offentlig auktion. Beträffandeförfarandet skall bestämmelserna i samäganderättslagen tillämpas. Detta följerav 1 § första stycket där hänvisning sker till den lagen. 4.3 Förslaget till lag om ändring i lagen om samäganderätt denna lag finnes stadgat äge ej tillämpning å sådan samfällighet, som avses ilagen (1973:1150) om förvaltningav samfälligheter, eller å sådan allmänning,som avses i lagen (1952:166) om häradsallmänningar eller lagen (1952: 167) om allmänningsskogari och ; ejheller vare i något fall lagens föreskriftertillämpliga ifråga om bildande av jaktvårdsområde, bestående av allenast enfastighet, eller av fiskevårdsområde, omfattande allenast en fastighet ellerdet till allenast en fastighet hörande fisket. Beträffande egendomsförhållanden som rör makar, sambor, delägare ioskiftat dödsbo, bolagsmän, redare som ingått överenskommelse om partrederieller deltagare i samma gruvrörelse finns särskilda bestämmelser. / fråga omförvaltningen av fast egendom som är taxerad som jordbruksfastighet och somägs avjler än två gemensamt gäller särskilda bestämmelser i stället jör 2-6 §§. Bestämmelsernai 15 kap. 15 § skall inte tillämpas i fråga om försäljningenligt denna lag av samfälld fast egendom, vari omyndig äger del. Ändringeni paragrafen består i ett tillägg till andra stycket som innebär attbestämmelserna i 2 6 §§ samäganderättslagen inte skall gälla i fråga omförvaltningen av en jordbruksfastighet som ägs av fler än två gemensamt. Ifråga om sådana jordbruksfastigheters förvaltning skall i stället gälla denföreslagna lagen om förvaltning av vissa samägda jordbruksfastigheter. 4.4 Förslaget till lag om ändring i jordförvärvslagen Förförvärv av fast egendom som är taxerad som jordbruksfastighet krävs tillståndenligt denna lag, när förvärvet sker genom 1. köp, byte eller gåva, 2. tillskott till bolag eller förening, 3. utdelning eller skifte från bolag eller förening, 4. fusion enligt 14 kap. 1 eller 2 § aktiebolagslagen(1975: 1385). Tillstånd enligt denna lag krävs också i fall då någon genom köp,byte' eller gåva JÖrvärvar ett dödsbo vari ingår Jäst egendom som är ta.xeradsom jordbruksjästighet eller då någon, som genom köp, byte eller gåva har jörvärvaten andel i ett sådant dödsbo och inte på annan grund är delägare i boet, tillskijtasden Jästa egendomen eller del därav. Andrastycket är nytt. Enligt detta stycke krävs till en början förvärvstill- Prop.stånd då någon genom köp, byte eller gåva förvärvar ett dödsbo i vilket 1988/89:9 ingår en jordbruksfastighet. Bestämmelsen tar sikte på fallet attnågon utomstående förvärvar hela boet. Vidarekrävs förvärvstillstånd då någoii, som genom köp, byte eller gåva har förvärvaten andel i boet och inte på annan grund är delägare i boet, tillskiftasfastigheten. Enursprunglig dödsbodelägare som förvärvat ytterligare dödsboandelar berörssåledes inte av stadgandet. Vid den praktiska tillämpningen av bestämmelsenbehöver inskrivningsmyndigheten därför bara kontrollera om förvärvaren ärursprunglig dödsbodelägare, dvs. om han är upptagen som sådan ibouppteckningen. 1. omdet är av allmänt intresse att egendomen tas i anspråk för jord brukets eller skogsbrukets rationalisering, 2. om förvärvet kan antas medföra att två eller flerautvecklade eller utvecklingsbara lantbruksföretag, som börförbli självständiga,förs samman till ett företag, 3. om förvärvet kan antas medföra att utvecklat ellerutvecklingsbart lantbruksföretag, som bedrivs på mer än enfastighet, delas uppoch uppdelningen medför olägenhet av någon betydelse för företaget, 4. om det är uppenbart att köpeskillingen eller annanersättning avsevärt överstiger egendomens marknadsvärde, 5. om jÖrvärvet avser andel i fast egendom ochägarförhållandena genom förvärvet skulle bli sådana att ett rationelltutnyttjande av egendomen kan komma att försvåras. Förstastycket 4 gäller inte ifråga om tillstånd att förvärva egendom på offentligauktion enligt 17 § eller enligt 3 kap. 3 § lagen (1982:618) om utländskaförvärv avfast egendom m. m. Punkt5 är ny. Enligt denna punkt får förvärvstillstånd vägras om förvärvet avserandel i fastighet och ägarförhållandena genom förvärvet skulle bli sådana attett rationellt utnyttjande av fastigheten kan komma att försvåras. Genombestämmelsen ges en möjlighet att vägra förvärvstillstånd när ett olämpligt flerägandeuppkommer genom andelsförvärv. Vad som är en olämplig ägarsplittringskallbedömas från allmän synpunkt. En uppsplittring av en skogsfastighet på fleraandelsägare kan t. ex. ha en ogynnsam inverkan på avverkningsbenägenheten. I ensådan situation bör alltså tillstånd till förvärvet kunna vägras. Ett annatexempel är att en jordbruksfastighet genom andelsförvärv splittras på fleraägare som är bosatta långt ifrån varandra. En sådan uppdelning kan försvåra enfastighets förvaltning. Ett ytteriigare exempel är att förvärvet avser enandel i en liten jordbruksfastighet. Avslag kan då ske med stöd av den nyabestämmelsen även om det inte är ett allmänt intresse att egendomen tas ianspråk för rationalisering (se p. 4.5 Förslaget till lag om ändring i delgivningslagen Prop. 1988/89:9 9§ Skalldelgivning ske med annan juridisk person än staten, överbringas handlingen tillnågon som har rätt att företräda den juridiska personen eller, om flera ärgemensamt behöriga, till någon av dem. Saknas behörig ställföreträdare menfinns någon som har rätt att sammankalla dem som skall besluta i den juridiskapersonens angelägenheter, överbringas handlingen till denne. Delgivningmed dödsbo genom att handlingen överbringas till någon av dödsbodelägarna fårske endast om denne sitter i boet eller om delgivningen föranleds av att dödsboetinnehar fast egendom som är taxerad som jordbruksfastighet. Dödsbodelägare sommottagit handlingen skall utan dröjsmål underrätta övriga delägare om delgivningen. Dödsbodelägaresom sitter i boet har rätt att taga emot handlingen, även om boet ej förvaltasav delägarna. Han svarar i sådant fall för att handlingen utan dröjsmål lämnastill någon som har rätt att företräda boet. Iparagrafen finns regler om delgivning med juridiska personer. Huvudregeln äratt delgivning skall ske med den som är behörig ställföreträdare för denjuridiska personen eller, om flera är gemensamt behöriga, med någon av dem. Ettdödsbo är en juridisk person. En tillämpning av huvudregeln skulle därförinnebära att delgivning skall ske med boutredningsman när sådan är utsedd ochannars med någon av delägarna. Enligt andra stycket gäller dock inte dennahuvudregel när dödsboet förvaltas av delägarna gemensamt. Enligtgällande rätt sker delgivning med dödsbo som förvaltas av delägarna gemensamtgenom att samtliga delges delgivningshandlingen eller genom att dennaöverlämnas till den som sitter i boet. Detta skall alltjämt vara huvudregelnvid delgivning med dödsbo. En kompletterande regel införs emellertid för falldå dödsboet innehar fast egendom som är taxerad som jordbruksfastighet och delgivningenär föranledd av fastighetsinnehavet. Delgivningen får då ske genom attdelgivningshandlingen överlämnas till någon av delägarna. Något krav på attdenne sitter i boet uppställs således inte. Om det är känt vem som sitter iboet bör delgivningen ske med denne även om den alternativa delgivningsmöjlighetenstår till buds. Det finns nämligen anledning att räkna med att den som sitter iboet har hand om den praktiska dödsboförvaltningen och att delgivningen härigenomnår den som berörs. 5 Hemställan Prop. 1988/89:9Jag hemställer att lagrådets yttrandeinhämtas över förslagen till 1. lag om ändring i , 2. lagom förvaltningav vissa samägdajordbruksfastigheter, 3. lag om ändring i lagen (1904:48 s. 1) omsamäganderätt, 4. lag om ändring i jordförvärvslagen (1979:230), 5. lagom ändring i delgivningslagen (1970:428). Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. 1988/89:9 Utdragur protokoll vid sammanträde 1988 0915 Närvarande:f d. regeringsrådet , regeringsrådet ,justitierådetStaffan . Enligtprotokoll vid regeringssammanträde har regeringen påhemställan av statsrådet beslutat inhämta lagrådets yttrandeöver förslag till lag om ändring i , m. m. Förslagenhar inför lagrådet föredragits av hovrättsassessorn . Förslagenföranleder följande yttrande av lagrådet. Förslagettill lag om ändring i Iparagrafens första stycke enligt remissförslaget har tagits in en regel om skyldighetför dödsbon att avveckla innehav av fast egendom som är taxerad somjordbruksfastighet. Avvecklingen skall ha skett senast efter utgångenav det kalenderår då dödsfallet inträffade. För det fallet att dödsboet harförvärvat fastigheten först efter utgången av den angivna fyraårsfristen, fårbestämmelserna enligt vad som sägs i motiven förstås så att skyldigheten attavveckla fastigheten uppkommer efter förvärvet. Densistnämnda situationen bör enligt lagrådets mening regleras genom en uttryckliglagbestämmelse. Första stycket bör alltså byggas ut med en sådan bestämmelse.Även i övrigt bör vissa jämkningar göras. Lagrådetföreslår att första stycket av den nu behandlade paragrafen får följandelydelse: "Omdet i ett dödsbo ingår fast egendom som är taxerad som jordbruksfastighet,skall boet ha avvecklat fastighetsinnehavet senast efter utgången avdet kalenderår då dödsfallet inträffade. Har dödsboet förvärvat sådan egendomdärefter, skall avvecklingen ske möjligt." I paragrafenföreskrivs att rätten, om det i ett dödsbo ingår fast egendom som är taxerad som jordbruksfastighet, skall underrätta den tillsynsmyn dighet som avses i 18 kap. 7 § andra stycket om dödsfallet. Det är tänkbart att det först i samband med att tilläggsbouppteckning förrättas kommer fram att dödsboet har fast egendom av det angivna slaget. Bestämmelser om tilläggsbouppteckning finns i 20 kap. 10 §. Med hänsyn härtill föreslår lagrådet att regeln om underrättelseskyldighet flyttas och får bilda en ny Förslaget till lag omförvaltning av vissa samägda jordbruksfastigheter. 2 5 1988/89:9. Iparagrafens andra stycke enligt remissförslaget finns en bestämmelse som åläggerrätten att förordna ställföreträdare, om det i fastighetsboken inte finns någonställföreträdare antecknad eller om dén som antecknats har avlidit. mening är det naturligare att knyta rättens åliggande till detförhållandet att någon ställföreträdare inte har anmälts enligt första stycketresp. att den som anmälts har avlidit. Det får förutsättas att, om anmälan harskett, inskrivningsmyndigheten gör den anteckning i fastighetsboken somföreskrivs i första stycket. Enligtvad som sägs i remissprotokollet är delägarna oförhindrade att när som helstompröva om den som de har utsett skall ha kvar sitt uppdrag. De kan också närsom helst ersätta en av rätten förordnad ställföreträdare genom att själva utseen ny ställföreträdare. Vad som sålunda har anförts bör enligt lagrådets meningkomma till klart uttryck i lagtexten, lämpligen i form av ett nytt tredjestycke. Ilagrådsremissens tredje stycke har tagits in en regel om att ställföreträdarensuppdrag gäller till dess att en ny ställföreträdare har blivit antecknad förfastigheten. Enligt lagrådets mening blir regeln tydligare, om man anger attden är tillämplig vid byte av ställföreträdare. Ienlighet med det anförda föreslår lagrådet att 2 §, fr. o. m. andra stycket,får följande lydelse: "Omanmälan enligt första stycket inte har gjorts eller om den som anmälts somställföreträdare har avlidit, skall rätten på den ort där fastigheten liggerefter anmälan av myndighet eller delägare förordna enställfö-reträdare. Om enställföreträdare begär det, skall rätten förordna en ny ställföreträdare i hansställe. Innan en ställföreträdare förordnas skall delägarna ges tillfälle attyttra sig, om det är möjligt. När rätten har förordnat en ställföreträdare,skall detta anmälas till inskrivningsmyndigheten. Utanhinder av att en ställföreträdare har anmälts eller förordnats kandelägarna när som helst utse en ny ställföreträdare. Därvid gäller förstastycket. Vidbyte av ställföreträdare består den tidigare ställföreträdarens uppdrag tilldess att den nye ställföreträdaren har antecknats i fastighetsboken." Iförsta stycket i remissförslaget anges till en början hur beslut fattas i frågordär ställföreträdaren har behörighet att företräda delägarna. Enligt denremitterade lagtexten gäller då den mening som har fått det högsta röstetalet.Av motiven framgår att man i en sådan situation bara skall ta hänsyn tillröstetalet hos dem som deltar i omröstningen. Detta bör enligt lagrådetsuppfattning komma till uttryck i lagtexten. Förstastycket i remissförslaget innehåller också en regel om hur val av ställföreträdare går till. Denna fråga är av så speciell natur att den bör 49 regleras för sig, lämpligen i ett nytt tredje stycke. 4 Riksdagen1988/89. I andra stycket sägs attbeslut i frågor där ställföreträdaren inte har Prop. behörighet att företrädadelägarna kräver enighet. Enligt remissprotokollet 1988/89:9 krävs på denpunkten enighet bland alla delägarna, alltså inte bara bland de röstande. Etttillägg bör göras, så att detta framgår av lagtexten. Iparagrafens sista stycke bör vissa förenklingar genomföras i förhållande tilldet remitterade förslaget.