prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — Medlen används förall stödja angelägna initiativ som tas av olika organisationer eller grupper ifräga om forskning, planering och genomförande av AlDS-bekämpande insatser.Hälften av de anvisade medlen /89 ges till WHO:s globala AIDS-program.Dessutom ges stöd lill bl. a. bilaterala insatser och enskilda organisationer.Sommaren 1988 beslutade regeringen atl sammanlagt 60 milj. kr. under entreårsperiod skulle anvisas för forskning om AIDS och tropiska sjukdomar.Dessa medel administreras av SAREC. De särskilda programmen för kvinnor inriktas påeftersatta och angelägna områden av betydelse för kvinnor i mottagarländerna.Inom sektorerna hälsa, undervisning, landsbygdsutveckling och industri arbetarSIDA för att integrera kvinnoaspekterna inom det landprogrammerade biståndet.För atl kunna nå uppställda mål kompletteras insatserna med Särskilda program.Dessa insatser kan genom alt vara innovaliva främja kvinnors tillgång lill ochkontroll över ekonomiska resurser. De kan också medverka lill att göra kvinnoroch deras insatser i samhället mer synliga. Verksamheten består bl.a.av stödtill kvinnobyråers och kvinnominisleriers uppbyggnad för arbete på policynivå,opinionsbildning genom massmedia, kreditprojekt samt datainsamling ochstafistik. Den största enskildainsatsen består av stöd till ett regionalt kvinnokontor för . En annanstörre insats utgörs av informations- och media-stöd. Genom lUCN främjas ettnytt initiativ kring kvinnor och miljö. KuUur och massmedia Prop. Ril 5 Syftet medkultursamarbetet är att bidra lill mottagarlandets strävanden att tillvarata och utveckla sitt kulturarv. Detskall också främja ett samarbete och utbyte på jämbördig nivå mellan statereller grupper av stater. Samarbetet består dels av kulturutbyte, dels avkulturslöd. Kulturutbytet syftar tillatl främja kontakterna mellan kulturinstitutioner och kulturarbetare i Sverigeoch systerinstitutioner och kolleger i till ömsesidig gagn för bådaparter. De flestakullurslödsinsatser har också svensk medverkan och därmed inslag av kulturutbyte.På motsvarande sätt kräver mestadels kultur-utbytesprojekt med ett u-land ettinslag av svenskt stöd för alt u-landet skall kunna della på jämställd bas iutbytet. Stödet till massmediaskall ses som bidrag lill uppbyggandet och utvecklingen av främst press ochradio men även nyhetsbyråer i . Tonvikten på kullurstödetligger på insatser i även om och ocksåerhåller stöd. SIDA stödjer bl. a. teater-samarbete och utbildning av filmare.Stödet till massmedia ges dels till den enskilda afrikanska mediaorganisalionenAfrican (), dels till Inter PressService (IPS). Mänskliga rättigheter och demokratisk utveckling I enlighet med den tonvikt som lagts viddemokralimålel har SIDA ökat sin verksamhet för främjande av mänskligarättigheter och demokratisk utveckling. Till de områden som naturligt fallerinom delposten hör stöd lill organisationer som verkar för mänskligarätfigheter, stöd till stärkande av rättsväsende och rättssäkerhet, stöd tilldemokratislrävanden och decentralisering inom offentlig förvaltning, teknisktstöd till allmänna och kommunala val, stöd till verksamhet för och informationkring förföljda minoriteter, samt stöd till verksamhet för barns rättigheter. Inom SIDA:sverksamhetsfält finns redan en rad insatser - inom landprogrammen såväl somunder övriga anslagsposter - som bidrar till atl främja demokrati och mänskligarättigheter. Ett relativt omfattandestöd ges fill den Internationella Jurislkommis-sionen (ICJ) för bl. a.utbildning av advokater och domare. Flanerat stöd lill rättsväsendet i GuineaBissau är ett annat exempel på insats under delposten. Försöksverksamhet och metodutveckling (FoM) ärinriktad på experimen tell och nyskapande verksamhet på områden som är särskilt angelägna i utvecklingssamarbetet. Insatserna syftar lill alt finna metoder för att angri pa olika utvecklingsproblem för att förbättra situationen för den fattigare delen av landsbygdsbefolkningen. Därigenom stödjer och komp letterar insatserna den landprogrammerade bilaterala verksamheten. arbete bedrivs med FN-organ, andra mellanstalliga organ samt institutio- 330 neroch förelag i . /88 har verksamheten ytterligare Prop.1988/89: 100 knutits till behoven inom detlandprogrammerade biståndet. Inom FoM ges medelför bl.a. kontroll av husdjurssjukdomar, fiskod-lingsprojekl, växtnärings- och vattenprojekt,arbetsmiljö och teknik i skogsbruket,handlingsprogram för tropiska skogar, utveckling av småskaliga produklionsmodeller, stimulans av lokalanäringslivsorganisationer, industriellträttsskydd, landsbygdsvägar,vattenförsörining, utbildningsplanering ochförvaltningsutbildning. Under anslagsposten Insatsförberedelser ochresultatvärdering () finns medel för förberedelse, kontroll och utvärdering avprojekt, program och andra aktiviteter som finansierats med svenskabislåndsmedel. Främst används medlentill undersökningar och utredningar som skall ligga till grund för den svenska beslutsprocessen eller ge information till SIDA,statsmakterna och allmänheten om bislåndsmedlens användning. För utredningarna anlitas specialister inom olikaområden, såsom industriell teknik, energi, undervisningsplanering, medicin,jordbruks- och vallenfrågor. Utvärderingar av allmänt intresse publiceras iserien . ANDRABISTÅNDSPROGRAM Prop.1988/89: lOO SAREC har till uppgift att främja forskning som kanunderiätta för att utvecklas mot ökat självbestämmande och motekonomisk och socialrättvisa. Det åligger SAREC atl - främjaforskning och bevaka forskningsfrågor inom områden som är betydelsefulla föru-länderna och för utvecklingssamarbetet, - handlägga frågorrörande samarbete med och biståndsfinansieral stöd till på forskningens område samt stöd tillu-landsinriklade internationella forskningsprogram, - fördelaanslag för u-landsforskning i , och - tainitiativ till forskningsinsatser inom områden för u-landsforskning. Eucentralt mål för SAREC är att stödja strävan att bygga upp och stärka egen kapacitet inom forskning, vetenskap ochteknik. Verksamheten innefattar stöd tillinternationella forskningsprogram, stödtill forskning i och forskningssamarbete med länder i , och , samt stöd lill svensku-landsforskning. Stödet till inlernationellaforskningsprogram utgör SAREC:s största enskilda anslagspost. De bilaterala och regionala forskningsprogrammenssammanlagda andel växer dock och /89 har styrelsen planerat att dessa program beloppsmässigt skall överstiga stödet tillde internationella programmen. anvisaderegeringen 100 milj. kr. genom SAREC för ett femårigt forskningsprogramom skog och miljö i . SAREC har vidare fått i uppdrag att utforma ettsärskilt stöd lill forskning om AIDS och tropiska sjukdomar. För dennaforskning anslog regeringen 60 milj. kr. fören treårsperiod med börian /89. /88inrättade regeringen sex professurer vid SAREC. Tillsättningen av dessa professurerberäknas ske . För budgetåret1988/89 anvisades anslaget C 3. Andra biståndsprogram 280 milj. kr. Dessutom anvisades 23 milj. kr. under anslaget C 2.Utvecklingssamarbete genom SIDA för SAREC:s verksamhet. För SAREC:s administration anvisades10,3 milj. kr. under anslaget C 6. Styrelsen för U-landsforskning (SAREC). Under /88 uppgick detotala utbetalningarna till 242 milj. kr.motsvarande en ökning om jämfört med föregående år. Den ingåendereservationen 1988/89 uppgick lill 82 milj. kr. varav 79,5 milj. kr. Tekniskt samarbete och u-krediter BITS uppgift är atl inom ramen för den svenskabiståndsverksamheten främja ekonomisk och social utveckling i saml altutvidga och stärka Sverigesrelationer med dessa länder. Verksamhetenomfattar bidrag till tekniskt samarbete med in klusiveinternationella kurser i samt u-kreditfinansiering av ut vecklingsprojekti . BITS insatser förutsätter att samarbelsländer- 332 nahar kapacitet att planera och ansvara för genomförandel av de projekt /89: 100 som erhåller stöd, att projekten är prioriterade i ländernasutvecklingspla- Bil. 5 ner saml att en kostnadsdelning sker mellan parterna.Huvuddelen av BITS verksamhet är inriktad på energiförsörining, transporter,kommunikationer och industri. BITS samarbetar medlåg- och mellaninkomstländer. En stor del av verksamheten avser låginkomstländermed en BNP/capita kring . Närmare hälften av BITS lämnade utfästelser ombistånd i u-krediter avser denna kategori. Inom det tekniska samarbetet liggertyngdpunkten på lägre mellaninkomstländer. BITS verksamhet harexpanderat kraftigt . Utbetalningarna /88 lill 485 milj. kr., varav 173 milj. kr. för tekniskt samarbete och312 milj. kr. Den ackumulerade reservationen för u-krediter vid utgångenav /88 uppgick till 1 022 milj. kr.,varav 422 milj. kr. var intecknade för uteslående utfästelser. Det tekniska samarbetet syftar till a« överföra kunnandefrån till samarbetsländerna. Detta inbegriper skapandet av kontakter, planering avprojektsamt utbildning inom områden där har god kompetens och kapacitet. BITSmedverkan i det tekniska samarbetet utgörs av bidrag till konsultinsatser,utbildning för personer från enskilda länder, inslilulions-samarbele,finansiellt stöd, försöksutruslning och internationella kurser. Vidare ingår ettsamarbete med som avser person- och expertutbyle. BITS samarbetar också medSWEDFUND genom insatser för utbildning ochdriftledning i industriprojekl där medverkar. Det tekniskasamarbetet sker främst inom sektorerna industri och energi. Flera av deinternationella kurserna behandlar dessa sektorer. Stöd till konsultinsatser,som är den största verksamhetsformen, har i växande utsträckning avsettinsatser för att effektivisera utnyttjandet av befintlig industri ochinfrastruktur, t. ex. genom energisparande ätgärder. Finansiellt stöd pågåvobasis, för inköp av utrustning, kan ges som komplement till det tekniska samarbetet i länder medbelalningsbalansproblem och lill ländersom inte kan komma ifråga för u-krediter. Stöd ges främst för underhålls-och rehabiliteringsinsatser. Tekniskt samarbetebedrivs med drygt 20 och ingår bl.a. som endel i genomförandet av de samarbetsavtal som ingått med vissa . Samarbete sker även med förutvarandeprogramländer. I länderkretseningår bl.a. , ,, , , , , , , , , , , , ,, , , , , , ochUruguay. Enstaka insatsergörs även i andra länder vilkas utvecklingspolifik be dömsvara förenlig med målen för svenskt utvecklingssamarbete. Under budgetåret1987/88 lämnades bidrag till ca 180 insatser i ett 30-tal länder. Dengenomsnittliga nivån på stödet är ca 10 milj. kr. per land och år i Prop.1988/89: 100 länder med vilka BITS bedriver reguljärt tekniskt samarbete. I deinterna- Bil. 5 kurserna fannsdessutom deltagare från programländerna och andra . U-krediter är statsslödda krediter som med hjälp avbiståndsmedel kan ges på förmånliga villkor för att finansiera svenska varoroch tjänster i projekt som främjaru-ländernas ekonomiska och sociala utveckling. U-krediter kan beviljas vilkas utvecklingspolitikär förenlig med målen för svensktbistånd och vilka bedöms ha en tillfredsställande kredilvärdighet. U-kreditgivningenhar till övervägande del inriktats på programländer försvenskt bistånd och de med vilka BITS bedriver tekniskt samarbete. Debeviljade och aktuella krediterna fördelar sig på 25 länder med tyngdpunkt påAlgeriet, och . Andra större mottagarländer är , ,, , , och . Samtliga utom , och är låg- ellerlägre mellaninkomstländer. För mångau-länder begränsas möjligheterna att tillgodogöra sig u-krediter av en försämrad kreditvärdighet. Kreditgivningen harfrämst inriktats på projekt inom sektorerna energi, transport och kommunikationsamt industri. Närmare hälften av beviljad kredilvolym avser energisektorn. I vissaprogramländer ges u-krediter till projekt i samarbete med SIDA. Exempel på della är ett störreelektrifieringsprojekl i och ett projekt för kraftöverföring i . BITS har i flerafall av parallellfinansiering medverkat med u-krediter i projekt därVärldsbanken eller en regional utvecklingsbank är huvudfinansiär. U-krediterhar även beviljats projekt där Nordiska investeringsbanken eller arabiskautvecklingsfonder är engagerade i finansieringen. Förmånlighetsgraden,det s. k. gåvoelementet, i u-krediterna har normalt uppgåtttill . I enlighet med en internationell överenskommelse inom somSverige biträtt ges u-krediter numera med en förmånlighetsgrad på 35 %respektive . Det högre gåvoelementet gäller för de s. k. minst utvecklade länderna. U-krediter gesnormalt i en integrerad transaktion där biståndsmedlen används för atl subventionerakreditvillkoren. I vissa fall, främst fill de minstutvecklade länderna, kan s. k. kombinationskrediter lämnas. Dessa bestårdels av en gåva, dels av en exportkredit. För alt tillgodosealt priserna blir så förmånliga som möjligt för mottagarländernaerfordras som regel i u-kreditsystemel att upphandling sker i internationell konkurrens. Den totalakredilvolymen för beviljade och aktuella krediter uppgick vid utgången /88 till 6 475 milj. kr. med en beräknad biståndsdel på 1 956milj. Av de 108 krediter som var aktuella hade 95 krediter lett tillåtaganden med en total lånevolym på 5 328milj. Av detta hänfördes 1 534 milj. kr till biståndet. I det modifierade u-kreditsystemet som infördes 1985garanteras samtli- 334 ga u-krediter över biståndsanslagen. Del totalagarantiengagemanget under Prop. 1988/89:100 s. k.biståndsgaranfier uppgick till 3 491 milj. kr. En säkerhetsreservsom uppbär garantipremier för biståndsgaranlerade krediter har upprättats förbiståndsgaranlierna. Till reserven har tidigare även förts medel från biståndsanslaget.Reserven utökades /88 med 43 milj. kr. lill totalt 270 milj. kr. Dettamotsvarade av utestående garantiengagemang. Genom aU anslagsmedlen för BITS verksamhet används förupphandling av svenska varor och tjänster erhålls en direkt effekt på svenskexport. Genom atl kunskaperna om och erfarenheterna av de svenska resursernaökar uppnås också en indirekt exporleffekl t.ex. genom det tekniska samarbetet. Den totala exportsom biståndet genom BITS direkt medverkar till kan uppskattas lill ungefär tre gångerutbetalningarna. Internationella riktlinjer för blandade krediter S.k.blandadekrediter och biståndskrediler utgör ofta konkurrensmedel på en radutlandsmarknader. Risken för kapplöpning med subventioner och urgröpning avbiståndets kvalitet har lett till alt användningen av blandade krediter ägnatsslor uppmärksamhet i internationella fora. () antog reviderade riktlinjer för utnyttjande av offentligt bistånd i kombinationmed exportkredilgivning ochreviderade riktlinjer för annal bundet bistånd. Riktlinjerna syftar bl. a. till all skärpa bislåndskriterierna och begränsaden kommersiellt motiverade konkurrensen med sådan kreditgivning. Reglerna förblandade krediter skärptes vidare genom en överenskommelse inom , somingicks och som biträtt, om en höjning av den lägsta,tillåtna förmånlighetsgraden i blandade krediter. Även om del är för tidigt atl värderaerfarenheterna från detta arrangemangtyder mycket på att kredilvärdiga lyckas finansiera en slor del av sina investeringsprojekt med blandadekrediter och atl dessa fortsätter alt vara ell konkurrensmedel. Fonden för industriellt samarbete med verksamhet skall bidra lill industriellutveckling i genom atl främja samägda s. k. joint venlure-företag förtillverkning eller tjänsteproduktion.Fondens uppgift är all genom en relativt begränsad insats med statliga medel stimulera svenska företag fill samarbete iu-länder och alt salsa egna resurser i samarbetet. harsärskilt sökt inrikta sig på företag ifattigare som tidigare endast i begränsad utsträckning engagerat svenska förelag i induslrisalsningar. är enligtstadgarna en självständig statlig stiftelse. Fonden skallförmedla kontakter, medverka lill och finansiera investeringssludier 335 och medverka i långsiktiga samverkansprojekt genom akliesatsningarsaml Prop. 1988/89: 100 ge lånoch garantier. Fondensgrundkapital, ursprungligen 100 milj. kr., skall enligt riksdagsbeslut (prop. 1984/85:12, UU 22, rskr.33)steg för steg höjas fill 250 milj. kr.Hittills har 225 milj. kr. Fonden har bemyndigats att med statsgaranti låna upp medel inom en rammotsvarande högst del vidvaQC tillfälle inbetalda kapitalet. De totala utestående kon-trakterade åtagandena för aktiesatsningar,lånegarantigivning och förstudieruppgick till 186 milj. kr. Utbetalningarna uppgick vid sammatidpunkt till ca 148 milj. kr. Fondens löpande kostnader täcktes t. o. m. 1984/85 i huvudsak av avkastning fråndet egna grundkapitalet och vissaadministrativa bidrag från statsbudgeten under verksamhetens tre första år. /86 redovisar fonden ettunderskott. Detta sammanhänger rnedall det försämrade ekonomiska läget i många haft en ogynnsam inverkan på fondens verksamhet.Driftssvårigheler i mindre projektsom följd av t. ex. oerfaren företagsledning förekommer också. Fonden har tvingats till att akfivi medverka irekonstrukfion av ett flertal företag.En följd har varit betydande av- och nedskrivningar i investeringsportföljen. Vidare har fondens arbetsinsatser ochbehovet av särskilda stödåtgärder iprojektens inledande fas blivit större än som kunde förutses när fondenetablerades. Mot denna bakgrundtillsatte regeringen ijuni 1987 en särskild utredare med uppgift att fram göra en översyn av behovet av och formerna för särskildastödåtgärder i verksamhet i fattigare . Utredaren överlämnade sitt betänkande ijanuari 1988. Detta har remissbehandlats av 70 olika instanser. Enredovisning av utredningen och regeringens ställningstaganden återfinns under anslaget C 3. medverkadefinansiellt per i sammanlagt 43 projekt inkl. förstudier i 25 . Projekten finns inuvarande eller tidigare programländer samli med vilka önskar utveckla ett bredare samarbete. Del totala värdet av investeringarna i depågående projekten beräknas lill ca 1 850milj. totala finansiella åtagande i dessa projekt uppgår till 186 milj. kr. Övriga finansiärer är projektenssvenska och lokala intressenter, nationella och regionalaulvecklingsinstitutioner, exportkreditorgan, affärsbanker m. fl. De pågåendeprojekten väntas skapa drygt 6 000 nya arbetsfillfällen i värdländerna.Verksamheten inriktas på projekt där tillverkningen baseras på lokala råvaroroch resurser. Ansträngningar görs för alt utveckla projekt med enproduktionsteknik som kan fungera i länder med svagt utvecklad infrastrukturoch med liten tillgång till service- och underhållstjänster. Samtidigtuppmärksammas projekt som medför att ny och något mer avancerad teknik än vad som tidigarefunnits, introduceras i landet. Både stora och småföretag, statliga, kooperativa och privata förekom mer som svenska parter i samarbetet genom . De svenska företagens intresse är inte genomgående knutet fill export från . Andra incitament avserutnyttjandet av en befintlig materiell eller perso- 336 nellöverkapacitet, marknadsföring av en ny intressant produkt samt ut- Prop.1988/89: 100 veckling av ny teknik. /89 anvisades 50 milj. kr. Andra biståndsprogram under en ny anslagspost Projeklbistånd till vissau-länder. motiveras med att del kan finnas behov av att frånsvensk sidagå in med särskilda insatser i vissa för all markera vårt stöd till ett land i ettkritiskt skede där utgången kan bli avgörande för framlida utvecklingsmöjligheter.Svenska insatser kan t.ex. verksamt bidra till att främjaen utveckling i demokratisk riktning. har beslut fattats om stödtill , och . Särskilda insatser i skuldtyngda länder /86 inrättades enanslagspost för särskilda insatser i skuldtyngda länder, då kalladBetalningsbalansslöd. 1988/89 anvisades 470 milj. kr. under anslagspostenSärskilda insatser i skuldtyngda länder under anslaget C 3. Totalt under de fyra budgetårenhar 1730 milj. kr. Behovet av särskildabiståndsinsatser för att lätta skuldbörda och för atl underlättaekonomisk återhämtning har vuxit i takt med att den ekonomiskakrisen förvärrats i många länder. Biståndet har företrädesvis givits inom ramenför internationellt samordnade insatser lillstöd för ett lands ansträngningar allgenomföra ekonomiska återhämtningsprogram.Härigenom uppnås ett starkare stöd för ekonomisk-politiska reformer i syfteatt öka landels fillväxt och återupprätta kreditvärdigheten. Dessaåterhämtningsprogram utarbetas oftast i samarbete med ochInternationella valutafonden (IMF). En förutsättning för attreformansträngningarna skall vara hållbara är att ett tillräckligt externt resursflöde kommer till stånd. Att med biståndet delta i internationellt samordnade aktioner har också tillsyfte att påverka andra givare att ge ökat bistånd och ytterligareskuldlättnad. Behovet av särskildainsatser framstod klart , då formerna för atthantera skuldkrisen emellertid endast var svagt utvecklade. Inrättandet av en anslagspost ökademöjligheterna för att agerainternationellt för att bidra lill all nya och mer effektiva former för sådantstöd skapas. användes , 1985/86, och även senare, för att reglera vissau-länders skuldtjänsl till svenskastaten. När det internationella samarbetet utvecklades bl.a. genom svenska initiativ, ulfästessärskilda insatser i de sammanhangen. Störreutbetalningar kom lill stånd /88. Också /89 förutses utbetalningar som är större än det anvisadebeloppet. Den stora reservation som kom fill 1986/87 minskar därmed. I vidslående tabellredovisas insatser som anslagsposten har använts till under budgetåren 1985/86 - 1987/88, samt under innevarande budgetår fram fill . Insatserna redovisas under det år, då 337 beslutfaltals om insatserna. särskildainsatser i skuldtyngda länder: under budgetåren1985/86 1988/89 (t.c anslagspostens användning m.88-12-31) (i milj. Prop.1988/89: 100 Bil. Beslutat eller utfast belopp ändamål 1985/86 400 367,0 Betalning av skuld till svenska staten: (166,2), Mogambique(132,4), (47,8 (2,8), (18,2). 1986/87 400 62,4 varav: 50 Stöd till återhämtningsprogram:Tanzania. Betalning av skuld tillsvenska staten:Guinea-Bissau. 1987/88 460 627,4 varav: 117,4 Betalning av skuld tillsvenska staten:Sudan. 200 Stöd till återhämtningsprogram:Mogambique (100), (90), (10). 150 Stöd inom ramen för Världsbankenssärskilda program förAfrika (SPA): (48), Mogambique (42), (20),(20). (20) . 150 IMF: Räntesubventionertill den utvidgade strukturanpassnings-faciliteten ESAF. 1988/89 470 Stöd inomramen för särskildaprogram för (SPA): 120 milj. kr. försarafinansiering i Mogambique (60), (30), (20) och Säo Tomé och Principe(10); samt 105 milj. kr.för att underlättabetalning av vissa Världsbanksskulder som innehas av (60), (10) , (10) , och Östcifrikanska gemenskapen(10), samt för samma ändamål utanförAfrika, (5) , (5) och Sri Länka (5). 150 IMF: Räntesubventioner till den Summa 1730 1 431,8 Anvisade men ej utfästa medel per Sammanlagt 479 milj. kr. har använts för betalning avskuld till svenska Prop. 1988/89: 100 staten. Sex länder ,, , , Viel- Bil. 5 nam och - har på detta sättfått förfallna skulder till svenska staten reglerade fram till ett visst datum. Beloppen för deenskilda länderna framgår av tabellen. Dereglerade skulderna har uppkommit genom skadereglering hosexportkreditnämnden (EKN) eller (endast mindre belopp; för 5 milj. kr. och för 3,8 milj.kr.). Skulderna omfattar såväl kapitalbelopp som ursprunglig låneränta. Sedan logdel första beslutet om betalning av skuld lill svenska staten har demultilaterala formerna för reglering av denna typ av skuld utvecklats. Det är inom den s. k.Paris-klubben som skuldtyngda länder kanomförhandla betalningsförpliktelser som följer av i långivarländerna offentligeller offentligt garanterad skuld. Efter att ha uppnått en principöverenskommelsei ingår skuldlandet bilaterala avtal med långivarländerna.Villkoren för skuldkonsolideringar för de fattigaste har undersenare tid mjukals upp, vilket bl. a. föreslagits från svensk sida. Ändå är betalning även av denomförhandlade skuldtjänsten en tungbörda för många . Visst stöd har ulfäsls i samband med en för ytterligareskuldlättnad för . Den övervägande delen avbetalningsbalansstödel utgår som varubistånd som stöd tillåterhämtningsprogram. Den första insatsen av detta slag gjordes 1986/87 när just hade antagit ett ekonomisktåter-hämlningsprogram och slutit ett avtal med IMF.