prop · GC0386 · 1988-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1988/89:86 med förslag till utlänningslag m. m. Regeringenföreslår att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag avregeringsprotokollet . Ipropositionen föreslås en ny utlänningslag som skall ersätta den nuvarande somär . De ändringar som föreslås syftar främst till att åstadkomma ensnabbare och mer rationell beslutsordning. Isyfte att göra handläggningen av utlänningsärenden snabbare och effektivareföreslås att de nuvarande bestämmelserna om överlämnande och övertagande avs.k. I stället skafl eventuellaverkställighetshinder beaktas redan när en fråga om avvisning eller utvisningprövas. Emellertid skall en ny ansökan om uppehållstillstånd kunna behandlasäven om det beträffande utlänningen föreligger ett lagakraftvunnet men ännuinte verkstäflt beslut om avvisning eller utvisning. En sådan ansökan, somskall ges in lill invandrarverket, kan dock bifallas medan den avvisade ellerutvisade är kvar i endast om det framkommer omständigheter som inte harprövats tidigare och om det föreligger grund för asyl eller andra synnerligaskäl. Verkets beslut kan inte överklagas. Om det är sannolikt att den nyaansökan skafl bifallas kan invandrarverket inhibera verkställigheten av dettidigare beslutet om avlägsnande. Ilagen föreslås en regel som innebär att muntliga inslag bör användas i störreutsträckning än i asylärenden, också det i syfte att görahandläggningen snabbare och effektivare. Isyfte att möjliggöra utförligare beslutsmotiveringar i främst asylärendenföreslås en regel i 7 kap. 14 § andra stycket sekretesslagen (1980:100) allsekretessen också skall gälla för uppgifter som har tagits in i skälen för ettbeslut i ett utlänningsärende. Även delta ändringsförslag, som självfalletfrämst har rättssäkerhetsaspekter, får ses som ett led i strävandena att görabeslutsprocessen mer rationell än . 1988/89. 1 saml Nr 86 Föratt åstadkomma en snabbare och mer rationell beslutsordning före- Prop.1988/89:86 slås också att invandrarverkets beslut att vägra uppehållstillståndoch arbetstiflstånd skall kunna överklagas tillsammans med ett i samband därmedfattat beslut om avvisning eller utvisning och att regeringen skall kunnabesluta om sådana tillstånd i de fall då ett avlägsnandebeslut upphävs. Vissabeslut skall också kunna fattas av överinstans trots att de inte har behandlatsav underinstansen. Fleraförslag tar sikte på att försöka komma till rätta med ett problem som har ökatalltmer , nämligen att utlänningar som kommer lill Sverigeuppger sig sakna både identitetshandlingar och biljetter (den s.k.dokumentlösheten). Polisman,liksom personal vid tullen och i vissa fall, föreslås sålundafå befogenhet att i samband med inresekontroll eftersöka identitets- ochresehandlingar genom bl.a. kroppsvisitation i den utsträckning det ärnödvändigt för att ta reda på utlänningens identitet eller resväg till . Likasåföreslås att en utlänning, som är , skall kunna tas i förvar redan avde skälen att antingen hans identitet är oklar vid hans ankomst till Sverigeeller när han därefter ansöker om uppehåflstillstånd eller ett förvarstagandeär nödvändigt för att genomföra en utredning. I det senare fallet fårförvarstagandet dock pågå högst . Även dessa regler har till främstasyfte att möjliggöra ett snabbare och säkrare utredningsförfarande. Vidareföreslås att ägaren eller bmkaren av det fartyg eller luftfartyg som hartransporterat en utlänning tifl skall i vissa fall och under i principobegränsad lid vara skyldig att ta med utlänningen tillbaka eller, om så inteär möjligt, att stå för kostnaden för dennes resa från med en annantransportör. Även här är syftet att genom särskilda kontrollmöjligheter iförväg bidra lill att senare utredningar om identitet m. m. blir mindrebetungande. Härutöverföreslås en rad andra ändringar i gällande regler, vilka tillsammans syftartill att ge en tydligare och enklare reglering av svensk utlänningsrätt änhittills. Ilagen anges att rätt till asyl innebär rätt till uppehållstillstånd samt attkonventionsflyktingar, krigsvägrare och personer med s. k. flyktingliknandeskäl skall ha räll till asyl om inte vissa närmare angivnaundantagssitua-tioner föreligger. Demateriella reglerna om pass, visering, uppehålls- och arbetstiflstånd behålls annars i stort sett oförändrade. Användningen av begreppen avvis ning och utvisning ändras dock i vissa hänseenden. En utlänning, som kommer till utan att ha för inresan eller vistelsen erforderliga tillstånd eller som utan tillstånd stannar kvar när en visering eller uppe- hållstillståndsfri tid går ut, skall kunna avvisas oberoende av hur som gått sedan han anlände. Avvisning skall också kunna ske om en utlänning nekas inresa efler avlägsnas efter inresan på grund av alt han t. ex. saknar medel för sitt uppehälle eller kan förväntas begå kriminella handlingar. Begreppet mv/ot/zireserveras i fortsättningen för avlägsnande av en utlänning som blir kvar i sedan hans uppe- 2 hållstillståndhar gått ut eller som har begått brott av en viss svårhetsgrad Prop.1988/89:86 eller som utgör en risk för rikets säkerhet. Denuvarande reglerna om utvisning på grund av asocialitet får ingen motsvarigheti den nya lagen. Däremot överförs oförändrade reglerna om utvisning på grund avbrott. I den mån del är möjligt skall även en allmän domstol beakta eventuellaverkställighetshinder när en fråga om utvisning prövas. Polismyndighetenfår enligt förslaget i fortsättningen besluta om avvisning bara om fråganväcks efter utlänningens ankomst till och omutlänningen inte ansöker om asyl. blir första instans i övrigaärenden, dvs. alla asylärenden och ärenden där utlänningen har vistats iSverige än . Omdet är uppenbart att gmnd för asyl inte föreligger och det står klart attuppehållstillstånd inte heller kommer att beviljas på någon annan grund, skallinvandrarverket kunna förordna att en avvisning får verkställas utan hinder avatt beslutet inte har vunnit laga kraft. Detta motsvarar i huvudsak de fall därpolismyndigheten får avvisa en asylsökande, s. k. direktavvisning. Beslutom omedelbar verkställighet skall kunna meddelas senare än efterutlänningens ankomst till bara om det föreligger synnerliga skäl fördet. Somen följd av förslaget att samtliga asylärenden i fortsättningen skafl avgörasav invandrarverket och önskan att åstadkomma en snabbare beslutsordningföreslås också att invandrarverket och i vissa fafl polismyndigheten ifortsättningen skall förordna offentligt biträde enligt rättshjälpslagen(1972:429) i stället för som rättshjälpsnämnderna. Ipropositionen understryks att barn även i fortsättningen skallkunna tas i förvar bara i undantagsfall. Barnens ställning stärks genom att deti lagen anges, att förvar endast kan komma i fråga om det föreligger enuppenbar risk för undanhållande och för att därigenom en föreståendeverkstäflighet, som inte bör fördröjas, blir äventyrad. Vidare måste det,liksom , föreligga synnerliga skäl för ett förvarstagande av barneteller dess vårdnadshavare, om detta skulle medföra att barnet skiljs frånvårdnadshavaren. bestämmelser som finns i den nuvarande utlänningslagen föreslås ifortsättningen bli intagna i särskilda lagar. Detta gäller de s. k. terroristbestämmelserna,som enligt förslaget sammanförs med lagen (1975:1360) om tvångsåtgärder ispaningssyfte i vissa fall till en lag om åtgärder för att förebygga våldsdådmed internationell bakgrund (terroristlagen), saml bestämmelserna omanställningstillstånd för utländska sjömän på svenska fartyg i utrikes fart.Vidare föreslås en rad följdändringar i andra lagar. Lagstiftningenföreslås träda i kraft . Kraven för utlänningars vistelse i m. m. 1§ I denna lag ges regler för utlänningars inresa, utresa, vistelse i Sverigeoch arbete i som anställd samt för rätten till asyl här. I lagen angesockså under vilka fömtsättningar en utlänning kan avvisas eller utvisas urlandet. Lagenskall tillämpas så, att utlänningars frihet inte begränsas mer än vad som ärnödvändigt i varje enskilt fall. 2§ En utlänning som reser in i eller vistas i skall ha pass. Regeringenfår föreskriva undantag från kravet på passinnehav. Regeringeneller, efter regeringens bemyndigande, statens invandrarverk föreskriver vilkahandlingar som får godtas som pass. Regeringen föreskriver vidare i vilka fallsvenska myndigheter får utfärda pass för utlänningar. 3§ En utlänning som reser in i eller vistas i skall ha visering, ominte utlänningen har uppehållstillstånd eller är medborgare i , ,eller . Regeringen får föreskriva andra undantag från kravet påvisering. 4§ En utlänning som vistas i mer än skall hauppehållstillstånd, om inte utlänningen är medborgare i , ,eller . Regeringenfår föreskriva andra undantag från kravet på uppehållstill-slånd. Regeringenfår också föreskriva krav på uppehållstillstånd redan efter en kortarevistelsetid i än . 5§ En utlänning skall ha tillstånd för att arbeta i på gmnd avanställning här eller utomlands (arbetstiflstånd), om inte utlänningen harpermanent uppehållstillstånd eller är medborgare i , , Islandeller . Regeringen får föreskriva andra undantag från kravet påarbetstillstånd. 2 kap. Närmare omvisering, uppehållstillstånd och arbetstillstånd Prop.1988/89:86 1 §Visering innebär tillstånd att resa in i och vistas i under viss . Viseringfår ges för högst tre månaders vistelse vid varje tillfäfle, om inte annatföljer av föreskrifter som regeringen meddelar. Visering får begränsas även iövrigt och får förenas med de villkor som kan behövas. 2 § Uppehåflstillstånd innebärtiflstånd all resa in i och vistas i (tidsbegränsatuppehållstillstånd) eller utan tidsbegränsning (permanent uppehåflstiflstånd). 3 § Enligt bestämmelsema i 3 kap.skafl en utlänning i vissa fall ges uppehållstillstånd i . 4§ Uppehållsrillstånd får ges tifl 1. enutlänning som är nära anhörig till en i bosatt person eller som annars har särskild anknytning till , 2. en utlänning som av humanitäraskäl bör få bosätta sig i , eller 3. en utlänning som har fåttarbetstillstånd efler som har sin försörjning ordnad på något annat sätt. Regeringenfår föreskriva att uppehållstillstånd kan ges även i andra fall. 5 §Om utlänningen befinner sig i när ansökan om uppehållstill stånd görs eller prövas, får ansökan inte bifallas. Dettagäller dock inte om 1. utlänningenhar rätt till asyl här, 2. utlänningen skall återförenasig med en nära familjemedlem som är stadigvarande bosatt i och som hantidigare har sammanlevt med utomlands, efler 3. det annars finns särskildaskäl. Omutlänningen skall avvisas eller utvisas enligt ett beslut som har vunnit lagakraft, får dock en ansökan om uppehållstillstånd från honom bifallas bara omansökan gmndar sig på omständigheter som inte har prövats fömt i ärendet omhans avvisning eller utvisning och om 1. utlänningen har rätt till asylhär, eller 2. det annars finns synnerligaskäl av humanitär art. 6 §Arbetstillstånd skall ges . Det får avse ett visst slag eller vissa slag av arbete och förenas med de övriga villkor som behövs. 1fråga om arbetstillstånd tillämpas 5§ första och andra stycket på motsvarandesätt. Regeringen får meddela ytteriigare föreskrifter om arbetstiflstånd. 7 §Beslut om visering, uppehållstillstånd och arbetstillstånd meddelas av statens invandrarverk. Beslut om visering och uppehåflstiflstånd får meddelas också av . Regeringenoch, i den utsträckning regeringen föreskriver, invandrar verket får ge andra myndigheter rätt att besluta om sådana tillstånd. 8 § Att regeringen ivissa fall kan besluta om tillstånd framgår av 7 kap. Prop. 1988/89:86 5, Il och 16§§. 9 §Visering, uppehållstillstånd och arbetstillstånd skall återkallas, om utlänningen har lämnat oriktiga uppgifter om sin identitet. Återkallelse skall dock inte ske, om det kan antas att den oriktiga uppgiften inte har inverkat på tillståndsbeslutet eller om andra särskilda skäl talar emot det. 10 § Visering, uppehållstillståndoch arbetstillstånd får återkallas, om utlänningen medvetet har lämnat andraoriktiga uppgifter än om sin identitet eller medvetet har förtigitomständigheter som varit av betydelse för att få tillståndet. Återkallelse fåräven ske om det finns andra särskilda skäl, i fråga om uppehållstillstånd dockendast om utlänningen ännu inte har rest in i . 11 § Om utlänningen har rest in ilandet, får ett uppehållstillstånd återkallas 1. om han inte försörjer sig påett ärligt sätt eller bedriver sådan verksamhet som kräver arbetstillståndutan att ha sådant tillstånd, 2. om han på gmnd av ett tidigareådömt frihetsstraff eller någon annan särskild omständighet kan antas komma attbegå brott i efler i något annat nordiskt land, eller 3. om det med hänsyn tifl hanstidigare verksamhet eller i övrigt kan antas att han kommer att bedrivasabotage, spioneri eller olovlig underrättelseverksamhet i efler inågot annat nordiskt land. Återkallelseenligt första stycket får endast ske om frågan har väckts innan utlänningen harvarit bosatt här med uppehåflstillstånd. 12 § Ett permanentuppehåflstillstånd skall återkaflas om utlänningens bosättning i . 13 § Återkallelse avuppehållstillstånd och arbetstillstånd beslutas av statens invandrarverk.Återkaflelse av visering beslutas av den myndighet som har meddelat viseringeneller av invandrarverket. Uppehållstillstånd eller visering som har beviljatsav får återkallas endast av departementet. 1 §Med asyl avses i denna lag uppehållstillstånd som beviljas en utlän ning därför att 1. han är flykting, 2. han är krigsvägrare, eller 3. han, utan att vara flykting,inte vill återvända till sitt hemland på gmnd av de politiska förhållandena däroch kan åberopa tungt vägande omständigheter till stöd för detta. 2 §Med flykting avses i denna lag en utlänning som befinner sig utanför det land, som han är medborgare i, därför att han känner välgmndad fmktan för förföljelse på gmnd av sin ras, nationalitet, tillhörighet till en viss samhällsgmpp eller på gmnd av sin religiösa eller politiska uppfatt- ning, och som inte kaneller på gmnd av sin fmktan inte vill begagna sig av Prop. 1988/89:86 dettalands skydd. Somflykting skafl även anses den som är statslös och som av samma skäl befinnersig utanför det land där han har haft sin vanliga vistelseort och sominte kan efler på gmnd av sin fmktan inte vill återvända dit. 3 §Med krigsvägrare avses i denna lag en utlänning som har övergett en krigsskådeplats eller som har flytt från sitt hemland eller behöver stanna i för att undgå förestående krigstjänstgöring. 4 § En utlänning som avses i I § har rätt till asyl. Asyl får dock vägras om 1. detav hänsyn till vad som är känt om utlänningens tidigare verksam het eller med hänsyn till rikets säkerhet finns synnerliga skäl att inte bevilja asyl, 2. det beträffande en utlänningsom omfattas av 1 § 2 eller 3 finns särskilda skäl att inte bevilja asyl, 3. uflänningen har rest in frånDanmark, , eller och kan sändas åter tifl något av dessaländer i enlighet med en överenskommelse mellan och det landet, såvidadet inte är uppenbart att han inte kommer att beviljas uppehåflstillstånd där, 4. utlänningen i annat fafl föreankomsten tifl har uppehåflit sig i ett annat land än hemlandet och, omhan återsänds dit, är skyddad mot förföljelse eller, i förekommande fall, motatt sändas till en krigsskådeplats eller till hemlandet och också mot attsändas vidare till ett annat land där han inte har motsvarande skydd, eller 5. utlänningen har särskildanknytning till ett annat land och där är skyddad på det sätt som anges i 4. Regeringenfår föreskriva undantag från andra stycket 4 för de fall då utlänningensanknytning tifl är av sådan art att han inte bör nekas att få sinansökan om asyl prövad här. 5 § En flykting upphöratt vara flykting om han 1. av fri vilja på nytt användersig av det lands skydd där han är medborgare, 2. efter att ha förlorat sittmedborgarskap av fri vilja förvärvar det på nytt, 3. förvärvar medborgarskap i ettnytt land och får det landets skydd, 4. av fri vilja återvänder för attbosätta sig i det land, som avses i 2§, eller 5. inte längre befinner sig i ensådan situation att han kan anses som flykting enligt 2 § och därför inte kanfortsätta att vägra använda sig av det lands skydd, där han är medborgare ellerdär han som statslös tidigare hade sin vistelseort. 6 §På begäran av en flykting skall statens invandrarverk antingen i samband med att uppehållstillstånd beviljas eller därefter ange att han är flykting (flyktingförklaring). Enflyktingförklaring skall återkallas av invandrarverket, om det fram kommer att utlänningen är att anse som flykting enligt 2§. 7§ För flyktingar och slatslösa utfärdar statens invandrarverk en särskildlegitimationshandling för resor utanför (resedokument) enligt deföreskrifter som regeringen meddelar. 1 § En utlänning får avvisas 1. ömhan saknar pass när pass krävs för inresa eller vistelse i , 2. om han saknar visering,uppehållstillstånd eller annat tillstånd som krävs för inresa, vistelse ellerarbete i , 3. om det vid hans ankomst tillSverige framkommer att han tänker besöka något annat nordiskt land men saknarerforderligt tillstånd att resa in dit, eller 4. om han vid inresan antingenundviker att lämna polismyndigheten begärda uppgifter eller tillpolismyndigheten medvetet lämnar oriktiga uppgifter som är av betydelse förrätten att resa in i eller medvetet förtiger någon sådan omständighet. Avvisningenligt första stycket får inte ske av den som vid ankomsten tifl hadeeller som därefter, , har haft ett uppehållstillstånd som har upphörtatt gälla. 2 § En utlänning får vidare avvisas 1. omdet kan antas att han kommer att sakna tillräckliga medel för sin vistelse i eller i något annat nordiskt land, som han tänker besöka,, samt för sin hemresa, 2. om han tänker söka sitt uppehäflei eller i något annat nordiskt land och det kan antas att han intekommer att försörja sig på ett ärligt sätt eller att han kommer att bedrivasådan verksamhet som kräver arbetstiflstånd utan att ha sådant tillstånd, 3. om han på grund av tidigareådömt frihetsstraff eller någon annan särskild omständighet kan antas komma attbegå brott i eller i något annat nordiskt land, 4. om det med hänsyn till hanstidigare verksamhet eller i övrigt kan antas att han kommer att bedrivasabotage, spioneri eller olovlig underrättelseverksamhet i eller inågot annat nordiskt land, eller 5. om det med stöd av lagen(1971:176) om vissa internationella sanktioner har föreskrivits att avvisningkan ske. Enutlänning får avvisas även i andra fall när det har begärts av den centralautlänningsmyndigheten i ett annat nordiskt land och det kan antas att hanannars beger sig tifl det landet. Avvisningenligt denna paragraf får inte ske senare än efter utlänningensankomst till och inte om utlänningen har visering efleruppehållstillstånd. Utvisningnär uppehållstillstånd upphört att gälla 3 §En utlänning får utvisas ur , om han upphäller sig här efter del att hans uppehåflstillstånd har löpt ul eller återkallats. Handläggningav ärenden om avvisning och utvisning enligt 1 3 §§ 4 § skall pröva ärenden om avvisning om i. utlänningen söker asyl här, 2..utlänningen har en nära familjemedlem som söker asyl här. 3. utlänningen kan komma attavvisas med stöd av 2§ andra stycket, Prop. 1988/89:86 eller 4. utlänningen ulan avbrott harvistats i mer än efter ankomsten när frågan väcks om hansavvisning. Iandra fall skall polismyndigheten pröva frågan om avvisning. anser det tveksamt om avvisning bör ske, skafl ärendetöverlämnas till statens invandrarverk. 5 § Beslut om utvisning enligt3 § meddelas av statens invandrarverk. 6 § Om en ansökan omuppehållstillstånd avslås eller ett uppehållstillstånd återkallas medan utlänningenbefinner sig i skall beslut meddelas om avvisning ellerutvisning, om inte synnerliga skäl talar mot detta. Utvisningpå grund av brott 7 § En utlänning fårockså utvisas ur , 1. om utlänningen döms för ettbrott som kan leda tifl fängelse , eller om en domstolundanröjer en villkorlig dom eller skyddstillsyn som utlänningen har dömts tillför ett sådant brott, eller 2. om utlänningen döms för ettbrott som kan leda tifl fängelse enligt denna lag eller enligt författningarsom har utfärdats med stöd av lagen, samt omständigheterna vid brottet ärförsvårande eller utlänningen före brottet har begåttbrott av samma slag. Utlänningenfår dock utvisas endast om det på gmnd av gärningens beskaffenhet och övrigaomständigheter kan antas att han kommer att fortsätta med brottslig verksamhethär i landet eller om brottet är sådant att han inte bör få stanna kvar. 8 § Utvisning på grund av brottbeslutas av den domstol som handlägger brottmålet. 9 § När en domstol enligt 34 kap.brottsbalken beslutar att förändra en påföljd, som en utlänning har dömts tillförutom utvisning, får domstolen även meddela del beslut beträffandeutvisningen, som förändringen av påföljd ger anledning till. Vissabegränsningar för utvisning på grund av brott 10 §När en domstol överväger om en utlänning bör utvisas enligt 7§, skall den ta hänsyn till utlänningens levnads- och familjeförhållanden samt till hur länge han har vistats i . Enutlänning som hade vistats i med permanent uppehållstillstånd sedanminst när åtalet väcktes eller som då var bosatt i , får utvisas endast om det finns synnerliga skäl. Detsamma gäller fören medborgare i ett annat nordiskt land som vid den angivna tidpunkten hadevarit bosatt här . Densom har en flyktingförklaring eller den som annars uppenbart är att anse somflykting och har behov av i får utvisas endast om han harbegått ett synnerligen grovt brott och del skulle medföra allvarlig fara förallmän ordning och säkerhet att låta honom stanna här. Utvisning får också skeom han i eller utomlands har bedrivit verksamhet som har inneburit faraför rikets säkerhet och det finns anledning att anta att han skufle fortsättasådan verksamhet här. Enutlänning som kom till innan han fyllde och som 9 när åtal väcktes hadevistals här får inte utvisas. Utvisning av hänsyn tillrikets säkerhet Prop. 11 §När det behövs av hänsyn till rikels säkerhet, får regeringen utvisa en utlänning eller besluta om inskränkningar och villkor i fråga om utlän ningens vistelseort, byte av bostad och anställning samt anmälningsplikt. Iärenden enligt första stycket skall förhandling hållas. Därvid tillämpasreglerna om förhandling i 6 kap. Beaktandeav hinder mot verkställighet 12 §När en fråga om avvisning eller utvisning prövas skall hänsyn tas till om utlänningen på gmnd av bestämmelserna i 8kap. 1 4§§ inte kan sändas till ett visst land eller om det annars finns särskilda hinder mot att avgörandet verkställs. Ibeslut som meddelas av regeringen eller statens invandrarverk skall ges deanvisningar i fråga om verkställigheten som denna prövning kan föranleda. 13 §Om en utlänning, som enligt ett beslut som har meddelats med stöd av denna lag bara får uppehålla sig i en viss del av landet ändå uppehåller sig på en annan plats i , skall han genom polismyndighetens försorg föras till en plats där han får vistas. 14 §När statens invandrarverk beslutar om avvisning eller utvisning, får beslutet förenas med förbud för utlänningen att återvända till utan tillstånd av invandrarverket. Endom eller ett beslut om utvisning enligt 7 efler 11 § skall innehålla förbudför utlänningen att återvända till eller utantidsbegränsning. I domen eller beslutet skall utlänningen upplysas om vilkendag förbudet upphör att gälla och om den påföljd som överträdelse av förbudetkan medföra enligt 10 kap. 4§. Särskilttillstånd till kort besök i 15 §En utlänning som med stöd av 14§ har förbjudits att återvända tifl eller för alltid kan av statens invandrarverk ges särskilt tillstånd att göra ett kort besök här för synnerligen viktiga angelä genheter. Ett sådant tillstånd kan, om det finns särskilda skäl, ges även på ansökan av någon annan än utlänningen. Kontrolli samband med inresa och utresa 1 § Vid inresa eller utresa skallen utlänning visa upp sitt pass för polismyndigheten, om inte annat följer avföreskrifter som regeringen har meddelat.