prop · GC0325 · 1988-12-31 00:00:00 — Kostnaderna för en modifiering av ett sådantfartyg samt full kompensation till för att motsvara dagensförmåga skulle dock enligt statskontoret överstiga 30 milj.kr. Föratt kunna driva en eflfektiv kartering med det nya fartyget krävs en visspersonalförstärkning av SGU. Med ett nytt fartyg och med en personalförstärkningkan karteringstakten ökas från nuvarande ett kartblad per till ettkartblad per eller till ett kartblad . Med dennaökning av karteringstakten stiger de årliga drifltskostnaderna frånca 2,6 milj.kr.till ca 5,1 milj.kr. resp.till ca 6,2 milj.kr. (Prop.1988/89:25 kostnadsläge), De ökade driftskostnaderna får fullt genomslag Bilaga 7 från det att fartygsbeställningen gjorts. SGU förordaratt karteringstaktenfördubblas, dvs. ett kartblad per , under en uppbyggnadsperiodav , När uppbyggnadsperioden är avslutad bör takten drivas upp till ettkartblad , vilken enligt SGU är den optimala karteringsnivån. Med ensådan uppläggning skulle hela den svenska kontinentalsockeln kunna hakarterats med avseende på lösa avlagringar . SGUanser att den maringeologiska karteringen är en del av den geovetenskapligainfrastrukturen, dvs. den är en nationell angelägenhet. Finansieringen av ensnabbare kartering bör därför enligt SGU ske rned statliga medel tillskjutnaöver myndighetens ordinarie budget. De rnyndigheter som SGU har haft samråd meddelar denna uppfattning. Detmiljökemiska analysprogram, som SGU föreslår skall kopplas till karteringen, syfltartill att få fram underlag för bedömning av de karterade områdenas miljöstatus.Kostnaderna för detta program uppskattar SGU till ca . 1 dettabelopp inryms kostnader för analyser och sammanställning av analysdata, Detföreslagna interdisciplinära mätprogrammet har till syflte att kartlägga vilkamiljöeffekter som utvinning av havets mineralresurser, t. ex. sand och grus,orsakar. Undersökningarna föreslås utföras i ett samordnat program där SGU,, fiskeristyrdsen och svarar för resp. kompetensområde.Den gemensamma kostnaden för de flyra berörda myndigheterna uppskattas av SGU tjllca 1,5 milj. kr. , SGU föreslår bl.a. att de täktavgifter som statentar in används för att täcka dessa kostnader. har dengenomsnittliga inkomsten för staten från dessa täktavgifter uppgått till ca550000 kr. SGUredovisar slutligen i sin rapport till regeringen förslag till karte-ringsplanför tiden fram t. o. m. . Planen, som bygger på att ett nytt undersökningsfartygkan tas i drift till fältarbetssäsongen 1992, omfattar följande områden iKattegatt, , och . SGU påpekar dock att karteringsplanenmed de föreslagna områdena inte bör läggas flast i taget.Skälet härför är att nya behov kan uppstå som kräver ändringar i planen. Jagdelar uppfattningen att det finns starka skäl som talar för en snabbare Bilaga /maringeologisk kartering av vår kontinentalsockd. Den plan med bl.a. förslag tillkarteringstakt och prioritering av karteringsområden som SGU efter samråd medberörda myndigheter redovisat bör i allt väsentligt kunna ligga till grund föråtgärder inom detta område. Chefen för industridepartementet avser att i sinanmälan till budgetproposition redovisa förslag till åtgärder t"oratt genomföra planen. Jaghemställer att regeringen bereder tillfälle att tadel av vad jag anfört om en plan för en snabbare maringeologisk kartering. , m. m. [3] Ändrade ekonomiska befogenheter för domänverket Riksdagenhar beslutat om vissa frågor som berör samtliga arärsverk (prop.1986/87:99, KU 29, rskr. Beslutd innebär bl. (jfi prop. 1986/87:99, s.108) att aflfärsverken och deras bolag skall styras som sammanhållna grupper avföretagsenheter, oavsett i vilken associationsform verksamheten bedrivs.Beslutet innebär att och regeringen i sin övergripande styrning skallbehandla verk och bolag i ett sammanhang. Denna styrning skall ske på grundvalav rullande flerårsplaner där verken i planerna skall redovisa mål för verketoch koncernen, servicemål, verksamhetsstrategi, investeringsplaner samtresultat och lönsamhet. Så- dana fterårsplaner skall införas i samtligaverkskoncerner. och regeringen bör koncentrera sin styrning till attfastställa servicemål, ekonomiska mål, t. ex. räntabilitets- och soliditetsmåloch andra'mål samt besluta om riktlinjer för verksamheten. Med utgångspunkt idessa beslut skall sedan koncernstyrelser och koncernchefer organisera ochdriva verksamheten inom koncernerna. a. denna bakgrund beslöt om vissa ändradeekonomiska befogenheter för affärsverket FFV - (prop. 1987/88:25, NU 12, rskr.112). Enligt min bedömning bör även det andra affärsverket inomindustridepartementets ansvarsområde domänverket få vissa ändradeekonomiska befogenheter för att bl.a. underlätta för verket att i enlighet medriksdagens beslut verka som en koncern. Jag vill nu ta upp den frågan. Domänverketoch aflTärsverket FFV arbetar under kommersiella beting elser. har t. ex. inte någon myndighetsflunktion utan konkur rerar på samma villkor som privata och statliga skogsbolag sorn drivs i 29 aktiebolagsform.Domänverket bör därför, i likhet med flertalet övriga Prop. 1988/89:25 aflfärsverk, flå vissa utvidgade ekonomiska beflogenheter. 1det följande kommer jag att lämna förslag till vissa ändrade ekonomiskabefogenheter m.m.för domänverket. Utgångspunkten för förslagen är domänverketsskrivelse med hemställan om ändrade ekonomiskabefogenheter för verket. En arbetsgrupp bestående av representanter förindustridepartementet, , ochdomänverket har analyserat och övervägt förslagen idenna skrivelse. skrivelse innehåller en hemställan om ändradeekonomiska befogenheter inom fyra områden. Jag kommer här att behandla två avdessa. För de båda andra två områdena rörande antagande av ackordsförslag ochtecknande av försäkringsavtal är jag inte nu beredd att föreslå ändradebefogenheter. Dessa områden är föremål för översyn inomregeringskansliet. Syftetmed de föreslagna ekonomiska förändringarna är att domänverket skall få enmera självständig ekonomisk och finansiell ställning . Det börförbättra domänverkets konkurrenskraft att arbeta under likartade villkor somgäller för bolag och medföra att en eflfektivare aflTärs-verksamhet uppnås inomsåväl det skogsindustriella området som närliggande områden. Domänkoncernenbestår av domänverket med dotterbolag. Med dotterbolag menas sådana bolag varsaktier till förvaltas av verket. Bland dotterbolagen ingår i förstahand som är holdingbolag för en bolagsgrupp innefattande ettfemtontal företag samt och AB kanalbolag. Domänverkethar att på företagsmässiga villkor driva skogsbruk och virkesförädling,förvalta statens skogar, marker och vatten samt driva annan därmedsammanhängande verksamhet. Skogsbruket är den dominerande verksamhetsgrenen,men verket arrenderar även ut jordbruksmark, hyr ut permanent- ochfritidsbostäder samt upplåter jaktmarker och fiskevatten. Genom DomänföretagenAB med dotterbolag bedrivs dels virkesförädling, flrämst genom ett antalsågverk, men även t. ex. exploatering av grustäkter m.m., delskonsultverksamhet inom skogsbruket samt utveckling och försäljning av skogsindustritillbehör.Genom DomänTurist drivs och marknadsförs koncernens kommersiellt inriktadeturistsatsningar, t. ex. campingplatser, stugbyar etc. Även inom AB Götakanalbolag sker sådana satsningar tillsammans med driflten av kanalen. Avkoncernens samlade omsättning om 3 144 milj.kr. Koncernens virkesförädlande del utgjorde ca23 % av omsättningen. Denna andel beräknas öka till ca30 % flrämst till följd av de sågverksförvärv m. m.från AB StatensSkogsindustrier () som har skett underår 1988. Ca33 % av koncernens omsättning fanns hos dotterbolagen. Av koncer- Prop.1988/89:25 nens ca 6 100 anställda arbetar ca 5 200 inom verket. Domänkoncernenredovisade en vinst före dispositioner och skatt om 285 milj. kr. varav253 milj. kr. Domänkoncernenhar utvecklats från att vara ett traditionellt aflfärsverk modern svensk skogskoncern med en omfattande vidareförädlingsverksamhet,bedriven i dotterbolagsform. Verksamheten bedrivs med hög aflfärsmässighetunder marknadsmässig konkurrens och med krav på såväl ett skogsbruk med på långsikt bästa möjliga ekonomiska utbyte som ett företagsekonomiskttillfredsställande årsresultat. Koncernens vidare utveckling förutsätteremellertid fortsatta satsningar såväl inom verket som i dotterbolagen, inteminst för att tillvarata de integrationsfördelar som finns i kopplingen mellanett eflfektivt och kundanpassat skogsbruk och en ändamålsenlig och konkurrenskrafltigvidareförädlingsverksamhet. 1 sammanhanget kan nämnas att avdomänverkets timmerproduktion går till egna sågverk. 2.2Nuvarande ekonomiska och finansiella regler Domänkoncernenbestår av två juridiskt skilda företagsformer. är ett statligt aflfärsverkmedan samtliga dotterföretag är aktiebolag. Affärsverken är till skillnadfrån aktiebolag inte någon självständig juridisk person. Aflfärsverken ärvidare underkastade statliga förvaltningsrättsliga föreskrifter. Till skillnadfrån andra myndigheter har dock aflfärsverken i regel större flrihet inom detekonomiska och finansiella området. Den ekonomiska och finansiella handlingsflriheteninom affärsverken är dock mindre än inom aktiebolagen. gäller att dess verksamhet, inkl. investeringar, får finansierasgenom i dess rörelse skapade medel, utdelningar från dotterbolag, försäljningav anläggningstillgångar eller via rörlig kredit i riksgäldskontoret.Upplåning av medel på den normala kreditmarknaden får inte ske. Verket beslutarsjälvt över sina investeringar. Förvärv av aktier eller andra ägarkapitaltillskotttill de direkt ägda dotterbolagen liksom försäljning av aktier får dock inteske utan regeringens godkännande. Även markförvärv och markförsäljningaröverstigande I milj.kr.kräver regeringens tillstånd. Domänverketfår placera sina likvida tillgångar räntebärande i svensk bank. Utlåning utöver normala rörelsekrediter får ej ske med undantag av lån till ABStatens Skogsindustrier () och AB kanalbolag. Regeringenfastställer ett avkastningskrav på domänverket i taget. Kravetinnebär att verket skall inleverera till staten dels avårsresultatet, dels 40 milj.kr. Inleveransen får dock inte understiga 85 milj.kr.perår. har domänverket inlevererat till staten 172 milj.kr. resp. 169 milj.kr. Beträflfandekapitalöverföring mellan bolag eller mellan aflfärsverket och bolag under verket får domänverket sålunda inte utan regeringens godkännande överföra medel i form av ägartillskott, lån eller borgensåtagande annat än i form av betalning för fullgjord prestation eller 31 sedvanliga rörelsekrediier.Överföringar från dotterbolagen till domänverket kan i övrigt ske endast genombolagsstämmobeslut avseende avkastning på ägarkapital. Vad gäller Domänkoncernensaktiebolag drivs dessa enligt de generella bestämmelserna i aktiebolags- ochbokföringslagen. 1988/89:25 Bilaga 7 Mittförslag: får inom en ram av 150 milj. kr.jämte ränta överföralikvida medel mellan verket och dess dotterbolag i form av kortfristig utlåningresp. Domänverketsförslag: Överensstämmer med mitt förslag. Skälenfiir mitt fiirslag: Såväl inom domänverket som inom dess dotterbolag bedrivsen ändamålsenlig kassahantering med syfte att på affärsmässiga grunderbegränsa företagens finansiella kostnader. Inom både domänverket ochDomänföretagsgruppen förekommer en central hantering av kassamedel med hjälp avbl. a. koncernkonton, varigenom företagens likvida flöde samlas och över-resp. underskott inom olika delar av företagen utjämnas. Någon utjämning avkoncernens samlade likviditetsflöde över den gräns som i finansiellt hänseendegår mellan verket och dess bolag kan dock med hänsyn till gällande regler inteske. InomDomänföretagsgruppen utnyttjas för kortflristig finansiering encheckräkningskredit. Beroende på säsongmässiga skillnader i. bolagens likvidiletsflödekan denna kredit beräknas variera mellan O och 180 milj. kr. Hänsynhar härvid även tagits till tillkommande från förvärvadesågverksrörelser. Domänverketsträvar efter en viss kassahållning i syfte att utjämna svängningar ilikviditetsströmmarna dels , dels under konjunkturcykler. Enligtnuvarande regler får verket placera likvida medel i bank. För Domänkoncernen innebärnämnda förhållanden att aflfärsverkets kassa t. ex. kan vara positiv ochplacerad till en avkastning som motsvarar bankernas inlåningsränta samtidigtsom bolagsgruppen kan vara tvingad att utnyttja en kortfristig kredit till enkostnad motsvarande bankernas utlåningsränta och förekommande kreditavgifter.Sammantaget innebär detta för koncernen en väsentligt ökad räntekostnad,jämfört med om koncernens kassahantering kunde göras gemensam. För att skapaförutsättningar för en inom ändamålsenlig kassahantering ochsamtidigt säkerställa att en tydlig gräns bibehålls mellan aflarsverkets ochbolagsdelens medel delar jag domänverkets bedömning att verket för rörelsebetingadkortsiktig likviditetsutjämning skall få låna ut till resp. uppta lån fråndotterbolag inom koncernen inom en ram av högst 150 milj.kr.jämte ränta. Jag föreslår sålunda att domänverket medges rätt att genomföradessa ändringar rörande kassahanteringen. Mittnirslag: får för långfristiga investeringsändamål låna ut ellerteckna borgen för lån till verkets dotterbolag intill en sammanlagd ram av vidvarje tidpunkt högst 100 milj. kr.jämte ränta. 1988/89:25 Bilaga 7 Domänverketsförslag: Överensstämmer med mitt förslag. Skälen för mitt fiirslag:Inom Domänkoncernens dotterbolag pågår ett omflattandeinvesteringsprogram. Härvid kan nämnas såväl mycket stora sågverksinvesteringarinom som betydande investering inom . Dessainvesteringar avses till viss del finansieras genom långfristig upplåning inomresp. Vid bolagens upplåningråder det förhållandet att en fordringsägare till något av bolagen inte kan hanågra formella anspråk på aflTärsverket utan enbart på resp. bolag. skall kunna uppnå de villkor som koncernens reella soliditetskulle kunna antas berättiga till bör domänverket i vissa flall kunna ställaborgen för bolagens åtaganden eller i mån av tillgång på utlåningsbara medel självt kunna låna ut medel till dotterbolagen i syflte att begränsakoncernens samlade finansiella kostnader. Denlångfristiga nyupplåningen inom kan översiktligtberäknas till ca 50 75 milj.kr.under de närmaste åren. Sammantaget innebär dettaen total långflristig upplåning om ca 100 125 milj.kr. Föreslagen ram medgersålunda dels en möjlighet till täckning av nyupplåningen, dels viss omplaceringinom nuvarande upplåningsvolym. Jagdelar domänverkets bedömning att mot bakgrund av bolagsgruppens ökadeverksamhet och omflattning samt det därmed omflattande investeringsprogrammetverket måste flå ökade möjligheter att låna ut eller teckna borgen för lån tillverkets dotterbolag. Jag föreslår därför att domänverket flår låna ut ellerteckna borgen för lån till verkets dotterbolag intill en sammanlagd ram av vidvarje tidpunkt högst 100 milj. kr.jämte ränta. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1.godkännaatt domänverket inom en ram av . jämte ränta flår överföra medelmellan verket och dess dotterbolag i form av kortfristig utlåning resp.upplåning (avsnitt 2.3), 2.godkänna att domänverket för långflristiga investeringsändamål flår låna uteller teckna borgen för lån till verkets dotterbolag inom en sammanlagd ram avvid varje tidpunkt högst . jämte ränta (avsnitt 2.4). --op-1988/89:25 Bilaga8 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1988/89 B.Statlig rationalisering och revision, statistik m.m. Viss rationaliserings- och utvecklingsverksamhet Riksdagenhar beslutat om ombildning av datamaskincentralen för administrativdatabehandling (DAFA) till aktiebolag (prop. 1984/85:225, FiU 1985/86:4, rskr.89) samt om den slutliga regleringen av ombildningen av DAFA till aktiebolag m.m.(prop. 1985/86:112, FiU 1985/86:20, rskr. Ombildningentill aktiebolag () innebar att samtliga kunder skulle debiterasmervärdeskatt. Följden blev en kostnadsökning för icke mervärdeskatteskyldigastatliga kunder. Denna kostnadsökning hade inte beaktats i myndigheternasbudgetförslag för /87. I beslutet om den slutliga regleringenangavs därför att under /87 skulle behålla enoförändrad prisnivå mot de statliga myndigheterna. För att kompensera DAFA DataAB för den resultatförsämring som därmed skulle bli följden fick bolaget ettpreliminärt beräknat kapitaltillskott på 13 milj. kr. Tillskottet kunde dockslutgiltigt fastställas först efter bolagets bokslut . Enligtbokslutet för blev det flaktiska utflallet av mervärdeskatteskyldigheten3 . större än det beräknade kapitaltillskottet exklusivemervärdeskatt. Anledningen till detta är dels att kapitaltillskottet var mervärdeskattepliktigt,vilket inte var förutsett, dels att tjänstevolymen blev större än beräknat.Med mervärdeskatt uppgick det totala bdoppet till . Vidombildningen till aktiebolag beräknades också 4,7 milj. kr. som en skuld för till staten. Detta belopp utgjorde skillnaden mellan de nettotillgångar som överfördes från myndigheten till aktiebolaget och det ägartillskott av kapital som bolaget behövde. Bokslu tet visade emellertid att skulden till staten uppgick till endast . plus upplupen ränta . Orsaken till detta är att större tillgångar än beräknat behövde överföras till i samband med att DAFAs driftställe i överfördes till nämnden. Nettoeffekten av slutrcgleringenav DAFA:s ombildning fill aktiebolag . 1988/89:25 innebär att DAFA DataAB bör tillföras . i florm av ett kapital- Bilaga 8 tillskott..Idetta ingår en kvittning av DAFA Data AB:s skuld till staten. Medhänvisning till vad jag har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att tillVi.ss rationali.serlng.s- och utvecklingsverk.samliet på tilläggsbudget 1 tillstatsbudgeten för /89 anvisa ett förslagsanslag på 3400000kr. Bilaga9 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1988/89 Miljö- och m. m. [1] A 2. Utredningar m. m. Underdenna anslagsrubrik har i statsbudgeten för /89 anvisats ettreservationsanslag av 7,8 milj. kr. Den ingående reservationen under anslagetuppgick till ca 2,6 milj. kr. Utredningsverksamheten beräknas , bl.a. som enföljd av verksamheten inom delegationen (ME 1987:03) för miljöprojekt ,bli mer omflattande och kostnadskrävande än vad som förutsågs vidanslagsberäkningen . Jag räknar nu med ett ytterligare medelsbehovpå 5,7 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att tillUtredningar m. m. på tilläggsbudget I för /89 anvisa ettreservationsanslag av . [2] Verksamheten vid /89 flastställer omflattning och inriktning avstatens vattenflallsverks (Vattenflalls) investeringar samt beslutar omfinansiering av investeringarna (prop. 1987/88:87, NU 40, rskr. Iskrivelse har redovisat samarbetet mellan Vattenfalloch om ett kraftvärmeverk i inom ramen för detgemensamt ägda bolaget . Samarbetet inom bolagetregleras av ett konsortialavtal flrån . har sagt upp konsortialavtalet, vilket har 36 Frågan om konsortialavtaletsgiltighet är föremål för prövning Prop. 1988/89: 25 vid Stockholmstingsrätt. vilar målet i tingsrätten eftersom Bilaga 9 förlikningsförhandlingarpågår mellan parterna. Vattenfalloch har förlikningsvis erbjudit varandra att köpa den andradelägarens aktier i . Parterna har slutligen och6 träffat avtal om med förbehåll för regeringens godkännande attNorrköpings kommun skall överta aktier för 200 milj. kr., atterläggas . Vattenfallhar i skrivelsen hemställt att regeringen godkänner avtalet om försäljningen avaktier i . Försäljningav andd I krafistatlon 1skrivelse har redovisat förhandlingar somVattenfall har fört med kommun om att rationalisera energiförsörjningen inoiTikommunen. Förnärvarande ombesörjs den ledningsbundna energidistributionen inom kommunen av treskilda företag; kommun, vilket är helägtav () och . Parternasavsikt har varit att på ett rationellt sätt samordna energiförsörjningen inomPiteå kommun. En avgörande förutsättning för att nå en överenskommelse medkommunen har enligt varit att avyttrar en del av Sikforskraftstation till ett särskilt nybildat bolag som skall ägas gemensamt avVattenfall genom VEAB och kommun. Dennu träflade överenskommelsen innebär att VEAB och kommun bildar AB PiteEnergimed aktiefördelningen för kommun och VEAB vardera. AB PiteEnergiövertar samtliga aktier i och Piteortens EldistributionsAB. Genom att dessa två bolag får en gemensam ägare möjliggörs en samordning avverksamheten inom dessa bolag. ABPiteEnergi skall dessutom enligt överenskommelsen förvärva av Sikforskraftstation från för självkostnader. Det fortsattasamarbetet avseende skall, enligt Vattenflall, grundas päatt svarar för löpande administration, drift och underhåll avstationen samt att den producerade energin och de årliga kostnaderna fördelasmellan ägarna i proportion till ägarandelarna. Vattenfallframhåller i skrivelsen att överenskommelsen med kommun är i linje medVattenfalls allmänna strävan att utöka och bredda samarbetet med kommunernasamt att rationalisera energiförsörjningen. Vattenfallhar i skrivelsen hemställt att regeringen godkänner överlåtelse och försäljningav av till AB PiteEnergi. Riksdagenhar bemyndigat regeringen att, inom en ram om högst 5 milj. per budgetår, beslutaom försäljning av aktier som förvaltas av statens 37 vattenfallsverk(prop. 1983/84:100 bil. 14 s. 137, NU 30; rskr. I fråga Prop.1988/89:25 om avyttring av fastigheter framgår av förordningen (1971:727) omför- Bilaga 9 säljning av staten tillhörig fast egendom att regeringen utanriksdagens samtycke får medge att avyttra tillhörigegendom, om taxeringsvärdet eller, där sådant värde inte är åsätt, det vidsärskild värdering utrönta saluvärdet inte överstiger 5 milj. kr. som träflfats mellan och innebär attsamarbetet inom upphör. Eftersom ingen av parterna önskar flortsattasamarbetet har jag ingen erinran mot överenskommelsen. Då regeringen enligtgällande regler inte har rätt att utan godkännande medge Vattenfallatt avyttra aktierna, förordar jag att frågan underställs prövningoch att regeringen bemyndigas att godkänna avtalet om försäljning av aktier i för 200 milj. kr. Likviden bör av användas för att amorterastatslånet. Vattenflallsöverenskommelse med kommun innebär enligt min mening ett viktigt stegför att rationalisera energidistributionen i kommun. Försäljningslikvidenbör även i detta flall användas för att amortera statslånet. Frågan omavyttring av av är av den arten att ett godkännandeav behövs. Jag förordar att ett sådant godkännande inhämtas. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. bemyndiga regeringen att godkänna avtalet den 29april och mellan och omförsäljning av statens aktier i till , 2. bemyndiga regeringen att godkänna att statensvattenfallsverk avyttrar av . överanslag som regeringen begär på tilläggsbudget 1 till statsbudgeten för budgetåret1988/89. D 7 Information till nämndemän, reservatlon.sanstag 5000000 F 7 Allmännaadvokatbyråer: Rörelsekapital m. m., Prop.1988/89:25 Bilaga 10 /V.Försvarsdepartementet F 19 Anskaffning av materiel för , /öV.s/ag.s- /o>.v/fl.sa«.s7i3 1200000 VIII.Utbitdning.sdepartementet F 8 Ersättning åt författare m. fl. för utlåningav deras verk genombibliotek m. m.. förslagsanslag 1105 000 G24 Utbyte av TV-sändningar mellan och , A rtwtsmarknadsdepartementct D 1 . /o>-.s/<2.sY7«.s7fl D 2 Informationsverksamhet, reservation.sanslag XII.Industridepartementet C 2 Lokaliseringsbidrag m. m., reservalioii.sanslag XIII.Civildepartementet B 5 Viss rationaliserings- och utvecklingsverksamhet, /ö>-slag.san.stag Miljö- ochenergidepartementet A 2 Utredningar m. m., reservationsanslag