prop · GC033 · 1988-12-31 00:00:00 — Också utredningsmaterialetär uppskattat. Så skriver exempelvis BFA-A: "Utredningen beskriver på ettsakligt tillfredsställande sätt de ekonomiska villkoren för verksamhet medinternationella adoptioner. Flertalet av de föreslagna åtgärderna för attminska den enskildes kostnader för adoption är också realistiska ochpositiva." Detbakomliggande materialet kommenteras - såvitt gäller annat än det som ärkopplat till de angivna förslagen bara i begränsad utsträckning. Socialstyrelsenkonstaterar att det av "utredningen framgår bl.a. att de som adopteratbarn från utlandet,har högre inkomst än genomsnittet för en industriarbetaremen lägre än för en industritjänsteman. Man vet däremot inte hur många somavstått från att adoptera barn från utlandet av det skälet att de redan påförhand vet att de inte har råd med det". Adoptionskostnadsutredningenföreslår att ett statligt bidrag skall införas för att adoptivföräldrarna inteskall drabbas av statliga avgifter och av de fördyringar som följer av denstatliga styrningen av adoptionsverksamheten. Bidraget föreslås utgå med 5 000kr. 1en bilaga skisserar utredningen två alternativ till sitt förslag. Det ena (alt. 1) utformas så att ett statligt bidrag på . utgår vid första adoptions tillfället till samtliga adoptivföräldrar för utgifter i samband med adoption av utländskt barn och att till adoptivföräldrar som adopterar ytterligare barn utgår ett bidrag på högst . per adoptionstill fälle. Bidraget kan alternativt (alt. 2) bestämmas till högst . vid varje adopfionsfillfälle. Utredningens förslag omett stöd för att täcka de kostnader för avgifter Prop. 1988/89:3 m.m. somföräldrarna har får stöd av statskontoret som dock inte tycker att stödet skallöverstiga de verkliga kostnaderna av detta slag. Stödet bör därför begränsastill . Norrköpingskommun stödjer också förslaget. I sammanhanget påpekar kommunen att manreagerar mot att publicus inte har en enhetlig taxa i hela landet för legalisering. ÄfVvänder sig mot motiveringen för förslaget och anför: "Riksförsäkringsverkethyser för egen del starka betänkligheter inför utredningens hänvisning tillden fördyring som följer av den statliga styrningen som ett skäl för att införabidraget. Statlig styrning förekommer i många olika sammanhang. Skälen till detär ofta att förbättra förhållandena för enskilda. Den styrning som här är ifråga är avsedd att vara till gagn för dem som vill adoptera utländska barn.Riksförsäkringsverket vill därför inte se dessa kostnader som en belastning föradoptivföräldrarna. Vidare kan ifrågasättas om de totala adopfionskostnadernakan anses ha ökat genom den statliga styrningen. Det förefaller inte osannoliktatt den fillsyn och kontroll som bedrivs av det allmänna bidrar till attminska kostnaderna i jämförelse med de kostnader som skulle uppkomma omhjälpverksamheten bedrivs under helt fria former. Den helt övervägande delen avadopfionskostnaderna ligger också utanför det av utredningen anförda motivetför bidrag." Flertaletremissinstanser anser att det av utredningen föreslagna beloppet ärotillräckligt och att nivån i stället bör ligga kring den i bilagan angivna. Dettagäller , , , , /SR,och kommuner, AC, BFA-A, FFIA, SLBV, EAF,och socialdemokratiska kvinnoförbund. NIAanser att "ett bidrag med . per adoptionstillfälle är ett steg i rättriktning men enligt nämndens mening ofillräckligt i förhållande till kostnaden- i medeltal mellan . - för en adoption av utländskabarn". Länsstyrelseni anser att bidraget bör vara större än det av utredningenföreslagna. AC och EAF anser att adoptivföräldrarna utöver ett bidrag av den typ sombeskrivits i bilagan skall befrias från samhälleliga avgifter. Närdet gäller de två i bilagan utformade alternativen förordas alternafiv 1 - 50 %av kostnaderna dock högst . för första barnet och . för deföljande barnen - av följande remissinstanser: ,/SR, och kommuner, BFA-A, EAF och Adoptionscenlrum . BFA-Aanser att "båda alternativen är bra, men alternativ 1 förordas då detalternativet bättre stimulerar till adoption av ett andra barn". Norrköpingskommun anför: "Det är positivt och nyttigt för barn att växa upp medsyskon och syskon är som regel en tillgång under hela livet. Detta gäller i höggrad de utländska adoptivbarnen. Ett utvidgat bidrag bör därför i första handunderlätta för föräldrar att genomföra en andra adoption." Alternativ2 - lika bidrag för alla barn - föiordas av följande remissin- stanser:socialstyrelsen, , LO, /SR, AC, FFIA, SLBV och Prop.1988/89:3 socialdemokratiska kvinnoförbund. LOmotiverar sitt ställningstagande på följande sätt: "Mot bakgrund av attkostnaderna för adopfion är lika stora för första barnet som för syskon börbidraget enligt vår uppfattning vara lika stort, dvs. vid varje adoption." AC,BFA-A, SLBV och EAF anser att beloppet bör motsvara ett basbelopp och därmedvara värdesäkrat. Också anser att beloppet bör värdesäkras. Ettantal remissorgan motsätter sig utredningens tanke att bidrag skall utgå peradoptionstillfälle oavsett hur många barn som då adopteras. Det gäller:socialstyrelsen, , AC, BFA-A och FFIA. BFA-Aanför: "Vi anser att utredningen faktiskt redovisar att det är så mycketdyrare för en familj som adopterar syskon att de bör få bidrag för två eller iförekommande fall fler adopfioner. Om ett bidrag i storleksordningen max ettbasbelopp införs kommer den föreslagna regeln att bidraget inte skall överstiga50 resp. av schablonbeloppet garantera att familjen inte överkompenseras.Syskon är svårplacerade och skulle med ett oförmånligt bidrag kunna bli än mer svårplacerade.Det är viktigt att syskon kan placeras tillsammans, och det är vikfigt attadoptivbarn får syskon." Närdet gäller avgränsningen av bidragskretsen föreslår utredningen en åldersgränspå fio år när det gäller de barn som adopteras. De remissinstanser som berörfrågan är negativa till denna åldersgräns och vill antingen ha en högreåldersgräns eller ingen alls. Det gäller: , , ,, BFA-A och FFIA. ACanför: "Om bidrag ges endast när barnet är riskerar det attdrabba ett antal familjer orättvist. Det äldsta barnet i en syskongrupp kan t.ex.vara . Åldersgränsen bör därför sättas högre." Utredningenföreslår att bidraget utgår når adoptionen är genomförd och endast tillföräldrar som är bosatta här i riket. NIAbehandlar denna avgränsning utförligt och konstaterar: "Med utredningensförslag undantas sådana adoptioner som är automafiskt giltiga i tillföljd av att adoptanterna haft hemvist i beslutslandet vid fiden för adoptionsbeslutet.I de fall det däremot krävs att adoptionen genomförs i skulle förslagetdock innebära att personer som under mer eller mindre varaktig bosättningutomlands i bosättningslandet tagit emot ett barn för adoption skulle bliberättigade till bidraget, om det flyttat till när adoptionen genomförshär. Det skulle också innebära att de som i tagit emot ett utländsktbarn för adoption exempelvis genom auktoriserad organisation, men som flyttatutomlands innan adoptionen hunnit genomföras i , skulle gå miste ombidraget. NIAanser att en mera ändamålsenlig avgränsning av de bidragsberättigade adoptanternaskulle uppnås, om bosättning i föräldrarna fick barneti sin vård i stället blev avgörande. Det är alltså den faktiska vården somavses, inte den rättsliga vårdnaden. Merparten av adoptionskostnadernauppkommer ju i allmänhet såsom reskostnad i samband med att adoptivföräldrarnaövertar den faktiska vården av barnet och har inte något samband med attadoptionen genomförs juridiskt i . 1988/89:3 get böremellertid inte betalas ut förrän adopfionen är genomförd i ." Några remissinstanser vill undanta barn från de nordiska länderna frånbidrag: Det gäller , och AC. Attbidrag skall utgå också för sk. privata adoptioner ifrågasätts inte av någon.NIA och A C tar dock upp problem med att bestämma bidrag i dessa fall. NIAanför: "Enligt NIA:s mening bör naturligtvis adoptioner som förmedlatsgenom de auktoriserade adopfionsorganisationerna omfattas av bidraget. Likaklart är det att adoption av eget barn eller av andra makens barn elleradoptivbarn bör falla utanför. - Beträffande den stora grupp adoptioner somdärefter återstår måste begränsningar ske, i vart fall vid ett utvidgat bidragoch särskilt om ett sådant skall beräknas på schablonmässiga grunder. Vid mångaav de adoptioner som faller inom ramen för utredningsförslaget skulle annarsett schablonmässigt bestämt statligt bidrag till adoptivföräldrarna på kanske20 . framstå som mycket generöst. En begränsning skulle kunna bestå i atträtten till bidrag prövades i varje enskilt fall. En sådan prövning skulleemellertid fordra ett omfattande utredningsarbete hos försäkringskassorna ellerNIA och är därför inte lämlig. Det är också möjligt att låta ett belopp, lika stortför alla, utgå i dessa fall. Slutligen kan man tänka sig ett annat sätt förberäkning av bidraget som innebär att försäkringskassorna får betala ut ettbidrag av en procentandel av visade kostnader bl.a. för att föra barnet fillSverige. Resekostnaderna är ju den största enskilda posten vid enadoption." Liknandesynpunkter framförs av AC. Socialstyrelsenanser det vara tveksamt om fullt bidrag skall betalas ut till föräldrar som avolika anledningar haft mycket låga kostnader för adoptionen t.ex. på grund avanställningsförhållanden eller vid en släktingadoption. Vid en släktingadoptiontorde föräldrarna rimligen ha lägre utgifter än vid en adoption av ett okäntbarn. Utredningensförslag om att schabloner för de totala adoptionskostnaderna med avseende påbarnets ursprungsland utarbetas av efter samråd med deauktoriserade adopfionsorganisationerna har i övrigt inte mött något motståndvid remissbehandlingen. Försäkringskasseförbundetunderstryker vikten av en så enkel administration som möjligt av det nyabidraget. Ansökningsförfarandet och utbetalningsrutinerna bör vara enkla ochsnabba att handlägga. Den föreslagna schabloniseringen är därför ätt föredraframför en kostnadsutredning av varje adoptionsärende. Utredningenföreslår att bidraget lämnas när adoptionen är genomförd. Dettaförslag tillstyrks av . AC,FFIA och SLBV vill i stället att bidraget utbetalas somdet förstabarnbidraget för barnet betalas. ACanför: "Utredningens förslag att bidrag ska utbetalas först när adoptionenfullföljts enligt svensk lag kan drabba vissa familjer orättvist. - I vissa ländergenomförs den formella adoptionen först sedan familjen lämnat landet. Dessafamiljer skulle då inte kunna få bidrag förrän efter elleri extrema fall . Familjens verkliga utgifter däremot inträffar före Prop.1988/89:3 adopfionen när de betalar förskott till organisationen och köper sinresa. -Bidraget bör därför utbetalas efter kyrkobokföringen somföräldrapenning och barnbidrag börjar utbetalas." Länsstyrelseni /önföreslår att bidraget betalas i förskott. Kammarrätteni SundsvaU påpekar att bidrag av den art som behandlas i betänkandet utansärskild reglering torde bli atthänföra till skattepliktig inkomst.Kammarrätten vill också understryka betydelsen av att det när frågan om bidragi någon form tas upp till behandling i denna inryms en bedömning avbidragsfrågan i skattetekniskt hänseende. Adoptionsorganisalionernatar upp frågan om ikraftträdande om ett bi- drag införs./IC anför:"Utredningen har inte fillräckligt uppmärksammat de problem som kan uppståvid införandet av ett bidrag. Om ett bidrag införs så att det blir en periodmellan beslut och införande kan en grupp föräldrar tvingas välja mellan attadoptera så snart de kan och att uppskjuta sin adoption för att få ett bidrag.Organisationernas verksamhet kan då skadas oeh det kan bli svårt att hittaföräldrar till barn. Övergångsbestämmelserna bör därför utformas så att de somtar emot sina barn från det en proposition lagts fram, får bidraget." Liknandesynpunkter framförs av BFi4-A, Ff//4 och SLBV. Utredningensförslag att bidraget skall administreras av försäkringskassorna har inte möttnågra invändningar i remissbehandlingen. Det tillstyrks uttryckligen av REV,, och . Förutomförslaget om ett särskilt bidrag för kostnader vid internationella adoptionerfinns i utredningen förslag om att i samarbete med statskontoret och deauktoriserade adopfionsorganisafionerna skall ges i uppdrag att utredamöjligheterna till ytterligare samordning bl.a. vad gäller resor, översättningetc. Förslagen har i allmänhet mottagits väl. Några synpunkter har dockframkommit. Statskontoret och RRV anser att statskontoret inte skall delta idenna utredningsverksamhet. NIAanför: "Nämnden fillstyrker förslaget att regeringen uppdrar åt att isamråd med statskontoret granska vilka samordningsinsatser från organisationernassida som kan leda fram till minskade kostnader för resor. Av uppdraget börklart framgå ätt arbetet skall utföras tillsammans med organisafionerna.Nämnden tillstyrker också att ett belopp avsätts som stimulans för att fågemensamma insatser fill stånd. utgående statsbidrag bör därför utökas medlämpligt belopp så att inte stödet fill organisafionerna i form av statsbidragurholkas." ACmotsätter sig inte ett sådant arbete men pekar på en lång rad hinder motytterligare samordning. Närdet gäller översättningsservice anför f>l 7 följande: "En samordnad översällningsservicehos organisationerna själva kan vara en god utväg, om vissa förutsättningar äruppfyllda. Helt väsentligt i sammanhanget är nämligen - både med hänsyn tillkostnaderna och till kvaliteten -att man inte skapar en fördyrande mellanhand) vilket en fristående översättningsförmedlingeller -byrå erfarenhetsmässigt utan undantag allfid blir, den må sedan varastatlig, halvstatlig eller privat. - att man även ifortsättningen direkt vänder sig till de av statligt organ Prop. 1988/89:3 kompetensprövadeauktoriserade translatorerna, eftersom de är till för bl.a. uppgifter av dethär slaget, eller - om någon sådan inte skulle finnas tillgänglig fill annanvälrenommerad översättare." Föreningenpåpekar vidare: ",finns flera av de handlingar som skall bifogasadoptionsansökan färdigöversatta till engelska och spanska, vilket är avbetydelse. Även andra handlingar och formulär bör kunna standardiseras ochsedan översättas till aktuella språk. Också rekommendationsbrev, intyg ochandra utlåtanden bör kunna avfattas på färdiga standardformulär, vilketavsevärt kommer att förbilliga översättningen av den individuella texten påsådana formulär. ACtar upp en fråga som berörts i utredningsarbetet nämligen om en begränsning avantalet utlandskontakter också skulle begränsa kostnaderna. ' Förbundet finnerdetta resonemang delvis felaktigt. Plötsliga förändringar i utlandet kanmedföra att adoptionerna från ett land stoppas. För att trygga verksamheten på långsikt arbetar AC med nya adoptionskontakter. AC måste också anpassasig till den struktur adopfionsverksamheten har i ett land, antingen den ärcentraliserad till en eller ett par organisafioner eller den är utspridd överhela landet. Iutredningens betänkande konstateras att det kan diskuteras hur stora adoptionsorganisationernasfonder skall fillåtas bli innan de kommer föräldrarna till godo i form avminskade avgifter till organisafionerna. Uti"edningentar upp tanken på ett uppdrag fill också när det gäller denna fråga. ' Förslaget tillstyrks av , , statskontoret ochStockholms kommun. ACanför: "AC anser att adoptionsverksamhet är så ekonomiskt riskfylld ochosäker att fonder som täcker mer än några månaders verksamhet behövs. Dennauppfattning har även framförts av AC:s revisorer. - AC ifrågasätter behovet aven utredning av och statskontoret om fondernas storlek, men kommersjälvfallet att medverka om ett sådant uppdrag ges." BFA-Aifrågasätter om statsmakterna skall reglera hur stora fonder organisationernafår/bör ha. RRVpåpekar att: "Kostnaderna för adoption av utländskt barn genom adoptionsorganisafionvarierade från . Detta faktum indikerar att enklar redovisning av de kostnadseffekter som de olika adoptionsmöjligheternaleder till för de adoptionssökande ökar möjligheterna att minska kostnadernaför adoption för den enskilde. RRV föreslår därför att tillsammans med adopfionsorganisafionernaarbetar fram en sådan redovisning." Slutligentas frågan om statsbidrag fill organisationerna upp av någraadoptionsorganisationer. AC anför att utlandskontakterna har olika krav på deblivande adoptivföräldrarna (t.ex. ålder, äktenskapets längd, barnlöshet-sintyg).Adoptionscentrum kan hjälpa så gott som alla slags sökande att adopteraeftersom organisafionen har ett så omfattande kontaktnät i utlandet. Det svenska samhället harett intresse av att de flesta adoptionerna för- Prop. 1988/89:3 medlas avorganisationer. Organisationerna ger de sökandeen rådgivning som de inte kan få på andra håll. Organisationerna tar ansvar föratt lagar och etiska regler i utlandet följs. Organisationerna hjälperfamiljer som saknar resvana och språkkunskaper, Organisationerna ärdiskussionspartners för utländska myndigheter och organisationer, så attverksamheten kan följas upp och förbättras. Dendeklaration om fosterbarnsvård och adoption som röstat för i FNförutsätter också att "placeringar som regel görs genom ansvariga myndighetereller organisationer." Statenbör därför stödja organisafionernas verksamhet med ett särskilt bidrag. Ävende krav ställer på rapportering, samordning och andra åtgärder motiverarstatsbidraget. AChar i en särskild statsbidragsansökan till visat att statsbidraget harurholkats avsevärt . ACanser att statsbidraget bör höjas till minst 1,5 milj. kr. FFIAframhåller följande i frågan: - Vi anser att det nu utgåendestatsbidraget är alldeles för lågt. - Vi anser att det bör utgå fullkostnadstäckning till de auktoriserade adopfionsorganisationerna för derasadministrativa kostnader. Detta som kompensation för de uppgifter som organisafionernautför i samhällets tjänst. - Skulle motsvarande uppgifterutföras av samhället skulle det endast kunna ske till avsevärt högre kostnader. Proposifionenshuvudsakliga innehåll...................... 1 Propositionens lagförslag..................................... ...... 2 Utdrag ur protokoll vidregeringssammanträde 1 Inledning.................................................... 6 2 Allmänt....................................................... ...... 6 3 Bidragets storlek ....................................... 7 4 Förutsättningar för bidrag ........................... ...... 9 5 Schabloniseradkostnadsberäkning................... ..... 10 7 Ikraftträdande ........................................... 12 8 Kostnader................................................... 12 9 Upprättade lagförslag.................................... 12 10 Specialmotivering......................................... 13 10.1 Förslagetfill lag om bidrag vid adopfion av utländska barn.................................................... .... 13 10.2.................................................... Förslagettill lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) ........................................ 15 11 Hemställan.................................................. .... 15 12 Beslut........................................................ .... 16 Bilaga1 Sammanfattning av betänkandet (Ds S 1987:1) Kostnaderi samband med adoption av utländska barn 17 Bilaga2 Teknisk utformning av ett utvidgat statligt bidrag till adop tivföräldrar .................................................... .... 20 Bilaga3 Förteckning över remissinstanser och sammanställning av remissyttranden................................................ .... 22