prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — Det blirdärmed möjligt alt anordnafem nya kurser för personer med medicinska handikapp. Med pris- och löneomräkningberäknarjag . ( + .) för dessa ändamål. Under innevarandebudgetår anvisas medel för utbildning av teckenspråkstolkar, tolkar för vuxendöva och dövblinda samt avtolkuibildare under en anslagspost. SÖ föreslår nu att nämnda anslagspost skalldelas upp i två; en för tolkutbildningenoch en för teckenspråkslärarutbildningen. Eftersom del, för SÖ:s del, tordevara administrativt mer lätthanleriigt meden uppdelning av anslagsposten, biträder jag förslaget. Under innevarandebudgetår utgår . under anslagsposten, varav 4 238000 tilltolkutbildningen och . Det är självfalletmycket angeläget att öka kommunikationsmöjligheter na fördem som har sådana funktionsnedsättningar alt deras fömtsättning- 153 arför atl kommunicera med sin omgivning är begränsade. Behovet av Prop.1988/89:100 tolkar för hörselskadade, vuxendöva, döva och dövblinda är i dagstort. 10 Jag föreslår därför, i likhet med SÖ, en kraftig utbyggnadav denna verksamhet med . Med prisomräkning (. )beräknarjag medel för della ändamål med . Brislen påutbildade leckenspråkslärare i tolkulbildningen och i andra utbildningsformer är mycket stort.1 avvaktan på atl en reguljär utbildningkan byggas upp för denna grupp föreslår SÖ atl Västanviks folkhögskola tillförs resurser för att genomföraen tvålerminers utbildning förteckenspråkslärare. För en utbyggnad av leckenspråkslärarutbildning-enföreslår SÖ ytterligare medel med . Jag biträder SÖ:s förslag till enutbyggnad av leckenspråkslärarutbild-ningenoch beräknar inkl. prisomräkning . (+ .) för budgetåret1989/90. Till och tillSamernas folkhögskola utgår ett särskilt bidrag per genomförd och slalsbidragsberälligad elevvecka som kompensationför uteblivet landstingsbidrag. /90 beräknar jag detta bidragtill högst . Medel för SÖ:s konferensermed företrädare för folkhögskolan beräknar jag till . ( + 4000kr.). För särskilda åtgärder i anslutning lill folkhögskolans kulturarbete utgår medel dels för att göra det möjligtför ett begränsat anlal kulturarbetare att bo och verka vidfolkhögskolor under någon månad delsett särskilt bidrag för utbildning som anordnas för reparation ochbyggande av stråkinstrument vid Hantverkets folkhögskola. För nämndakulturverksamheter beräknarjag . För de s. k. samrådskretsarnaberäknarjag . (+ .) och det särskilda bidraget till Vårdingefolkhögskola lill . Efter förslag iprop. 1986/87:25 med förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten /87 (UbU 8, rskr. 104) beslöt att ett särskilt bidrag skulle anslås tillStiftelsen i . Vid bildandet av centretbedömde stiftarna atl verksamheten på siktskulle bedrivas på uppdragsbasis. Nämnda bidrag skulle därför begränsas till att utgå med 1 milj. kr. undervart och ett av budgetåren 1986/87 -1988/89. Enligt SÖ är centret fortfarande ibehov av ett statligt bidrag för alttrygga en basorganisation för dess verksamhet. Jag föreslår atl bidrag jämte prisomräkning, 1 080000kr. ), skall utgå ävenunder /90. Statligt bidrag för Stiftelsen därmed att ha anslagits under fyra budgetår. Därmed räknar jag med atl centret skall ha funnit former för sin fortsattaverksamhet som inte kräver fortsatt statsbidrag. Bidraget till Folkhögskolornasinformationstjänst beräknar jag till . ( + .) och det särskildabidraget för alt täcka ev. drift- 154 underskott vid Samernas folkhögskola lill . ( + 38000kr.) 1988/89:100 getåret1989/90. Under förevarande anslag kommer /90 att beräknas medel delsför Nordkalottlinjen vid dels för i . Innevarande budgetår upptas medel för nämndaverksamheter under anslaget H 5. Till Nordkalottlinjen vid Tomedalens folkhögskola utgårinnevarande budgetår . Med prisomräkning beräknar jag . Till FöreningenNordisk folkhögskola i har för /89 195000 kr.anslagits. För /90 föreslårjag en ökning av bidraget med . Jagberäknar denna anslagspost till . Jag hemställer alt regeringen föreslår att 1. godkänna vad jag har förordat omfolkhögskolans undervisningsvolym, 2. bemyndiga regeringen att vidta deåtgärder som erfordras för all möjliggöra enomfördelning av antalet bidragsveckor så att även folkhögskolor som tillkommit sedan budgetåret1980/81 kan få en rimlig omfattning på sin verksamhet, 3. godkänna atl Svenskaröda korset får bedriva statsbidragsberättigad folkhögskoleverksamhel vid folkhögskolafr.o. m. /91, 4. godkänna vad jag harförordat rörande bidrag lill Stiftelsen , 5.till Bidrag till driften avfolkhögskolor m.m. för /90anvisa ett förslagsanslag på . Bidrag till viss central kursverksamhet 1987/88 Utgift 37 132000 1988/89 Anslag 38 246000 1989/90 Förslag 39 778000 Från anslagetbetalas utgifter för statsbidrag till löntagarorganisationer, ,samt Småföretagens riksorganisation för central kursverksamhet. Enligt bestämmelserna i förordningen(1970:272) om statsbidrag till viss central kursverksamhet (omtryckt1983:269) skall bidragsberättigad kurs omfatta minst tre kursdagareller, i fråga om kurs som inom en för kursdeltagarna sammanhållen utbildningsgång uppdelas på flera kurstill fällen (delkurser), sammanlagt minst . Vidare skall kursför att vara bidragsberättigad till inte obetydlig del avse utbildning i allmänna ämnen som samhällskunskap,nationalekonomi, psykologi, svenska, mate matik eller produktionsteknik. Bidragen ges i form av ett åriigt fastbidrag till varje organisation. 1988/89:100 Beloppens storlek bestäms av regeringen. Anslaget finansieras i sin helhet avmedel som tillfaller statsverket genom vuxenutbildningsavgiften. Under /87 omfattade dencentrala kursverksamheten 993 kurser, och 23497 kursdeltagare. utgår från oförändradvolym under /90. Jag föreslår att anslaget räknas upp med I . Jag hemställer alt regeringen föreslår riksdagenatl 1. godkännaatl . av de medel, som tillfaller statsver ket genom vuxenutbildningsavgiflen för /90, an vänds lill atl finansiera anslaget, 2. till Bidrag viss centralkursverksamhet för /90 anvisa ett anslag på . 1987/88Utgift' 3153361 1988/89 Anslag' 3087000" 1989/90 Förslag' 4080000 ' Avser merkostnader för kontakttolkutbildningen.Därutöver utgår medel till kostnadernaunder anslagen Bidrag tillstudieförbunden m.m. och Bidrag tilldriften av folkhögskolor m. m. - Av anslaget för /89 har . inte ställts till () disposition till följdav tillämpandet av en utgiftsram. Medlen disponeras avSÖ för bidrag enligt förordningen (1977:461) om statsbidrag tillkontakttolkutbildning m.m. saml förordningen (SÖ- FS 1978:165) om ersättningför rese- och inackorderingskoslnader saml ersättning för förioradarbetsförtjänst för deltagare i kontakttolkutbildning m.m. Från anslaget betalas kostnader förkontakttolkutbildning, framtagning avstudiematerial, pedagogiskt utvecklingsarbete, administrativa och pedagogiskamerkostnader för anordnarna samt information och studiesociall stödtill kursdeltagare. Utbildning anordnasinom fem huvudområden, sociallolkning, sjuk- vårdslolkning,arbelsmarknadstolkning, arbetsplatstolkning och rältstolk- ning. För undervisning i studiecirklar gesett särskilt statsbidrag med . Ett särskilt statsbidrag ges också för undervisning 156 Bidraget lämnas på motsvarande sätt som förhöjt Prop.1988/89:100 bidrag till musikutbildning enligt 86 § folkhögskoleförordningen Bil. 10 (1977:551,omtryckt 1983:510). Under innevarandebudgetår får kontakttolkutbildningen vid folkhögskola omfatta högsl med ökad lärartäthet. Kontakttolkutbildningen vid studieförbundfår omfatta högst . Löne- och prisomräkning . SÖ föreslår att desludiesociala stöden till kursdeltagarna räknas upp tillvuxenstudiestödsnivå, vilket beräknas medföra en kostnad av . SÖ beräknarmedelsbehovel under anslaget för /90 lill . Till följd av tillämpandet av en utgiftsram harregeringen minskat volymen för kontakttolkutbildning vid folkhögskola /89 till all omfatta högst . Jag förordar ettoförändrat antal bidragsveckor för /90. Bidraget för merkostnader förfolkhögskolekurserna för /90räknas därför upp från . Det särskildabidraget för undervisning i studiecirklar föreslår jag höjs från . För administrativa ochpedagogiska merkostnader för utbildningsanördnarna såvitt gäller sludiecirkelverksamhetberäknarjag . Jag förordar att bidraget tillinackorderingskoslnader höjs från . samt resekostnadsersätlningen lill folkhögskolekurser från . Vidare förordar jagatt ersättningen för förlorad arbetsförtjänst vid folkhögskolekurshöjs från . samt vid dellagande i studiecirkel från . Totalt beräknarjag under detta anslag ett medelsbehov av4080000 kr. Jag hemställer all regeringen föreslår att lill Bidrag tillkontakttolkutbildning för /90 anvisa elt förslagsanslag på4080000 kr. HÖGSKOLA OCH FORSKNING Prop.J988/89:lOO Den kraftiga utbyggnaden av högskolan har gett en hög andel högskoleutbildade på arbetsmarknaden.Tillsammans med övriga förändringar inom utbildningssystemet har della varit enförutsättning för densnabba strukturomvandling och produktivitetsökning som kännetecknat både varu-och tjänsteproduktionen. En fortsatt strukturomvandling och enallt starkare betoning på kunskaps- ochforskningsintensiva verksamheter förväntas nu inom hela OECD-området. Dennautveckling ställer stora krav på förnyelse och flexibilitet hos de anställda.Efterfrågan kommer att öka på personal med både allmän utbildning och kvalificerad specialistkompetens av olikaslag. Befolkningsutvecklingen kommer under90-talel alt kännetecknas av stora förändringar av ålderssammansättningen.Antalet ungdomar kommer att sjunkaväsentligt. Det totala antalet högskoleutbildade i den yrkesverksamma befolkningen stiger mot ell maximumpå andra sidan om men börjar sedan minska på grund av alt antaletpensioneringar stiger successivt.Omfattningen av och tidsperspektivet för dessa förändringar skiljer sigåt mellan olika yrkesgrupper. 1987/88:150,bilaga 1, har aviserats en övergång till treåriga planeringsperioderför statsförvaltningen. Detta syftar lill att skapa förutsättningar för enlångsiktig och fördjupad verksamhetsanalys och planering. 1988/89:65har förslag lämnats om förändringar av formerna för högskolepolitiken ienlighet med de nämnda generella riktlinjerna. Sammantaget innebärde förhållanden som jag nu redovisat att kraven ökar på en långsiktig planering avhögskolans dimensionering. Regeringen gav därför universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ) i uppdrag atl göra en samlad bedömning av samhällets framlidabehov av högskoleutbildadeoch av rekryteringen till högskoleutbildningen i första hand fram . UHÄ skall därvidsärskilt belysa behovet av strukturellaförändringar inom högskoleutbildningen, såsom avvägningen mellan grundläggandeutbildning, fortbildning och vidareutbildning. Rekryteringen av studerande till sådana områden, där efterfrågan på högskoleutbildad arbetskraft kan bli särskiltframträdande skall särskilt studeras. UHÄ har överlämnat enrapport med en förstudie av de problem somskall belysas enligt regeringens uppdrag. 1 rapportenbehandlar UHÄ några demografiska utgångspunkter för högskolansdimensionering. UHÄ framhåller att antalet högskoleutbildade isamhället fortsätter att öka om dimensioneringen förbliroförändrad. Därefter sker en viss minskning till följd av att års kullarmed allt fler högskoleutbildade når pensionsåldern.Antalet ungdo mar i åldrarna 19 kommer attminska och når sin lägsta nivå under senare hälften av 1990-talel och av ; de omedelbara effekiemaav detta på rekryteringen till högskolan kommer dock att dämpas genom den i ett internationellt per- '° spektivunikt breda åldersmässiga sammansättningen av nybörjargmpper- Prop. 1988/89:100 na i den svenska högskolan. UHÄ konstaterar allgymnasieskolans dimensionering kommer att ge ell betydande rekryteringsunderlagom inga drastiska omsvängningar sker i intressetför olika gymnasieutbildningar. De regionala skillnaderna är dock stora och övergången till högskolan varierar avsevärt mellan olika linjer i gymnasieskolan. Högskoleutbildningenkommer emellertid all utsättas för hårdare konkurrens frånarbetsmarknaden allteftersom ungdomskullarna minskar. UHÄ kommer i det fortsatta arbetet altkoncentrera sina analyser lill områden därdel finns speciell risk tor rekryleringsproblem och där kraven på noggrann planering är slor. UHÄ kommer ocksåall göra olika anlaganden om denframtida tillströmningen genom en analys av olika förhållanden som kantänkas påverka efterfrågan på högskoleutbildning. Fortbildningens ochvidareutbildningens roll inom högskolan antas enligt UHÄ komma att öka iframliden. Kunskaperna inom området är emellertid bristfälliga och UHÄkommer därför att göra vissa studier om äldre studerande och göraantaganden bl.a. med ledning härav. UHÄ har i sinförstudie pekat på en rad frågor och problem som har en stor betydelse för planeringen avhögskoleutbildningen . Enligtmin uppfattning visar förstudien hur viktigt del är atl få elt bättre underlag för en mera långsiktig planering avhögskolans verksamhet. Flera frågorsom UHÄ väckt behöver studeras närmare. Del är angeläget atl få belyst vilka de långsikliga konsekvenserna förhögskolan och för arbetsmarknadenblir om andelen nybörjare i högskolan är i de minskande åldersgrupperna. Många yrkesgrupper påarbetsmarknaden är utbytbara,därför all inga särskilda kvalifikationskrav ställs på dem. För andra krävs speciell utbildning, såsom för lärareoch sjuksköterskor. Del är angeläget atl rekryteringen till sådana grupper säkras. UHÄ bör därför få i uppdragatl studera vilka utbildningar som av denna anledning behöver ägnas särskild uppmärksamhet i planeringen under90-lalet. Även andra frågor i UHÄ:smaterial kräver fortsatt bearbetning. Jag avser därför all återkommatill regeringen i denna fråga. En organisation för högskoleutbildning under90-talet Bakgrund beslutade att en högskola iBlekinge, högskolan i /, skulle inrättas (prop. 1987/88:166, UbU 35,rskr. Beslutet var resultatet av ett utredningsarbete som utförts inom underledning av en särskilt förordnad sakkunnig. Nämnda utredningsarbete omfattar också, ienlighet med beslut (UbU1986/87:31, rskr. 352), frågan om organisationen av högskoleutbildningen idels Fyrsladsområdel, dvs. huvudsakligen , , och , dels södradelen av . Utredningenhar nu i rapporten 1988:42 Utbyggd högskoleutbild- 159 ningredovisat frågan om högskoleutbildning i . En sam- Prop.1988/89: 100 manfattning av rapporten bör fogas till protokollet i detta ärende som Bil. 10 bilaga 10.3. I utredningenföreslås bl.a.att en sammanhållen planerings- och ledningsorganisation skall skapas förhögskoleutbildningen i och att en högskola därför bör inrättas iFyrstad . Jag är inte beredd att föreslå inrättande av ytterligarenya högskoleenheter. Skälenför detta ställningstagande är följande. Behovet av ochefterfrågan på högskoleutbildning har ökat sedan den sammanhållnahögskolan infördes . Högskoleutbildningen har successivt byggts utoch differentierats. Resurserna tor fortbildningen och vidareutbildningen harförstärks avsevärt. Den enskildes möjligheter att få del av högskoleutbildningär särskilt för personer som är yrkesverksamma ofta beroende av attden finns tillgänglig på orten. har tillgång till högskoleutbildning blivit ett viktigt led i denregionala utvecklingen. Tilltron till högskolans möjligheter att bidra tillatt lösa problem av lokal ochregional innebörd är stor. Inrättandet av en högskola eller en utbyggnad av högskoleutbildningen vid en befintlighögskola har därför blivit ett viktigt medel att förändra och förbättralevnadsvillkoren i en region. 1 föregåendebudgetproposition (prop. 1987/88:100 bil. 10, s. 30) framhöll jag att enhögskolas lokala och regionala förankring är viktig och värdefull. Jaganförde också att den enskilda högskolan inte ensam kan tillgodose de vitt skilda önskemål ochförväntningar som ställs på den utan att varje högskola utgjorde en del i ett nätverk, där alla fördelar av en slagkraftighögskoleorganisation måste kunna tas till vara. I och med atthögskolan i /inrättas får varje län -bortsett från . där ensärskild organisatorisk anordning skapatsför högskoleutbildning (prop. 1987/88:100 bil. 10, s. 33) - åtminstone en högskoleenhet. 1 hela landet finns detdärmed en organisation som sammantagetbör kunna tillgodose alla de skilda krav på högskoleutbildning som kanställas. De skilda högskoleenheterna har olikakompetensprofiler och olika bredd på sin utbildning. Det kan därför varanaturligt att ett universitet eller enhögskola i ett annat län är bäst skickad att tillgodose behovet av utbildning inom ett yrkesområde i ett län. Det äri sådana fall viktigt att länsgränsernainte uppfattas som revirgränser för den enskilda högskolan utan att högskolorna i stället samverkar för atttillgodose olika behov. Det finns ilandet flera exempel på god samverkan mellan olika universitet och högskolor och det är angeläget att denna samverkanfortsätter och utvecklas. Jag har berört frågan om rekryteringen till högskoleutbild ningeni framtiden. kommer antalet ungdomaratt minska. Den snabba utvecklingen i samhället gör att behovet av utbildning inom olika områden ökar. De redan yrkesarbetandes kompetens kom mer att behöva förändras itakt med denna utveckling. hoven kan vara mycket skiftande och behöva anpassasefler de förändring- Prop. 1988/89: 100 arsom sker eller väntas ske inom näringslivet i olika regioner. En flexibel Bil. 10 organisation för och inriktning av högskoleutbildningen behövs för attmöta 90-t3lets behov. Nya former av utbildning kan också bli aktuella. Det är i dellaperspektiv som jag inte vill förorda inrättande av ytterligare högskoleenheter. En fasthögskoleorganisation på en ort riskerar alllid alt medföra atl utbudet avhögskoleutbildning blir mindre flexibelt. En litenhögskoleorganisation kan också tvingas all i en förändringssitualion görakompromisser, som inte är försvarbara ur kvalitetssynpunkt. En modell för utbildningsplaneringen i ett område Detfinns, som jag nu generellt har antytt, andra vägar för en ort att få tillgång till högskoleutbildning än att inrätta en egen enhet. elleren högskola har alllid möjlighet att förlägga en utbildning lill en annan ort än högskoleorten, om tillgången lilllärare, lokaler och utrustning kansäkras. Om regionalpolitiska eller andra starka skäl för en utlokalisering av en allmän utbildningslinje föreliggerkan eller regeringenbesluta i frågan. Uttalanden och ställningstaganden i sådana frågor harskett . När det gällerfortbildning och vidareutbildning får varje högskola anses ha en skyldighet atllokalisera utbildningen så att tillgången till den blir rimlig i förhållande till devillkor, som högskoleutbildning i sig ställer vad avser kvalitet ochgenomförande i övrigt. ,och har redovisat ett uppdrag från regeringen närdet gäller utbildningsplaneringen i länen. I redovisningen understryks behovet avsamarbete mellan en högskola och länsstyrelsernai flera län för att universitet och högskolor skall kunna få ett bättre underlag för sin planering ochgivetvis därmed också för förläggningen av utbildningen. 1 några fall har eneller flera kommuner erbjudit högskolan tillgång till lokaler ochutrustning för all underiätta möjligheterna till högskoleutbildning på enort. 1 sådana fall då behovet av utbildning inom ett område inte kan förutsesbli stabilt är detta ett smidigt sätt att tillgodose tillfälliga eller flexibla behov. Samverkan mellan kommunerna omgemensam lokalisering eller ett i tiden varierande utbud mellan olika orterunderiätlar givetvis också planeringen. De möjligheter till planering och genomförande av högskoleutbildningsom jag nu har redovisat anser jagbör kunna tillämpas när det gäller att tillgodosebehov av utbildning inom olika regioner och områden. 1 högskoleutbildningen i ingår utbildning påallmänna utbildningslinjer,utbildning som och regeringen har tagit ställning lill i olika sammanhang och anvisat medel för. Olikahögskoleenheter svarar för utbildningenpå dessa linjer. Så t. ex. svarar för vissa utbildningar inom det tekniska områdetoch högskolan i 11 1988/89. förutbildning på förskollärarlinjen. Också för utbildning på lokala linjer Prop.1988/89: 100 och fristående kurser svarar anordnandeuniversitet eller högskola. Jag anser att regeringen och riksdagenäven i fortsättningen bör ta ställning till vilka utbildningslinjer som skall anordnas iFyrstadsområdet. Ställning bör ocksåtas till omfattningen av resursernaför fristående kurser. Sistnämnda resurser bör anges som en minimiresurs,eftersom det bör vara möjligt för en högskola att förlägga en kurs tillFyrstadsområdet om behov finns och resurser är tillgängliga. En organisation avhögskoleutbildning enligt denna modell anser jag ger ett större utbyte iförhållande lill insatta resurser än om en egen enhet inrättas.Samtidigt som garanteras ett visst utbildningsutbudunderlättas en förändring av utbildningsutbudet i takt med utvecklingen i samhället. Medel för utbildning påallmänna linjer bör i fortsättningen anvisas anordnande universiteteller högskola. Medel för lokala linjer ochfristående kurser bör i fortsättningen fördelas av UHÄ lill anordnande universitet eller högskola. Uppgifterav detta slag bör ingå i de samordningsfrågor,som UHÄ efter regionstyrelsernas avskalfande har att medverka till att lösa. Jag villunderstryka, att med den organisation för utbildningen som jag nu förordat läggs även elt särskilt ansvar för denfortsatta utvecklingen på de olikahögskoleenheter som förutsätts medverka med utbildningsinsatser iFyrstadsområdet. Sedan mitten av70-talet har kommunerna i en särskild högskolekommitté. Kommitlénoch det till den knutnakansliet bör även i fortsättningen svara för att behovet av utbildning redovisasdels för anordnande universitet eller högskola, dels för UHÄ. Kommittén bör också efter samråd medanordnande universitet eller högskola föreslå UHÄ hur beloppet för fristående kurser skall fördelas. Jag redovisade i förra årets budgetproposition (prop.1987/88: 100 bil. 10, s. 69ff) utförligt mina förslag för att förstärka miljöfrågornas ställning i den grundläggande högskoleutbildningen. Arbetetmed dessa frågor har fortsatt efter de riktlinjersom jag då angav. Eftersomutbildningarnas konkreta innehåll utformas genom lokala beslut, harlinjenämnderna en nyckelroll när det gäller att införa miljöfrågor i utbildningen. UHÄanordnade en konferens för linjenämndsledamöter inomcivilingenjörs- och naturvetarutbildningarna som stöd för en sådanutveckling. Vid konferensen redovisades befintliga och planerade inslag avmiljökaraktär inom dessa linjer med utgångspunkt i samhällets ökade krav. Enfortsatt uppföljning av hur och i vilken omfattning miljövårdsutbildningbedrivs inom de tekniska och naturvetenskapliga utbildningarna aviserades av UHÄ. Regeringen harvidare uppdragit åt UHÄ att i samverkan med berörda högskoleenheter intensifiera insatserna vad gäller miljöfrågorna i utbild ningarna for administrativa,ekonomiska och sociala yrken. UHÄ skall redovisa vilkaåtgärder som har vidtagits. letskall då också beakta behovet av fortbildning och vidareutbildning för Prop.1988/89: 100 yrkesverksamma inom området. UHÄ har under delgångna året fortsalt insatserna för att stärka miljöinslagen ilärarutbildningarna. anordnade UHÄ en konferens för landets lärarutbildare i NO-ämnen, iförsta hand inriktad på arbetet med att utveckla innehållet i den nyagrundskollärarutbildningen. Vid detta tillfälledeltog också företrädare för de frivilliga organisationer som ärverksamma inom miljöområdet. Avsikten med detta var all stimulera tillfortsatta kontakter mellan skolan och dessa organisationer, som en resurs i utbildningen. UHÄ har vidare anordnatkonferenser för lärarutbildare,dels inom ramen för ämbetets personalutbildningsprogram, dels i samverkanmed SÖ. Enligt vad jag harinhämtat avser UHÄ att ägna särskild uppmärksamhet åt att följa utvecklingen avmiljöinnehållet i lärarutbildningen, samt att ta upp dessa frågor i det fortsattaarbetet på utvecklingen av utbildningarnainom barnomsorgsområdet. Jag vill för min egen del stryka undervikten av det arbete som, på det sätt jagredovisat, pågår för all utveckla miljöaspekterna inom utbildningen.