prop · GC03150 · 1988-12-31 00:00:00 — Utbetalningarnafrån sjuk- och föräldraförsäkringen ökade med 1988. Bakom den kraftigaökningen ligger dels effekterna av sjukvårdsreformen , delsökad sjukfrånvaro främst av lång-tidssjukskrivna. Föräldraförsäkringenbyggs ut i flera steg. En första utbyggnad sker genom att tidenför ersättning på sjukpenningsnivå förlängs . Den skerdet andra etappen i utbyggnaden, varvid ersättning på sjukpenningsnivå erhållsi i stället för ersättning enligt s. k. garantinivå.Barnbidraget föreslås nu höjas med . per barn och årfr. Ettnytt studiemedelssystem infördes den . Maximala studiemedelhöjdes från lill av basbeloppet. Bidragsdelen ändrades så att avbasbeloppet utgörs av bidrag. Bidraget höjs därmed från ca . per läsår för en heltidsstuderande (vid basbelopp). /89genomfördes flera förändringar i arbetslöshels-försäkringen m. m.. Högstadagpenningen höjdes från . och lägsta dagpenningen(KAS-beloppet)från . sänktes ersättningsnivån från91,till av den försäkrades dagsför-tjänsl inom ramen för högsta ochlägsta dagpenning. Samma högsta och lägsta dagpennig skall gälla i allaarbetslöshetskassor. De tre nivåerna på utbildningsbidraget vidarbetsmarknadsutbildning höjdes lill 450, 270 och . De fem karensdagarnai arbetslöshetsförsäkringen och del kontanta arbelsmaknadsslödel (KAS)slopades. Avstängningstiden för den som frivilligt lämnar sill arbete ellerliknande förlängdes . Fr.o.m.1990 skall den högsta dagpenningen i arbetslöshetsförsäkringen Prop.1988/89: 150 höjas åriigen i takt med löneutvecklingen för industriarbetare. Utbetalningarnafrån arbetskadeförsäkringen har ökat kraftigt . Ersättningenfrån arbetsskadeförsäkringen omfattar dels arbetsskadesjukpenning, delsarbetsskadelivränla. Sjukpenningen i arbetsskadeförsäkringen ger fullersättning för inkomstbortfall lill den som skadas i sitt arbete. En samordningmed den allmänna sjukförsäkringen sker efter enskada. Livräntan ersätter inkomstbortfall vid bestående nedsättning avarbetsförmågan och kompletterar förtidspensionen. Kostnaderna för den senareredovisas som folkpension och ATP. Endast den kompletteradearbetsskadelivräntan ingår i arbetsskadeförsäkringen. Antaletarbelsskadeärenden har stigit snabbt. ökadeantalet ärenden som prövades hos försäkringskassorna från drygt 54000 till drygt det dubbla. har frekvensen godkända arbetsskador ökat succesivt, så alt dessa numera utgör av antalet avgjorda ärenden. Orsakerna till denna utveckling är inte klarlagda. Den tillsatta arbelsmiljökommisionen har som en viktig uppgift att komplettera kunskaperna om arbetsförhållanden som ger upphov till ska dor och sjukdomar. Hushållensräntenetto försämrades kraftigt och 1988 lill följd av atl skulderna ökademer än de finansiella tillgångarna. väntas ett fortsattunderskott i det finansiella sparandet, vilket medför en ytterligare försämringav räntenettot. Hushållensinbetalningar av direkta skaller, avgifter m. m. uppgick till avinkomsterna före skall. beräknas denna andel vara i stort settoförändrad. Den statliga inkomstskatten sänks 1989 förbeskattningsbara inkomster . (och mellan70000 kr. Marginalskatten för en genomsnittlig heltidsarbetandelöntagare sänks därmed från till och den högsta marginalskaltesatsensänks från lill , vid en utdebitering av . Samtidigtreduceras underskottsavdragens maximala värde från till 47%.Förändringarna innebär alt den statliga inkomstskatten minskarmed ca 10miljarder kr. 1989 jämfört med om 1988 skattesystem hade tillämpats även i år.Den kommunala utdebiteringen höjdes med per skattekrona motsvarandedrygt 1 1/. antas den statliga inkomstskatten sänkas medytterligare . Den statliga inkomstskatten beräknas därigenomminska med ca . 1990 jämfört med en tillämpning av Den kommunala utdebiteringen antas vara oför ändrad. Detavgiftsfria året vid sjukhusvård för ålderspensionärer avskaffades den Ijanuari 1989. Avgiften per vårddag skall vara högst . infördesett nytt avgiftssystem, som innebär att vårdavgiflerna las ul genom avdrag vidutbetalning av pensionerna. 1 tabellerna sker emellertid en bruttoförning avpensionerna och vårdavgiflerna betraktas som en nominell avgift lillkommunerna. Reallönenper timme efter skatt minskade med , se diagram 4:1. har reallönen stigit oavbrutet och 1988 40 Diagram 4:1 Reallön före och efter skatt priser, index 1974= 100 1988/89:150 Bil. 1974 1976 1978 1980 1982 1984 1986 1988 1990 Källor: , ochfinansdepartementet var reallönen efter skatt ca 5 1/högre än 1983, År 1989beräknas reallönen vara i stort sett oförändrad både före och efter skatt.Nästa år beräknas reallönen minska med före skatt och med ca 1/efterskatt. Löner och pensioner svarar för av hushållensdisponibla inkomster. Den ökade sysselsättningen 1990 göratt lönesumman stiger mer än timlönen, se tabell 4:3. var hushållenslöneinkomster i fasta priser efter skatt ca 5 1/högre än 1979 trots att denreala timlönen efter skatt låg lägre än 1979. Pensionsinkomsternaberäknas öka realt med 3 1/1989 före skatt. Därvid beräknas den extrahöjningen av basbeloppet bidra till ökningen med drygt 2 procenten- Tabell 4:3 Realinkomsternas förändring Miljarder kr., löpande priser Procentuell förändring, priser Lönesumma före skatt Lönesumma efter skatt -1,2 0,3 Pensioner före skatt Pensioner efter skatt Anm.:Lönesummans förändring innefattar förändringar i både timlön och antal arbetadetimmar. 1 pensioner ingår i denna tabell även privata tjänstepensioner. Iberäkningarna av lönesumma och pensioner efter skatt har hänsyn endast tagitstill preliminär A-skatl. Deflatering av lönesumma och pensioner är gjord medkonsumentprisindex. Källor: , ochfinansdepartementet. väntaspensionsinkomsterna öka realt före skatt. Att ökningen blir kraftigare1990 än beror huvudsakligen på att inflationstakten väntas gå ned nästaår. Pensionerna ökarregelmässigt i väsentligt lägre takt efter skatt än före skatt. Del berorhuvudsakligen på att det genomsnittliga ATP-beloppet per pensionär ökar och attskatteandelen av pensionema därmed stiger. blir då enpensionär kan tillgodogöra sig fullt intjänande av ATP (). 1988/89:150 Bil. 4.2 Privat konsumtion och sparande Denprivata konsumtionen har ökat mer än den disponiblainkomsten. första år försämrades hushållens reala disponiblainkomster utan en motsvarande försvagning av den privata konsumtionen, sediagram 4:2. Sparkvoten sjönk med mellan 1980 och1983, vilket har tolkats som att hushållen försökte upprätthålla sinlevnadsstandard genom att minska på sparandet. Efter det att hushållens realainkomster åter började öka steg den privata konsumtionen i allt snabbaretakt. översteg konsumtionen de disponibla inkomstema och sparkvotensjönk till . var konsumtionslillväxlen 10,ochsparkvoten försämrades ytteriigare till -3,. Internationelltsett är den svenska sparkvoten låg. Detta sammanhänger delvis med att Sverigehar ett väl utbyggt socialförsäkringssystem, vilket medför atl hushållens motivtill buffertsparande blir mindre. Diagram 4:2 Disponibelinkomst och privat konsumtion Miljarder kr., 1980 årspriser T~n-------- T------- 1------ 1[r------- 1------ 1------ 1------ 1------ 1------ 1------ 1------ 1------ T 1970 1972 1974 1976 1978 1980 1982 1984 1986 1988 1990 Källor:Statistiska centralbyrån, och ringssektoms,försäkringsbolagens och företagens pensionssparande ingår Prop. 1988/89:150inte i den sparkvot för hushållen som redovisas i nationalräkenskapsberäk- Bil. 1.1. ningarna. Därför bör man vid en internationell jämförelse avsparkvoter även beakta detta sparande. Om pensionssparandel inkluderas ökarsparkvoten med ca 9 1/lill ca + . Delär inte enbart i som hushållens sparkvot har försämrats de senasteåren. De nordiska ländema, , och , har genomgått enliknande utveckling som med en kraftig expansion av denlånefinansierade konsumtionen i samband med avregleringen av kreditmarknaden,vilket har resulterat i sjunkande sparkvoter. Inom har flertalet länder haften försämring av hushållens sparkvot. Undantag är bl. och Västtysklandsom har haft en stabil sparkvot . Bidragande orsakerhärtill torde vara att båda länderna har en snabb ekonomisk lilllväxt och ettmindre heltäckande socialförsäkringssystem. Flerafaktorer har sannolikt medverkat till den kraftigt försämradesvenska sparkvoten men huvudorsaken torde ändå vara att hushållen fick störremöjligheter att lånefinansiera sin konsumtion när kreditmarknaden avregleradesi . Dessutom torde hushållssektorns starka förmögenhetstillväxttill följd av värdestegringen på fastigheter och aktier samt hushållenspositiva förväntningar om den egna ekonomin också ha bidragit till atthushållen ökat sin upplåning. Åretefter avregleringen av kreditmarknaden ökade hushållens nettoupplåningkraftigt, se tabell 4:4. Även de finansiella placeringama ökade starkt och varnågot högre än upplåningen. Därmed var del finansiella sparandet positivt 1986.Den nedgång av de reala investeringarna som pågått fortsatte även1986. var nettoupplåningen och de finansiella placeringarna lägre än1986. Det finansiella sparandet försämrades från omkring noll 1986 till drygtminus . Upplåningen användes således i större utsträckningän till konsumtion och reala investeringar. Sparkvoten sjönk med ca2 1/2 pro- Tabell 4:4 Finansieringsanalys for hushållssektorn Miljarder kr., löpande priser Disponibel inkomst brutto Nettoupplåning 533;8 74,3 Konsumtion Reala investeringar Finansiella placeringar Antn: Disponibel inkomst brutto inkluderar den inationalräkenskaperna kalkylera de kapitalförslitningen på hushållens kapitalstock. Hushållens andel (6,.) av den tillfälliga förmögenhetsskatten på försäkringsbolag 1987 har itabellen lill skillnad från i nationalräkenskaperna inte dragits bon vid beräkningen avdisponibel inkomst brutto och finansiella placeringar. Källor: , och . centenheter.Förra året ökade nettoupplåningen till ca . Ökingen motsvaradesav en lika stor uppgång i finansiella placeringar och reala investeringar. Detinnebär atl sparkvoten var i stort sett oförändrad. Del finansiella sparandetförsämrades emellertid med ca . Devamgmpper som har haft den kraftigaste försäljningstillväxten är bilar ochandra sällanköpsvaror. till 1988 bidrog hushållens inköp av bilarmed och inköp av andra sällanköpsvaror med 3,8procentenheter lill den privata konsumtionens ökningstakt på 10,, se diagram4:3. Sannolikt är det hushållens ökade möjligheter att få krediter som är denfrämsta orsaken till denna kraftiga uppgång. År1988 skedde emellertid en viss uppbromsning i den privata konsumtionensökningstakt och sparkvotsförsämringen upphörde. Konsumtions-tillväxten under1988 blev 2,. Hushållensförmögenheter har fortsalt att öka , se diagram 4:4. I april 1989översteg de genomsnittliga aktiekurserna den nivå som rådde strax innanbörsraset med . Detta betyder att aktiekurserna sedanslutet av 1987 stigit med . De reala priserna på småhus sjönk underförsta hälften av 1980-talel. Mellan 1986, då prisökningarna för första gångensedan 1979 översteg inflationstakten, och steg småhuspriserna istället kraftigt med . Iår fömtses en fortsatt dämpning av den privata konsumtionens tillväxllakl ochen ökning av hushållssparandet. Flera faktorer talar för att hushållensvillighet att ta nya lån avtar. Den anpassning av hushållens tillgångar ochskulder som avregleringen resulterade i bör nu vara i stort sett genomförd.Dessutom är det mindre fördelaktigt att låna till följd av all realräntanefler skall har stigit, marginalskatten sänkts och avdragsmöjligheternabegränsats. Den aviserade skattereformen kommer att för- Diagram 4:3 Privat konsumtion Bidrag i procent till den årliga utvecklingen Prop.1988/89:150 Bil. m Uppehållskostnader i utlandet 1984 1985 1086 1987 1988 Anm: Isällanköpsvaror ingår varaktiga och delvis varaktiga varor. Källor: Statistiskacentralbyrån och Diagram 4:4 Hushållens tillgångar och skulder 1988/89:150 Bil.1.1 Finansiella tillgångar .,../ \<''------- '' .-\ ,*'" .p,- ''''»*-"'' ""-- ' 1970 1973 1976 1979 1982 1985 1988 Källor:Statistiska centralbyrån, och Stärkadenna effekt och påverkar troligen dessutom hushållens lånebeteende redan iförtid. Vidare har hushållens höga netloupplåning resulterat ien skuldbörda med alltmer betungande ränior och amorteringar, vilket bör verkaåterhållande på hushållens villighet all öka sin skuldslock ytterligare.Slutligen torde de åtgärder som föreslås dämpa hushållenskonsumtionsbenägenhet. Försäljningsökningenav bilar bedöms vändas lill en försäljningsnedgång under1989. En orsak lill nedgången antas vara atl många hushåll lidigarelagl sinabilinköp lill 1988 för alt kunna utnyttja den katalysatorrabatt, som utgickunder och 1988. års modeller skall alla bilar vara utrustademed katalytisk avgasrening. Dessutom torde bilförsäljningen minska, dåhushållens ersätlningsbehov efter de senaste årens bilinköp nu i stort settborde vara täckt. Eftersom bilinköpens andel av den privata konsumtionen är ca5% betyder ett omslag i bilinköpen från en ökning på 1988 till enförväntad minskning 1989 att den privata konsumtionstillväxtenreduceras . Omsättningenav detaljhandelsvaror väntas få en fortsatt lägre tillväxt 1989. Det är främstsällanköpsvarorna som förväntas dra ned tillväxttakten. Under de senaste årenhar hushållen byggt upp en kapitalvamstock, vilket betyder att en viss mättnadnu torde ha uppstått. Sammantagetgörs bedömningen att den privata konsumtionen ökar i volym med 0,1989.Sparkvoten beräknas stiga med . förväntas konsumtionslillväxlensjunka ytteriigare lill 0,, vilket medför en fortsatt förbättring avsparkvoten. Denoffentliga konsumtionen består av tjänster inom en rad olika områden somförsvar, rättsskipning, utbildning, sjukvård, socialvård, kultur,kommunikationer m.m. De offentliga tjänsterna karakteriseras av alt deproduceras inom den offentliga sektorn och att de huvudsakligen finansierasgenom skatter. En mindre del av kostnadema för de offentliga tjänsterna täcksav avgifter från de som utnyttjar tjänsterna. Offentlig konsumtion avser dendel av kostnaderna som finansieras via skatter. Den offentliga konsumtionenkan indelas i statlig (inkl. socialförsäkring) och konsumtion. Denkommunala konsumtionen svarade för av den offentliga konsumtionen 1988.Kommunerna är av statsmakterna ålagda att svara för vissa uppgifter. Mol dennabakgrund erhåller kommunerna bidrag från staten och socialförsäkringssektorn.Dessa bidrag motsvarade sammanlagt av den kommunala konsumtionen 1988. Den offentligakonsumtionen ökade i genomsnitt med och dessandel av BNP steg från 21,1970 lill 29,1980. Bakom ökningen låg främst enkraftig utbyggnad av den sociala omsorgen och sjukvården, se tabell 4:5. Dåhuvuddelen av dessa tjänster tillhandahålles av kommuner och landsting var detinom den kommunala sektorn som den offentliga konsumtionen expanderade. Underförsta skedde en markant dämpning av ökningstakten ochden gällde alla områden av offentlig konsumtion. Den statliga konsumtionenminskade , medan den kommunala konsumtionen 1988/89:150 Bil. Tabell4:5 Offentlig konsumtion fördelad på ändamål 1985, löpande priser Genomsnittlig årlig procentuell förändring, 1980 årspriser 1970-75 1975-80 1980-85 1985-i Kollektiva tjänster 54,0 22,5 2,2 Allmänförvahning 20,9 8,7 5,8 Rättsväsende 10,6 4,4 1,9 Försvar 22,5 9,4 0,4 Sociala tjänster 155,3 64,8 3,4 Utbildning inkl. forskning 46,5 19,4, 1,9 Hälso-och sjukvård 62,0 25,9 2,8 Socialvård 46,8 19,5 6,9 Övrigt 30,4 12,7 3,2 Kultur,rekreation 13,0 5,4 7,0 Totalt 239,7 100,0 3,1 därav statlig konsumtion 64,9 27,0 2,0 konsumtion 174,8 73,0 3,7 -0,2 -1,3 1,6 -0,3 1,7 -0,8 ' Inkluderar bostadspolitik, näringslivets främjande ochofördelade utgifter. : Förändringen är beräknad medledning av statens resp. kommunernas andel av Källor:Statistiska centralbyrån och . ökadei betydligt lägre takt . har ökningen av Prop.1988/89: 150 den offentliga konsumtionen avtagit ylleriigare och uppgickden Bil. 1.1 offentliga konsumtionen rill 26,som andel av BNP. Denstatliga konsumtionen har i volym legat på ungefär samma nivå sedan 1982.Antalet anställda har minskat genom de rationaliserings- och besparingskrav somställts på de statliga myndigheterna. väntas en fortsattminskning av sysselsättningen inom de statliga myndigheterna. Genom att andradelar av konsumtionen, framför allt försvarels inköp, förutses öka relativtstarkt i volym, beräknas den totala statliga konsumtionen öka med ca 1 1/perår 1989 och 1990. Primärkommuneroch landsting har planerat för en sysselsättnings- och konsumtionsökning med ca2% . Svårigheter att rekrytera arbetskraft väntas medföra atl ökningen blirsvagare än planerat eller 1 1/. Den underliggande ökningslakten är dockhögre, eftersom omfattningen av beredskapsarbeten och ungdomslag väntasfortsätta minska till följd av det förbättrade arbetsmarknadslägel. Även nästaår beräknas den kommunala konsumtionen stiga med 1 1/. Hushållenstotala konsumtion kan mätas genom att lill den privata konsumtionen lägga dedelar av den offentliga konsumtionen, som direkt kan hänföras till den enskildeeller hushållet. Därvid klassificeras huvuddelen av de sociala tjänsterna samttjänster inom kultur och rekreation som individuella tjänster. Subventioneravseende bostad och sjukvård påverkar också direkt konsumenternas standard ochklassificeras också av som direkt hänförbara till denenskilde eller hushållet. Jämförelser mellan länder med olika institutionellaförhållanden underlättas genom att dessa subventioner inkluderas itolalkonsumlionen. Deindividuella tjänsterna inom offentlig konsumtion ökade sin andel avtotalkonsumtionen kraftigt , se tabell 4:6. Den privatakonsumtionens andel av tolalkonsumlionen var i stort sett oförändrad mellan1980 och 1985. Den starka uppgången av den privata konsumtionen tillsammans medden svaga ökningen av den offentliga konsumtionen avspeglas i enstigande andel för den privata konsumtionen. Tabell 4:6 Befolkningens totalkonsumtion Privatkonsumtion 438.7 80,1 76,7 71,4 71,0 72,2 inom offentlig konsumtion 160,2 ' I tabellen ingår subventioner till apoteken avseendeläkemedel och till privatpraktiserande läkare och tandläkaresamt räntebidrag till bostäder och subeventioner för täckande avhyresförluster. :Privata tjänster inom offentlig konsumtion 1988 är beräknade med ledning av deprivata tjänstemas andel avstatens resp. kommunernas konsumtion 1985. Källor:Statistiska centralbyrån och . 5 Investeringarna Prop. Bil.1.1 Bmttoinvesteringama har , med undanlag ökat med ca 5 . Totalt steg investeringama med 5,i volym under 1988.Tillväxttaklen för maskininvesteringarna är högre och dessa har under de tvåsenaste åren ökat med . Byggnadsinvesteringarnautvecklades svagare än , då byggnadsinvesteringarnaökade med . Näringslivets investeringar ökade något mindre än väntat.Den väntade kraftiga ökningstakten för industrins investeringar halverades,som investeringsaktiviteten inom övriga delar av näringslivet stegnågot mer än väntat. Både bostadsinvesteringarna och myndigheternasinvesteringar utvecklades starkare än enligt prognoserna i den preliminäranationalbudgeien. Iår väntas en fortsatt god investeringskonjunktur men något långsammaretillväxttakt för de totala investeringama. Maskininvesteringarna väntas även iår öka avsevärt mer än byggnadsinvesleringama. Den största expansionen väntasinom näringslivet och då främst inom industrin. Bostadsinvesteringarna antasfalla något till följd av de åtgärder som vidtagits för alt begränsaombyggnadsverksamheten. De offentliga myndigheternas investeringsplaner lyderpå en fortsall ökning i ungefär samma takl som . Totalt beräknasbruttoinvesteringarna öka . Deåtgärder som föreslås beräknas dock få en viss dämpande effekt påinvesteringarna . Detta gäller särskilt byggnadsinvesteringarna. Nästaår beräknas de totala investeringarna ligga kvar på samma nivå som . Tabell 5:1 Bruttoinvesteringar efter näringsgren Miljarder Årligprocentuell förändring, 1988, 1980års priser -0,6 -1,7 -0,4 -1,0 Källor: , ochfinansdepartementet Desenaste sju åren har de totala bruttoinvesteringarna ökat med drygt en Ijärdedel i volym. Näringslivet och då främst industrin har bidragit mest lill ökningen sedan devalveringen 1982. Industrins investeringar varierar betydligt mer mellan åren än andra sektorers. Industrins investe ringar har ökat med 7,, medan motsva rande siffra för de totala bruttoinvesteringarna är 3,. Delta betyder att industrins andel av de totala investeringarna har ökat med och är nu . Att investeringstillväx ten varit något högre för näringslivet återspeglas också i att näringslivets investeringar som andel av BNP har ökat betydligt mer procentuellt sätt än motsvarande andel för de totala brultoinves- 48 teringarna,se diagram 5: 1. Procent av BNP, priser Prop.1988/89:150 Bil. Procent av BNP, priser 15 T-------------------------------- r 15 1970 1975 1980 1985 1990 Källor: och finansdepartementetAnm: Skalan är olika i diagrammen 1970 1975 1980 1985 1990 5:1 Näringslivets och myndigheternas investeringar Efteren tillfällig försvagning 1986 har näringslivets investeringar utvecklatsrelativt starkt . Investeringsvolymen i Ijol beräknas haökat med 4,, trots att industrins investeringar inte ökade i den omfattningsom angavs i investeringsenkät i oktober förra året.Enligt investeringsenkäten i febmari har en stor del av investeringama i främsttransportmedels- samtjärn- och stålvaruindustrin flyttats fram . Del rörsig om stora projekt som är svåra att periodice-ra och där förseningar lätt kanuppstå. De statliga affärsverkens investeringar sjönk något . Inomövrigt näringsliv var utvecklingen expansiv . De största ökningarnaåterfinnes inom energi och samfärdsel samt uppdragsverksamheten. Kraftigaandelsförändringar har ägt mm mellan industrins delbranscher under 1980-lalet.Verkstadsindustrin har ökat sin andel kraftigt och svarar nu för av industriinvesteringarna.Investeringarna inom verkstadsindustrin har ökat medundantag av , då transportmedelsinduslrins investeringar inte ökadeså mycket som planerat. har de svenska företagensdirektinvesteringar utomlands ökat kraftigt. ökade investeringama iden Europeiska Gemenskapen särskilt kraftigt. Bmttoränlabiliteleninom industrin, mätt som bmttoöverskott i förhållande till kapitalstocken,sjönk kraftigt under den senare delen av 70-talet. 4 1988/89. Underhögkonjunkturen kring 1980 skedde en viss återhämtning. Efter devalveringarna iböijan av 80-talet steg räntabiliteten kraftigt och har sedan legat på enförhållandevis stabil nivå. Som en följd av den förbättrade räntabiliteten harinvesteringama ökat, vilket gör att kapitalstocken nu är större än vad den varinnan investeringarna började att falla . Denkapacitetsutbyggnad som ägt mm avspeglas också i att produktionstillväxten iförhållande till stocken av fast realkapital har ökat ,se diagram 5:2. Dentotala leasingen ökade dramatiskt . Detta kan tänkas hainneburit att även industrins leasing och därmed dess totala kapitalanskaffninghar ökat mer än vad som framgår av utvecklingen för industriinvesteringama.Industrins leasing har ökat mer än industriinvesteringarna under nästan hela80-talet. Ungefär hälften av industrins leasing beslår av datamaskiner.Leasing redovisas i nationalräkenskaperna inom branschen uppdragsverksamhet.Det är dock den leasing som ligger utanför industrin som ökat kraftigast desenaste åren. Enligt preliminära beräkningar har leasing stor omfattning inomtjänstesektorerna, lex vam-handel, hotell och restauranger, konsultverksamhetoch maskinuthyming. 1år väntas industriinvesteringama öka . Till en del förklaras detta avatt projekt har flyttals över från , men planema enligtinvesteringsenkäten i febmari är dessutom uppjusterade jämfört med förraenkättillfället. Mest expansiv är transportmedelsindustrin där planer medinvesleringsökningar på redovisas. Även inom de flesta övriga delbranscherredovisas relativt kraftiga ökningar. Prop.1988/89:150 Bil. Diagram 5:2 Bruttoräntabilitet, investeringar ochproduktion relaterade till kapitalstocken 19701972 1974 1976 1978 1980 1982 1984 1986 1988 Anm.: Investeringar och produktion relaterade tillkapitalstocken är uttryckta priser Tabell 5:2 Bruttoinvesteringar i näringslivet Årlig procentuell förändring, -2,9 -1,0 -1,4