prop · GC03138 · 1988-12-31 00:00:00 — Detövervägande antalet remissinstanser ser positivit på utredningens förslag istort. Meningarna är delade endast när det gäller förslagen om förlängningenav AT-perioden, friviUig specialistexamen, antalet specialiteter samt anställningsformoch planeringsfrågor. serdet som positivt att utbildningssystemet granskats ingående och attutredningen är enig om behovet av ett i grunden ändrat system. Förbundetställer sig i allt väsentligt bakom utredningens förslag. Det ger godaförutsättningar för en kvalitativ förbättring av läkarnas yrkeskunnande. Skickligaläkare med hög medicinsk kompetens är av stor betydelse för en fortsattframgångsrik utveckling av den svenska hälso- och sjukvården. Såväl denenskilde läkaren som arbetsgivaren har ett självklart intresse av en opfimalutveckling av läkarens yrkeskunnande. Detta gemensamma intresse är en brautgångspunkt och en drivkraft som i förening med målstyrning av kun-skapsinhämtandetinnebär att behovet av detaljreglering i hög grad bortfaller. Utbildninginom ramen för en anställning medför alltid behov av kompromisser mdlanutbildnings- och verksamhetsmässiga krav. I den delen skiljer sig inteförslaget från nuvarande system. Utredningens förslag innebär emel- Prop.1988/89:138 lertid att dessa krav bättre kan förenas genom att målstyrningenger ökade möjligheter att tillvarata och tillgodose speciella förutsättningaroch behov både inom verksamheten och hos den enskilde läkaren. Målstyrningsprincipenmedför, i motsats till den nuvarande detaljregleringen, att lokala variationeri uppläggningen av tjänstgöringen och arbetssättet blir det normala. Dennaanpassning till lokala och individuella förutsättningar är konstruktiv och börkunna ge goda resultat. Förbundet ser i likhet med LSU perioden före legitimation- allmäntjänstgöringen - i första hand som en utbildningsperiod. Medlegitimation, som blir en viktig brytpunkt, följer att läkaren måste bära sittyrkesansvar enligt tillsynslagen. Detta synsätt svarar också väl mot förslageni regeringens promemoria om ledningsansvaret i den svenska hälso- ochsjukvården. Utgångspunkten för UHÄ:s yttrande är atl läkarnas totalautbildning, innefattande grundutbildning, vidareutbildning och forskarutbildning,skall betraktas som en enhet. Denna princip slogs fast redan vid 1969 årsläkarutbildningsreform. UHÄ tvingas emellertid konstatera att utvecklingengått den rakt motsatta vägen . råder helt olika planerings- ochstyrsystem för de olika utbildningsnivåerna på grund av att ansvaret är delatpå olika departement och myndigheter. Beslut som fattats av den ena nivån kanfå icke önskvärda återverkningar på den andra nivån. i ser utredningensförslag som idéförslag. Mot bakgrund av de stora problem som finns i nuvarandeläkarutbildningssystem ställer sig samverkansnämnden positiv till huvuddelenav förslagen till förändring av kompetensutveckling efter läkarexamen. Förgenomförande fordras mer detaljerade genomgångar av många frågor med anknytningtill andra centrala utredningar. Behörighetsfrågorna behöver aktualiseras. Utredningen slår fast att AT skall.vara grunden för allmänbehörighet att utöva läkaryrket och leda fram till legitimation och rätt att påbörja specia liseringsperioden. AT-perioden föreslås omfatta , fördelade på tre sex månaders och två tremånaderstjänstgöringar. Huvuddelen av AT skall full göras inom de tre breda medicinska verksamhetsområdena allmänmedicin, internmedicin och kirurgi. Vidare skall fullgöras inom den mo derna sektoriserade psykiatriska vården. Härutöver föreslås en period som får fullgöras inom ett i princip valfritt medicinskt verksam hetsområde. Följande instanser instämmer i utredningens förslag:socialstyrelsen, , , ,, , länlandsting, landsting, . länslandsting, , , länslandsting, läns landsUng, , länslandsting, Järnt-lands läns tandsting, ,, kommuns sjukvårdsstyrelse, Godands kommun, Samverkansnämn- , , lä- Prop.1988/89:138 karförbund, LO, TCO, HCK, Följande instanser avstyrker utredningens förslag eller uttryckertveksamhet: UHÄ, (avseende förlängning med 3 mån. ), (avseende förlängning med 3 mån. ), länslandsting , . , länslandsting, . Socialstyrelsenanser att del rekryteringsbefrämjande syftet med AT-för-längningen ärvällovligt. Styrelsen pekar på att den valfria perioden också kan förläggastill något av de verksamhetsområden som redan ingår i AT, tex inom psykiatrin.Tre månaders tjänstgöring inom psykiatrin har bedömts vara väl för atttillgodogöra sig ämnesområdet på ett adekvat sätt. Möjligheten till totalt 6månaders tjänstgöring inom psykiatri inom ramen för AT bedöms vara positiv frånrekryteringssynpunkt. Socialstyrelsenanser vidare att det är en fördel att de utbytesmöjligheter som finns inuvarande system inom ramen för de 21 månaderna utgår. Systemet blir merenhetligt och lättare att hantera för huvudmännen. Dessutom försvinnerproblemet att avgöra om den ena eller den andra tjänstgöringen skalltillgodoräknas. Värmlandsläns landsting anser att det finns många goda argument för förlängningen av ATmed obligatorisk "valfri tjänstgöring" sett såväl från AT-läkarenssom sjukvårdshuvudmannens horisont. Den eventuella kostnadsökningen förlandstingen med anledning av denna förlängning av AT är sannolikt fiktiv,eftersom man - reglerat eller inte - ändå skaffar sig den här "prövotiden". Möjligenär betydelsen av de tre månadernas valfria tjänstgöring för att undvika "felval"inför speciahseringstjänstgöringen något övervärderad i utredningen. Tremånader är och ger bara möjlighet att pröva ett enda område. Närdet gäller de "valfria" månadernas placering framhålls justvalfriheten och möjligheterna att pröva olika verksamhetsområden starkt iutredningen. säger man att huvudmannen självklart måste kunna styratjänstgöringen till exempelvis "läkarbristspecialiteter".Placeringen skall avgöras i samråd. Sannolikt går det i flertalet fall att lösafrågan om de valfria månaderna i samråd. Utredningen tar dock inte ställningtill vems intresse som är överordnat om det kommer till konflikt. SkulleAT-läkarens önskemål att pröva en viss specialitet eller huvudmannens behov avrekrytering respektive underläkarbemanning väga tyngst? Det är landstingetsmening att välmotiverade önskemål från AT-läkaren att pröva viss specialitetinom ramen för AT-blocket bör fillgodoses.med hög prioritet. Bemanningsbehovsöm inte tillgodoses härigenom bör i första hand täckas utanför utbildnirigssystemet. Landstingsförbundetär mycket tveksamt till den förlängning med en valfri tremånadersperiod som LSUföreslår eftersom den uttryckligen motiveras av utbildningsskäl. En bättre läkarförsörjningöver hela landet börlösas med andra medel än att i systemet bygga inutnyttjande av icke leglimerade läkare. MöjUgheten för den enskilda läkarenatt pröva olika kompetensområden bör kunna tillgodoses på annatsätt. anser att särskilda arrangemangbör vidtagas för Prop. 1988/89:138 att garantera forskarstuderande möjlighetatt genomgå AT-tjänstgöring vid universitetsklinik eller i geografisk närhettill sin forskningsinstitution. Möjlighet till kontakt medforskningsinstitutionen under AT-tjänstgöringen är väsentlig för attforskningen ej onödigtvis skall störas. Forskarstuderande bör också fåmöjlighet till fortsatt forskning under AT-tjänstgöringen, exempelvis genomförlängd AT-tjänstgöring. i län ger uttryck för viss tveksamhet.Förslaget om att AT även fortsättningsvis skall fullgöras på tidsbegränsadeblockförordnanden, men förlängas till genom inkluderande av tremånaders valfri tjänstgöring kan vara positivt för den enskilde läkaren som fåren möjlighet att söka sig fram till en för henne/honom lämplig speciahtet. Detinnebär emellertid en ökad ekonomisk och planeringsmässig belastning för huvudmännen. Som utredningen framhåller skall den valfria delen vara enmöjlighet för AT-läkaren att pröva en disciplin, som han/hon eventuellt villspecialisera sig inom och också möjliggöra för specialiteter medrekryteringssvårigheter att "visa upp sig". Det är därför svårt attförstå logiken i utredningens ställningstagande att den valfria perioden"främst bör fullgöras inom de breda medicinska verksamhetsområden somregelmässigt återfinns inom länssjukvården och primärvården". Alt en AT-period enligt LSU 85 skulle varafördelaktig ur planeringssynpunkt och att man därmed skulle slippa kvartalsvisaluckor i läkarbemanningen ställer sig frågande inför. Blockenutannonseras och med en rullande blockplan uppstår ingaluckor i läkarbemanningen. pekar på att starka skäl, inte minstsambandet mellan AT och ST, talar för att AT-läkaren bör ges största möjligavalfrihet i fråga om verksamhetsområde. Den valfria fårsåledes inte utnyttjas av arbetsgivaren för att lösa bemanningsproblem. Förläggningenav den valfria perioden bör fastställas innan AT-läkaren tillträder sitt blockoch kan därvid användas som rekryteringsinstrument. UHÄ anser att utredningens förslag att förlänga AT från 21till 24 månader är vaga och ofullständiga. Med nuvarande blocksystem för både AT ochspecialistutbildningen kan i stort sett samtliga läkare som så önskar erhållaspecialistutbildning. Övriga läkare har troligen tidigt valt en annanyrkesbana, t.ex. teoretisk forskning. En förutsättning för en förlängning av AT är enligt UHÄ:smening att det finns erforderligt tjänsteutrymme i sjukvården. Erfarenheterunder en stor del av visar emellertid att sjukvårdshuvudmännenhittills har haft svårigheter att anordna tillräckligt många block. På siktkommer den minskade dimensioneringen av läkarlinjen att innebära en minskadefterfrågan på block. Erfarenheterna visar emellertid att det finns eneftersläpning mellan tiden för läkarexamen och efterfrågan på block. Denvolymökning på som en förlängning av AT innebär kommer inte att kompenserasav en minskad efterfrågan förrän . Det finns alltså riskför att sjukvårdsplaneringen kommer att försvåras av en förlängd AT-period istället för tvärtom. Förslagetatt förlänga AT bör emellertid också ses i relä- Prop.1988/89:138 tion till utredningens förslag om att avskaffa blockförordnandenför specialistutbildningen. En förändring av specialistutbildningen sominnebär att i stort sett samfliga läkare under specialistutbildningtillsvidareanställs, kommer troligen få till effekt attbefintligt tjänsteutrymme blockeras och vi får allt fler enbart legitimeradeläkare utan specialistkompetens. I så fall är naturligtvis en förlängning av ATmotiverad, men skulle totalt sett innebära en sämre utbildad läkarkår. Därmedifrågasätts även sjukvårdskvalitén. Omen förlängning skall genomföras i form av tre månaders valfri tjänstgöring,anser UHÄ att den enskilda läkarens egna önskemål om verksamhetsinriktning börtillgodoses så långt som möjligt. Hallandsläns landsting anser att det är tillräckligt atl denna möjlighet finns kvaräven i fortsättningen, t.ex. inom radiologin, och alt det således inte finnsanledning med en obligatorisk förlängning utöver 21 månader av AT-tiden. Förövrigt skulle en obligatorisk förlängning utöver kostaHallands läns landsting ca. Hallandsläns landsting anser vidare att det är olyckligt att tjänstgöring inom långvårdsmedicinslopas under AT-tjänstgöringen. anser att detta är olyckligt medtanke på den åldersstruktur som är att förvänta i befolkningen och som redangivit sig till känna. Det är därför betydelsefullt att läkarna tidigt i sinverksamhet får kännedom om åldrandets sjukdomspanorama m.m. Motsvarandesynpunkt har lämnats av , läns landsting ochGöteborgs sjukvårdsstyrelse. Detövergripande målet för AT Utredningenanser att det övergripande målet för AT-perioden är att AT-läkaren - uppnår god förmåga att självständigt utförabasrutinerna i hälso- och sjukvården - utvecklar goda attityder och värderingar i palientarbetet - lär känna hälso- och sjukvårdsorganisationen - får kännedom om angränsande samhällsområden såsomsocialtjänsten och den allmänna försäkringen - utvecklar kännedom om och samarbetsförmågan medandra personalgrupper - får en bred grund för arbetet underspecialiseringsperioden Följandeinstanser instämmer i utredningens förslag: , ,, , i ,landsting.Västernorrlands läns landsting, , , . Ingeninstans avstyrker utredningens förslag: Socialstyrelsentillstyrker och anmäler att styrelsen har för avsikt att tillsätta en arbetsgrupp med uppgift alt med utgångspunkt i vad som anförs i betänkandet om AT, mål och delmål, uppläggning och innehåll, ut arbeta förslag till sådan målbeskrivning-dvs en ny "". Iarbets gruppen avses ingå förutom företrädare för landstingen, läkarnas organisa- 33 tioner samt de medicinska fakulteterna. Målbeskrivningbör göras för AT Prop. Detövergripande målet bör enligt utredningen ytterligare konkretiseras ochutvecklas i form av målbeskrivningar för AT som helhet och för dess olikatjänstgöringsperioder. Följandeinstanser instämmer i utredningens förslag: , ,, , , läns landsting,, Ingeninstans avstyrker utredningen förslag: UHÅbeklagar att utredningen inte bättre undersökt möjligheterna till undervisningunder AT utan endast hänvisar fill ST-kurserna. Grundutbildningen är enstarkt överbelastad period. Nya krav reses på att olika moment skallkomma in i grundutbildningen, delvis med rätta. Det finns emellertid vissafrågor som de studerande inte är tillräckligt motiverade eller mogna att lärasig under grundutbildningen och där den praktiska nyttan av kunskaperna bliruppenbara först . Dit hör just de ämnesområden som utredningenpekar på bl.a. etik, försäkringsmedicin, administrativa och ekonomiskakunskaper. Om de medicinska högskolorna får ansvar för examinationen av AT blirdet naturligt att låta dessa ta ansvar även för den kompletterade utbildningenunder AT. Det finns flera olika sätt att praktiskt lösa dennautbildningsuppgift. En kan vara att dessa kurser samordnas i landet så allplaneringsansvaret finns vid elt universitet, d.v.s. kursplanen blir lika föralla AT-läkare i landet. Genomförandeansvaret fördelas på de sexhögskoleorterna. Varje högskola kan sedan själv lägga upp kursens genomförande,t.ex. genom decentraliserad undervisning. Enligt UHÄ:s mening borde en försköksverksamhetmed denna form av undervisning i t.ex. administrativ medicin och försäkringsmedicinanordnas . Utbildningen fordrar medverkan från huvudmännen eftersom deär ansvariga för AT-tjänstgöringen och kostnaderna kan då delas mellan statenoch huvudmännen. Den exakta finansieringen av utbildningen måste då emellertidövervägas ytterligare. Läkarförbundetframhåller värdet av gemensamma kursdagar för AT-lä-karna inom en region ellerett landsting, där ämnen av såväl medicinsk som administrativ karaktär kanbehandlas. är läkarna påtagligt motiverade för grundläggandeadministrativa kunskaper av den typ som utredningen diskuterar, eftersom sådanafrågeställningar konkretiseras under den praktiska tjänstgöringen. Det ärvidare angeläget att dessa kunskaper bibringas även de läkare, som inte kommeratt genomgå specialistutbildning. Kursdagar av detta slag förekommer redan pånågra håll. Det bör vara en angelägen uppgift för t.ex. en"sammanhållande" studierektor att organisera gemensam undervisninginom sådana områden som utredningen givit exempel på. Utredningenanser att AT-läkaren bör ha en särskilt utsedd handledare för hela perioden. Följanderemissinstanser instämmer: UHÅ, län landstings, Sörm- 34 lands läns landsting, , Örebroläns landsting, Väs- Prop. 1988/89:138 ternorrlands läns landsting,, , , , , UHÄ anser att AT-handledarna bör erbjudashandledarutbildning och att särskilda medel bör avsättas för detta ändamålunder budget för läkares vidareutbildning. Handledarna måsteockså få stöd av huvudmännen så att tillräcklig tid avsätts för denna uppgift. Inom läns landsting prövas en modellmed en huvudhandledare för hela AT-perioden. Givetvis måste härutöver någonper klinik/motsvarande ansvara för utbildningens innehåll och kvalitet och förkontroll av inhämtade kunskaper och erfarenheter under respektive tjänstgöringsavsnitt. När det gäller handledning är detta ett nödvändigt inslagi allmäntjänstgöringen. har därför infört"studierektorer" som tillsammans med klinkcheferna har att svara föratt handledningen fungerar. är dock tveksamt till utredningensdiskussion om personhg handledare för varje enskild AT-läkare. Det väsenfligamåste vara att varje AT-läkare får en fungerande handledning oavsett hur denorganiseras. Enligt mening kan det vara svårtatt tilldela varje AT-läkare en personlig handledare för hela AT-perioden ochdet kan också bereda problem under avsnitt inom AT med tjänstgöring på fleraenheter (t.ex. kirurgi). En mer realistisk modell är att inom varje sjukvårdsområde/sjukvårdsdistriktutse en utbildningsintresserad specialistkompetent läkare med övergripandeansvar för AT, förslagsvis benämnd "studierektor". I förbundetsovannämnda rapport finns närmare förslag och preciseringar beträffande en sådanstudierektors ansvar och funktion. Dessutom bör vid varje khnik/vårdcentral där AT fullgörsfinnas en särskild handledare ("tutor") gemensam för samtliga videnheten tjänstgörande AT-läkare. Denna på kliniken/vårdcentralen ansvarigehandledare bör dels svara för kontakterna med studierektor, dels ha ettövergripande ansvar för att handledningen på khniken/vårdcentralen fungerar ochatt aktuella målbeskrivningar uppfylls. För att handledningen skall fungera på det sätt somutredningen förutsatt, måste tillräcklig tid avsättas för handledaruppgifternainom ramen för ordinarie arbetstid. Vidare måste pedagogiska meriter i form avbl.a. handledning uppmärksammas vid tillsättning av tjänster förspecialistkompetenta läkare. Sammanhållet AT-prov och utfärdande av legitimation Utredningen föreslår att AT-provet ges formen av ettsammanhållet prov med syfte att pröva måluppfyllelsen för hela AT-perioden. Detbör framför allt inriktas på att pröva det kliniska omdömet i vanliga realisfiskasituationer. Godkända AT-tjänstgöringar och godkänt AT-prov tillsammansmed den lämplighetsprövning i övrigt som gör skall leda filllegitimation som läkare. Legitimation skall utfärdas av . Följande instanser instämmer i utredningens förslag:Socialstyrelsen, riks- revisionverket, UHÄ, , Landstingsför- Prop. 1988/89:138 bundet, Hallandsläns landsting, läns landsting, ,, , , Ingeninstans avstyrker utredningens förslag: UHÄanser dock att högskolan skall svara för AT-provets konstruktion ochorganisation. Socialstyrelsenpåpekar att när det gäller ej godkänd tjänstgöring skall socialstyrelsenenligt utredningen kunna medge förlängning av tjänstgöringen med tre månader.Sådan förlängning skall endast få ske en gång. utgår ifrån attdärmed avses en förlängningsmöjlighet för varje tjänstgöringsperiod i AT.Utredningen har inte berört frågan om vad som skall ske efter en förlängningsom ej har godkänts. anser atl frågan omtjänstgöringsbedömning, förlängningsmöjligheter, konsekvenser av icke godkändaförlängningar mm bör klarläggas närmare. Styrelsen är beredd att vid behovmedverka i ett sådant arbete. Hithör också enligt styrelsens uppfattning det framlagda förslaget om en sk samladbedömning av en AT-läkare i slutet av AT-perioden. Detta är en nyhet i förhållandetill nuvarande regler. Fråga uppkommer vad som händer om samtligatjänstgöringsperioder i AT - med eller utan föriängning - har godkänts men densamlade bedömningen skulle utfalla negativt. Även denna och liknande frågor böringå i nämnda utredningsarbete. BeträffandeAT-prov föreslår utredningen att föreskrift härom skall tas in ibehörighetsförordningen. Detta har inte varit fallet. Härigenom betonasprovets betydelse som underlag för legitimation som läkare. Socialstyrelsenanser detta vara positivt. Denuvarande tre separata AT-proven föreslås ersättas av ett sammanhållet prov isyfte att pröva måluppfyllelsen för "hela AT-perioden" inklusiveallmänmedicin. Det torde dock inte vara möjligt att specifikt pröva måluppfyllelsenför de tre s.k. valfria månaderna. Dessa kommer nämligen att kunna inriktas påpraktiskt taget samtliga medicinska verksamhetsområden. Provetavses inriktas på att "pröva det kliniska omdömet i frekventa realistiskasituationer". och tidigare vidareutbildninghar under ett stort antal år via sina provgrupper i kirurgi och medicin ochpsykiatri svarat för de nuvarande AT-proven. Från dessa provgrupper har visstveksamhet inför ell sammanhållet AT-prov framförts. Som skäl härför anförs attett helt sammanhållet prov ej ger klart utslag för de speciella brister som kanföreligga inom något av ämnesområdena. En kompromiss med såväl problem inomvarje ämnesområde - och därvid givetvis även inom allmänmedicin - som övergripandefrågor skulle kunna vara lösningen. Det har också påpekats att det inte inomnågon högskoleutbildning förekommer en sammanlagd prövning av hela detkunskapsområde som inhämtats . Socialstyrelsenanser dock det vara rimligt att pröva förslaget om ett sammanhållet AT-prov.En bred kunskap om olika examinationsmetoder finns på många håll bland berördaparter. Innehållet i ett samlat kunskapsprov bör bättre kunna testa dekunskaper som krävs i en legitimerad läkares yrkesutövning. Med de tekniskahjälpmedel som och står nll buds- datorer,video, telekommunikation m.m. - torde det nu finnas intressanta Prop.1988/89:138 möjligheter att förnya utformningen av kunskapskontrollen i form avAT-prov. vill dock påpeka risken för tidsutdräkt mellanfullgjort AT och avlagt prov. Denna tidsutdräkt kan komma att uppstå dels avden orsaken att AT-provet kanske inte alltid kan hållas i direkt anslutningtill avslutad tjänstgöring, dels - och huvudsakligen - med anledning av den enskildaläkaren eventuella behov av "inläsningstid". Utredningenanför att ansvaret för att utforma och organisera AT-provet bör läggas påsocialstyrelsen i nära samarbete med företrädare för landstingen och läkarnasorganisationer samt berörda högskoleenheter. Det är angeläget att understrykaatt AT-provet bör pröva de kunskaper, färdigheter och förhållningsätt som AT-läkarentillägnat sig . kan inte acceptera att AT-provetskall ses som en - som LSU 85 anger- "från grundutbildningen senarelagdsluttentamen" i berörda ämnen. Läkarexamen innehåller godkända tentamina idessa ämnen. AT-provet skall enligt uppfattning testa denpraktiska kliniska verksamheten och inte grundutbildningen,även om dess teoretiska innehåll ligger till grund för provet. Det är därförangeläget att sjukvårdens företrädare aktivt medverkar i provets utformning. Socialstyrelsenvill i detta sammhang påpeka att nuvarande regler inte hindrar huvudmännen attför forskare och forskarstuderande i prakfiken förlänga AT-block i form av t.ex.formell halvtidstjänstgöring i syfte att lägga in perioder av forskning.Socialstyrelsen anser det emellertid tillfredsställande att utredningen harunderstrukit vikten av att underlätta för AT-läkare att förena tjänstgöring ochforskning. Det ankommer därvid främst på sjukvårdshuvudmännen att finnapraktiska former för detta inom ramen för anställningsförhållandet. Enligtstatskontorets uppfattning talar övervägande skäl för att legitimation ochbevis om specialistbehörighet bör utfärdas av berörda högskolor på delegationav . För sökande med utländsk utbildning bör dessa frågorkoncentreras till en av dessa högskolor. En sådan förändring medför att ettökat ansvarstagande läggs på berörda utbildningsenheter att bedöma den sökandeslämplighet för yrket. Påsocialstyrelsen ankommer att föra ett aktuellt register över samtliga inom hälso-och sjukvårdens tjänsgörande läkare. En förändrad uppgiftsfördelning mellansocialstyrelsen och utbildningsmyndigheterna när det gäller meddelande avlegitimation och specialistbehörighet medför krav på att uppgift om vem somlegitimerats respektive erhållit specialistbevis meddelas fill socialstyrelsenav respektive utbildningsmyndighet. Merarbetet för högskolorna till följd avdenna uppgift torde vara försumbart. Ansvarsnämndenpekar på att det är väsentligt att endast personer med goda kunskaper och utan alltför stora brister i personligheten betros med legitimafion som läkare. Nämnden vill här peka på personer som gjort sig skyldiga till grov misshandel, grova narkotikabrott och personer med långva riga allvarliga missbruksproblem.