prop · GC03109 · 1988-12-31 00:00:00 — En förteckning över remissinstansemabör bifogas protokollet i detta ärende som bilaga 2. Remissyttrandena finns atttillgå i (Dnr A 6482/88). Regeringenbeslutade att inhämta lagrådets yttrande över de lagförslagsom upprättats inom på grundval av AMS skrivelseoch remissyttrandena. De lagförslag som remitterades till lagrådet bör fogas tillprotokollet som bilaga 3. Lagrådethar i sitt yttrande, som bör fogas till protokollet som bilaga 4, i alltväsentligt godtagit förslagen men ansett vissa redaktionella ändringarerforderliga. Jag behandlar lagrådets yttrande i specialmotiveringen under respektiveparagraf Dämtöver har lagrådets granskning också föranlett vissa andraredaktionella ändringar. Innanjag går in på mina förslag till förändring av ungdomsåtgärder vill jag belysautvecklingen på arbetsmarknaden. Densvenska ekonomin befinner sig i en högkonjunktur med snabb produktionstillväxt, låg arbetslöshet och högt kapacitetsutnytt jande i näringslivet. Detta har inneburit att arbetsmarknaden känne tecknas av en hög efterfrågan på arbetskraft, en stigande sysselsättnings grad och en lägre arbetslöshet än tidigare . 2 Riksdagen1988/89. konjunkturen harförstärkts har arbetsmarknaden förbättrats även för Prop. 1988/89:109ungdomarna. Islutet av 1970- och steg arbetslösheten kraftigt såväl iSverige som intemationellt och speciellt kraftigt för ungdomarna. Stmkturförändringaroch rationaliseringar inom näringslivet innebar också att de traditionellaingångsjobben för de nytillträdande på arbetsmarknaden minskade kraftigt iantal. Detta drabbade ungdomarna hårt med mycket hög arbetslöshet, framföralltför 1819-åringama. På förslag av den socialdemokratiska regeringen infördeslagen (1983:1070) om arbete i ungdomslag hos offentliga arbetsgivare, den s. k.ungdomslagen, som innebar att samtliga 1819-åringar garanterades ett arbeteom minst . Dettahar inneburit bl.a. att ungdomsarbetslösheten i har kunnat hållas nerepå en mycket låg nivå i jämförelse med övriga , trots att arbetsgivamasökande krav på utbildning och yrkeserfarenhet sammanföll i tiden med attungdomskullama var stora och efterfrågan på arbetskraft låg. Ungdomslagenträdde i kraft den och utgör en av hörnstenarna i den s. k.ungdomsgarantin som tillförsäkrar alla ungdomar upp till arbete, praktikeller utbildning. Den urspmngliga garantin har sedermera byggts ut dels med enförlängd garantitid för ungdomar med vissa svårarehandikapp, dels vad gäller själva åtgärdssidan med jobb-sökarklubbar,vägledningsinsatser och inskolningsplatser i det privata näringslivet.Arbetslinjen inom arbetsmarknadspolitiken är särskilt viktig när det gällerungdomar. Den innebär att ungdomarna erhåller lön eller bidrag för enmotprestation i form av yrkes- eller skolarbete. Samhället visar härigenomrespekt och ansvar för sina ungdomar genom att ge alla en möjlighet att delta iarbets- och samhällslivet i stället för att ge dem kontantstöd för sinförsörjning. studerar en allt större andel av ungdomama i åldem 1819år inom det ordinarie skolväsendet. Ungdomarsinträde på arbetsmarknaden kommer emellertid att förändras genom att antaletungdomar i arbetskraftsutbudet väntas minska som arbetskraftsbehovetökar. Företagens behov av att rekrytera ungdomar är mycket stort och kan antasvara betydande också . Dearbetsgivare som har byggt en stor del av sin rekrytering på ungdomarkan nu få uppleva en tilltagande konkurrens om ungdomarna under 1990-talet.Ungdomamas möjlighet att finna och få arbete ökar härmed. Den förändradearbetsmarknadssituationen måste därvid ge arbetsförmedlingen ökademöjligheter att genom aktivt förmedlingsarbete ta tillvara platserna på denreguljära arbetsmarknaden för de ungdomar som tidigare haft svårigheter att fåarbete i konkurrens med andra sökande. Detkommer också att bli viktigt att genom olika insatser av arbetsförmedlingenskapa motivation hos de unga arbetssökande att pröva även för demotraditionella yrken och branschområden. Pågmnd av den förändrade arbetsmarknadssituationen för ungdomar 18 och den förväntadeutvecklingen på arbetsmarknaden är det därför angelä- Prop. 1988/89:109 getatt nuvarande ungdomsåtgärder förändras och bättre anpassas till dessaförhållanden. Detär mot den bakgmnden och på gmndval av AMS förslag som jag i det följandekommer att föreslå ett system som bygger på att s. k. inskolningsplatser kanerbjudas över hela arbetsmarknaden. Systemet bygger på den fömtsättningen attparterna inom den offentliga sektorn i likhet med vad som skett inom detprivata näringslivet träffar kollektivavtal härom. Minaförslag innebär bl.a. att lagen (1983:1070) om arbete i ungdomslag hosoffentliga arbetsgivare bör upphöra och ersättas med en lag om särskilda inskolningsplatserhos offentliga arbetsgivare. Vidare föranleder förslaget vissa följdändringar ilagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring, lagen (1973:371) om kontantarbetsmarknadsstöd, lagen (1982:80) om anställningsskydd, lagen (1976:600) omoffentlig anställning, kommunalskattdagen (1928:370), taxeringslagen(1956:623), lagen (1962:381) om allmän försäkring och lagen (1981:691) omsocialavgifter. Denföreslagna lagen och lagändringarna bör träda i kraft den . Jagvill innan jag närmare går in på de olika förslagen erinra om att den avriksdagen antagna propositionen (prop. 1987/88:102, UbU 31, rskr. 366) omutveckling av yrkesutbildningen i gymnasieskolan, kan innebära att denuvarande tvååriga yrkesutbildningarna i gymnasieskolan förlängs till tre åroch att många ungdomar härigenom kommer att vara när de kommer ut påarbetsmarknaden. Vidarehar regeringen tillsatt en särskild utredare för att göra en översyn av detkommunala uppföljningsansvaret för ungdomar, den s.k. (U1988: II). De förslag till förändring av ungdomsåtgärdernasom jag nu kommer att lägga fram innebär inte att fömtsättningama i direktiventill nämnda utredning kommer att ändras. Ettantal skrivelser angående ungdomsåtgärder har kommit in från bl. a. Hudiksvalls-,Bollnäs- och kommuner. Jaghar i dessa frågor samrått med statsrådet , såsom i regeringenansvarig för ungdomsfrågor. Ungdomslagen,som trädde i kraft , innehåller regler om inrättande av s.k. ungdomslag hos offentliga arbetsgivare för att skapa arbete för dels arbetslösa 18- och 19-åringar, dels svårt handikappade ungdomar . Ungdomslag kan finnas hos statliga verk och myndigheter, kommuner, landstingskommuner, kommunalförbund samt församlingar och kyrkliga samfälligheter. Ytterst har den unges hemkom mun en skyldighet att tillhandahålla arbete i ungdomslag. De ungdomar som länsarbetsnämnden anvisar till arbete i ungdomslag blir anställda hos arbetsgivaren. Lön och övriga anställningsförmåner utgår enligt kollektiv- 19 Arbetstiden skallnormalt vara i genomsnitt . Anvisning till arbete i ungdomslagskall som huvudregel ske senast efter det att den unge har anmältsig som arbetssökande hos arbetsförmedlingen. Till verksamheten lämnasstatsbidrag till arbetsgivaren för lönekostnader samt administrations- och handledarkostnader. För att underlättaungdomars inträde på den privata arbetsmarknaden träffade (), i (LO) och Privatjänstemannakartellen(PTK) en överenskommelse om inskolningsplatser inom detprivata näringslivet. Överenskommelsen innebär att parterna enades om attrekommendera att kollektivavtal om inskolningsplatser träffas på förbundsnivå.Inskolningsplatsema är avsedda för arbetslösa 1819-åringar utan arbetslivserfarenhet.Anställning på en inskolningsplats skall i normalfallet avse högst sex månader.Ungdomama skall erhålla särskild introduktion och inskolning samt fullgöraordinarie arbetsuppgifter i företagen. Till arbetsgivare som anställerungdomar på inskolningsplatser som omfattas av denna Överenskommelse lämnasstatsbidrag med högst av den totala lönekostnaden för ungdomarna i frågaenligt förordningen (1987:8) om bidrag för inskolningsplatser. Antalet ungdomar iungdomslag har minskat successivt bl.a. till följd av detförbättrade konjunkturläget. Vid en jämförelse mellan fjärde kvartalen åren1984 och 1985 samt har antalet ungdomar i ungdomslagminskat från 39400 resp. 31000 till 8 600. Antal ungdomar i ungdomslag åren 19841988 -z".. 5 10 15 20 25 30 35 40 Antalet arbetshandikappadeungdomar sysselsatta i ungdomslag var under /88 i genomsnitt ca1000 . Nära en tredjedel av ungdomama i ungdomslag var sysselsatta däri eller längre. Antalet arbetssökande 1819-åringar utan arbeteuppgick till i genomsnitt ca 6 800 under /88. Dettamotsvarar av samtliga ungdomar i denna åldersgmpp. Vissagmpper ungdomar löper större risk än andra att ställas utanför den reguljära arbetsmarknaden.Man finner dem bland handikappade ungdomar, ungdomar med psyko-socialaproblem, flykting- och invandramngdomar samt ungdomar utan yrkesutbildningeller bland dem som är beroende av den lokala arbetsmarknaden. De ungakvinnornas situation måste härvid särskilt uppmärksammas. De stmkturellaförändringarna på arbetsmarknaden innebär ökade krav på kompetens hosarbetskraften. Det är därför särskilt viktigt att de på arbetsmarknaden nytillträdandeungdomarna har en bra gmnd- och yrkesutbildning. Detta är en fömtsättning föratt de senare under sitt förvärvsliv skall kunna tillgodogöra sig den fort- oehvidareutbildning som sannolikt kommer att krävas av dem för att de skall kunnahävda sig i konkurrensen med andra arbetstagare. De arbetsmarknadspolitiskaåtgärdema med syfte att ge ungdomar större möjlighet att komma in påarbetsmarknaden tillkom då ungdomskullarna var stora ochefterfrågan på arbetskraft låg. har fömtsättningarna förändrats genom attantalet ungdomar i åldem sjunkit och att en allt större andel av demstuderar som arbetskraftsbehovet ökat. Den I december1988 var antalet nyanmälda ungdomar på arbetsförmedlingen ca 4000. Av dessakunde ca 3 000 ta arbete direkt medan ca 1 000 gick vidare till arbetsvägledareför utredning. Av de ca 4000 ungdomar som nyanmäls kan man räknamed att drygt hälften är aktuella för jobb-sökaräktiviteter. Detsamma gällerde ungdomar som varit i ungdomslag eller längre. Av samtliga ungdomar är det som arbetar, som studerar, en del ikombination med arbete, som gör värnplikt, arbetar eller studerarutomlands, vårdar bam m.m. och slutligen som är föremålför arbetsmarknadspolitiska åtgärder. De sistnämnda ungdomarna återfinns iarbetsmarknadsutbildning, på inskolningsplatser, i ungdomslag eller vidarbetsmarknadsinstitut. 2.2 Arbete eller utbildning till alla ungdomar Mitt förslag:Intensifierade arbetsförmedlingsåtgärder sätts in i syfte att förse allaungdomar med arbete på heltid eller utbildning. De ungdomar som inte får arbetepå den reguljära arbetsmarknaden skall kunna erbjudas inskolningsplatser inomhela arbetsmarknaden. Den nuvarande s. k. ungdomslagen avskaffas. AMSförslag: Överensstämmer med mitt. Remissinstanserna:Samtliga remissinstanser är positiva och stödjer förslaget till eii förändradsysselsättningsgaranti. Detta gäller framförallt utgångspunkten att arbetslösaungdomar i första hand genom ett intensifierat förmedlingsarbete, jobb-sökaraktiviteterm. m., skall erbjudas arbete på den reguljära arbetsmarknaden och i andra handstimuleras till fortsatt utbildning. Först i tredje hand skall inskolningsplatserbjudas. sionsverket föreslår attungdomsgarantin tillämpas endast i regioner där Prop. 1988/89:109 ungdomsarbetslöshetenfortfarande är hög men att ungdomar med sociala eller fysiska handikappgaranteras arbete i samtliga regioner. anser att systemetmed inskolningsplatser inte längre fyller något behov då det råder storbrist på arbetskraft. Problem med ungdomsarbetslöshet på enskilda orter börkunna bemästras med rekryteringsstöd. ,, , ,/SR samt /SR-K som i sin helhet stödjer AMS förslag påtalar behovet avsamordning av åtgärder för hela ungdomsgruppen i åldern och hänvisar bl.a.till den tillsatta Skola-Arbete-Utredningen. Skälenför mitt förslag: Arbetsmarknadspolitikens arbetslinje skall även ifortsättningen hävdas i stället för en linje som prioriterar kontantersätt-ningar.Arbete är om möjligt ännu viktigare, när det gäller att motverka social utslagningbland ungdomar. Det är också angeläget att motverka att handikappade ungdomarblir hänvisade till förtidspension för sin försörjning. Arbetslöshet är ensocialt svår situation inte minst för den som aldrig fått inträde i arbetslivet. Ungdomarnasförutsättningar på arbetsmarknaden har förbättrats. 1 den uppkomnasituationen med konkurrens om ungdomarna är det viktigt att ta tillvaraplatserna på den reguljära arbetsmarknaden. Arbetsförmedlingen bör därför haökande möjligheter att anvisa de unga till vanliga anställningar. Detta bör ökaförutsättningarna för intensifierade förmedlingsinsatser i fråga om deungdomar som trots den förbättrade arbetsmarknaden har haft svårt attfå ett arbete. Det intensifierade förmedlingsarbetet skall bl.a. innebära attungdomarna stimuleras att delta i jobb-sökaraktiviteter fram till dess attnågon form av anställning anvisas dem. Attarbetssökande ungdomar deltar i jobb-sökaraktiviteter innebär att de kan stärkasin självkänsla och få ökad kunskap om arbetsmarknadens förutsättningar ochmöjligheter, som förmedlarna får tid att lära känna dem. I sina kontakter med arbetsgivarna kanförmedlaren ge bättre information om den unges utbildning, intressen och övrigameriter. Detta innebär att ungdomarna kommer att kunna prövas mycket noga motreguljär arbetsmarknad innan de anvisas en arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Mittförslag till förändrade ungdomsåtgärder innebär också att de ungdomar, somtrots intensifierade insatser från arbetsförmedlingens sida och trots denökande efterfrågan på arbetskraft inte har kunnat anvisas arbete på denreguljära arbetsmarknaden eller utbildning, i stället skall kunna hänvisas med arbete på heltid. Sådana inskolningsplatser skallfinnas på hela arbetsmarknaden. Inskolningsplatser bör kunna erbjudas antingeni form av en s.k. avtalad inskolningsplats på hela arbetsmarknaden eller i formav en s. k. särskild inskolningsplats hos en offentlig arbetsgivare. Dennuvarande ungdomslagen bör upphävas och ersättas med en lag om särskildainskolningsplatser hos offentliga arbetsgivare. Inskolningsplatsernabör innehålla ett introduktionsprogram som bl. garanterar handledning,information om arbetsmiljö, arbetsplatsförhållanden och systematisk prövningpå skilda arbetsuppgifter. Introduktionen bör varaallsidig och inte specialiserad mot ett visst område. Denna inskolning iarbetslivet bör ge goda förutsättningar för de ungdomar som har svårigheter attfå ett arbete att finna en väg som leder in på den reguljära arbetsmarknaden. Jagkommer i det följande att mera i detalj återkomma till mina förslag. 2.3 Utformning av åtgärderna 2.3.1Intensifierad arbetsförmedling med jobb-sökaraktiviteter Mitt förslag:Intensifierad arbetsförmedling med jobb-sökaraktiviteter skall erbjudasungdomar, som inte direkt kan få arbete på den reguljära arbetsmarknaden,senast efter det att de har anmält sig på arbetsförmedlingen.Utbildningsbidrag skall kunna lämnas till den som deltar i jobb-sökaraktiviteterefter tre veckors arbetssökandetid. Arbetssökandetiden skall normalt inteöverstiga . AMS förslag:Överensstämmer med mitt såvitt avser jobb-sökaraktiviteter med rätt tillutbildningsbidrag efter tre veckors arbetssökandetid. AMS anser emellertid detangeläget att förlänga den nuvarande sökandetiden för attarbetsförmedlingen skall få mer tid för att arbeta fram positiva lösningar förde unga innan sysselsättningsgarantin träder i kraft. Remissinstanserna:Garantins utformning i sin helhet tillstyrks av samtliga som avgivit yttrande.Den föreslagna förlängda arbetssökandetiden anser dock skolöverstyrelsen.Svenska kommunförbundet, och Svenska föreningen för studie- ochyrkesvägledning vara negativ för de ungdomar som är i störst behov av en positivsysselsättning. Skälen för mitt förslag:Deltagande i jobb-sökaraktiviteter ger enligt min mening de ungdomar, som integenast kan erbjudas reguljärt arbete, bra tillfälle att få ny värdefull kunskapom möjligheter och villkor på arbetsmarknaden samt att skaffa sig en bättrekunskap i att söka arbete. Därigenom kan den unge motiveras att t. ex. prövaalternativ som han eller hon tidigare inte tänkt på, såsom fortsatt utbildningeller arbete även på för dem otraditionella delar av arbetsmarknaden. De arbetssökandeungdomarna bör därför, senast efter tre veckors sökandetid, erbjudas dessaaktiviteter i form av studiebesök vid företag och skolor, information ochvägledning både enskilt och i grupp m. m. Arbetsförmedlingen harsedan budgetåret 1985/86 fått resurser motsvarande 150 tjänster förhandledarinsatser för ungdomslag. Dessa resurser bör bl. a. kunna utnyttjas föratt genomföra de nu föreslagna jobb-sökarak-tiviteterna. Individuellahandlingsplaner bör utarbetas för deungdomar som inte direkt kan få arbete och skall under helaförmedlingsarbetet fortlöpande revideras, utifrån den unges Prop.1988/89:109 nyvunna kunskaper och erfarenheter samt personliga utveckling, tilldess denne fått en fast förankring på arbetsmarknaden. Detär enligt min mening viktigt att arbetsförmedlingen vid upprättandet av denindividuella handlingsplanen tillsammans med den unge tar upp en diskussionockså om behovet av fortsatt utbildning. Härvid bör förmedlingen utreda omsvårigheten att få arbete beror på bristande yrkesutbildning eller på att denarbetssökande har en utbildning som inte är anpassad till arbetsmarknadensbehov. Arbetssökandetideninnan rätten till arbete i ungdomslag inträder är enligt nuvarande lag treveckor. Därutöver kan den unge få delta i jobb-sökaraktiviteter underanställningstiden med bibehållen lön. Ilikhet med AMS anser jag att det kan ligga ett värde i att något förlänga den tidunder vilken ungdomarna aktivt skall söka arbete. kan också enkartläggning av den unges bakgrund och fömtsättningar äga rum. Jag föreslår därföratt arbetssökandetiden innan en inskolningsplats bör komma i fråga föriängsnågot. Den bör dock normalt inte överstiga . En är dockmotiverad för de ungdomar som går ut skolan på vårterminen. Jag föreslår attdenna grupp inte skall anvisas en inskolningsplats före samma årsom skolutbildningen avslutades. De nyutbildade ungdomarna bör söka arbete på den reguljära arbetsmarknaden. kan enviss-tidsanställning leda till en tillsvidareanställning eller ge meriter som underlättaratt få anställning hos en annan arbetsgivare. Undantag bör dock naturligtviskunna göras om särskilda skäl föreligger och efter en prövning i det enskildafallet. Undantag kan främst vara aktuella för arbetshandikappade. Föratt den utökade tiden som arbetssökande skall kunna utnyttjas på bästa sätt böraktiva åtgärder från arbetsförmedlingen sättas in i enlighet med vad jag nysshar anfört. På samma sätt som bör den arbetssökande efter en viss tidvara berättigad till ett ekonomiskt stöd. Jag föreslår att detta stöd ges iform av ett utbildningsbidrag motsvarande det som lämnas vidarbetsmarknadsutbildning. Rätten till bidrag bör inträda tidigast tre veckorefter det att den unge har anmält sig som arbetssökande och bidraget lämnasunder förutsättning att han eller hon deltar i de av arbetsförmedlingenerbjudna jobb-sökaraktiviterna. I de fall ungdomarna har slutat skolanoch anvisning alltså regelmässigt kommer att ske efter , börutgångspunkten för beräkning av kvalifikationstiden för utbildningsbidraganpassas till detta. Närmare föreskrifter om villkoren för bidrag bör fåmeddelas av regeringen. Mittförslag: Avtalade inskolningsplatser skall kunna inrättas hos arbetsgivare inombåde den privata och den offentliga sektorn. De avtaladeinskolningsplatserna skall ge arbetsgivaren rätt till statsbidrag om högst 50%av lönekostnaden under sex månaders anställning. Denna tid bör kunna förlängas,om det finns särskilda skäl. AMS förslag:Överensstämmer i stort med mitt. AMS föreslår dock att det bör finnas möjligheti det enskilda fallet, t. ex. när det enda återstående altemativet är ensärskild inskolningsplats, att lämna ett högre statsbidrag för att få tillstånd den insats som svarar mot den enskildes behov. Remissinstanserna:Samtliga remissinstanser som har yttrat sig har tillstyrkt förslaget.Arbetstagarorganisationerna har förklarat sig beredda att teckna avtal därsådana inte finns. /SR-K anför att även om parterna är beredda att träffaavtal är det omöjligt att på förhand ange när sådana avtal kan träffas ochvilket innehåll de kommer att få. Svenska Kommunalarbetareförbundetunderstryker vikten av att avtal om inskolningsplatser kommer att finnas påhela arbetsmarknaden. Om sådana platser skall kunna ersätta ungdomslagen måsteplatser kunna erbjudas inom såväl det privata näringslivet som den offentliga sektom.Svenska arbetsgivareföreningen kommer att verka för att inskolningsplatserinrättas på områden där avtal finns. Då behovet av inskolningsplatser kommer attvara begränsat anser man inte att reformen behöver villkoras av att avtalträffas på samtliga förbundsområden. framhåller attnågra särskilda branschavtal ej krävs, utan endast lokal överenskommelse.Svenska kommunförbundet påtalar vikten av att beslut föreligger föreungdomsgarantins ikraftträdande för att erforderligakollektivavtal skall kunna slutas . Skälenför mitt forslag: De avtalade inskolningsplatser som kan erbjudas de ungainom näringslivet ger enligt min mening den unge en unik möjlighet att få nyakunskaper, erfarenheter och meriter. Därigenom förbättras den unges möjligheteratt få ett arbete på den reguljära arbetsmarknaden. på eninskolningsplats skall den unge nämligen ha rätt till introduktion ochinskolning på arbetsplatsen. Det är därför min bestämda uppfattning attmöjligheten att erhålla en inskolningsplats av denna typ nu bör utvidgas tillatt avse även arbetsplatserna inom den offentliga sektom. Föratt ge de arbetssökande ungdomarna tillgång till hela arbetsmarknaden är detalltså viktigt att inskolningsplatser kan anvisas inom såväl den offentliga somden privata sektorn. Företrädare för arbetsmarknadens parter inom denoffentliga sektorn har inom AMS' styrelse, liksom i sina remissvar, förklaratsig beredda att träffa avtal liknande dem som träffats inom delar avnäringslivet för de nuvarande inskolningsplatsema. De måste därmed enligt minbedömning anses ha påtagit sig ett ansvar för att ett tillräckligt antal inskolningsplatserfinns att tillgå för de ungdomar som inte kan erbjudas arbetepå den reguljära arbetsmarknaden. Jag räknar med att erforderiiga avtal kanträffas före den . Det är emellertid enligtmin mening också viktigt att det inom det privata näringslivet slutskompletterande avtal så att ett tillräckligt antal inskolningsplatser kommeratt finnas inom alla branscher. Det bör ankomma på parterna att avtala ominskolningens omfattning och inriktning. Det bör vara arbetsgivaren och berördafackliga organisationer på arbetsplatsen som tillsammans medarbetsförmedlingen planerar innehållet i inskolningsplatsen i det individuellafallet. Jag fömtsätter emellertidatt arbetsgivarna i det goda konjunkturläge som råder, med det storaarbetskraftsbehovet, tar sitt ansvar för ungdomama och i första hand erbjuderdem reguljärt arbete. De arbetsgivare somanställer ungdomar på avtalade inskolningsplatser bör liksom få statsbidragmed högst av den totala lönekostnaden för den anställde under sex månadersanställning. Vid bestämmande av statsbidragets storiek bör hänsyn tas till attbidraget skall avse kostnader för introduktion och inskolning, medanarbetsgivaren bör stå för lönekostnader när det gäller produktiv arbetstid. Omdet finns särskilda skäl bör emellertid tiden kunna föriängas, dock högst . Mittförslag: Ungdomar som inte har kunnat erhålla arbete på den reguljäraarbetsmarknaden, utbildning eller anvisning till en avtalad inskolningsplatsskall anvisas till arbete på särskilda inskolningsplatser. Särskildainskolningsplatser skall innebära heltidsarbete. De skall anordnas hosoffentliga arbetsgivare med vilka länsarbetsnämnden träffat överenskommelse.Ytterst skall länsarbetsnämnden kunna rekvirera erforderliga särskildainskolningsplatser hos den unges hemkommun.