prop · GC0316 · 1988-12-31 00:00:00 — Det gäller dövpräster ochutlandskyrkoherdar, och det beror på attdessa överförs till den rikskyrkliga organisationen. Utskottet konstaterar att frågan om deltagandet i biskopsvalen för prästerna i denrikskyrkliga organisationen inte ärtillfredsställande löst ur principiell synpunkt. Också detta böremellertid kunna bearbetas vid en senare översynav biskopsvalslagen. En fråga som enligt utskottets meninginte bör avvakta en sådan översyn är frågan om denya pastorsadjunkternas möjlighet att delta i ett biskopsval.Motsvarande gäller för den som enligt den föreslagna nya 8 p. övergångsbestämmelsernatill prästanställningslagen (1988:184) behåller en pastoratsadjunktsbefattning under övergångstiden.Enligt utskottets mening bör alla som innehar en sådan prästtjänst ha rättatt delta i ett biskopsval. För varje inrättad tjänstbör stiftsfullmäktige utse en elektor för lekmännenjämte suppleant. Utskottet har utarbetat tillägg till det av regeringen framlagda lagförslaget i enlighet med vad som har sagts (bil. Utöver vad utskottet nu har anfört, har utskottet inte några invändningarmot regeringens förslag. Utskottet är därmed berettatt tillstyrka de föreslagna ändringarna i biskopsvalslagen, med det gjorda tillägget. I en rad författningarfinns valbarhets- och andra behörighetsvillkor,som bl.a. innefattar kravet på attledamoten eller befattningshavaren skall vara myndig. I proposition 1987/88:124om god man och förvaltare föreslås attinstitutet omyndigförklaring avskaffas vid utgången av år1988. I stället införs en utbyggd form för godmanskap som benämns förvaltarskap. I regeringens skrivelse redogörs närmare för innebördeni den föreslagna reformen. I anslutningtill denna redogörelse föreslås att behörighetsvillkoren för ledamöter av ett domkapitel, samt av centralstyrelse och kyrkomötetsbesvärsnämnd anpassas till den föreslagnareformen. 1988/89:16 Bilaga 3 Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Utskottet vill vidare tillägga att det inte heller har något att erinra mot att motsvarande anpassning sker för de valda ledamöternai stiftsstyrelsen och egendomsnämnden genomen ändring i församlingslagen. Utskottet tillstyrker också att orden "prästerliga tjänster" byts ut mot "prästtjänster"i 11 § lagen om . I regeringens skrivelse har lämnats förslagom vissa smärre kompletteringar till denantagna men ännu inte ikraftträdda kyrkofondslagen (1988:182). - en skyldighet för stiftsstyrelsen att preliminärt avisera pastoraten om ett aktuellt strukturbidrag - att bestämmelser om överklagandeav beslut enligt kyrkofondslagen in i lagen - att vissabidrag enligt äldre ordning övergångsvis skallkunna utgå även , samt - en möjlighet förde nya stiftssamfälligheterna att övergångsvis för kunnafå stiftsbidrag till samtliga förvaltningskostnader. Utskottet tillstyrker förslagen. När den nya prästanställningslagenträder i kraft skalldet inte längre finnas prästtjänster somkyrkoadjunkt eller pastoratsadjunkt. I regeringens skrivelse lämnas en redogörelse för övergångsvisa konsekvenser för främst pastoratsadjunkterna - och i någon mån i fråga om kyrkoadjunkternas tjänstebenämning.Här lämnas också ett förslag till övergångslösning, som återfinns i proposition 1987/88:31, men som inte överensstämmermed vad som regeringen anförde i sin skrivelse 1987:1 tillkyrkomötet. Detta senare är skälet till attregeringen nu återkommer till kyrkomötet i ärendet.I sak föreslås en övergångslösning som innebär att pastoratsadjunkturerna får finnas kvar till utgången av , men dras in om de blir lediga. De som är pastoratsadjunkter åläggs i lagatt fullgöra motsvarande arbetsuppgifter hos stiftssamfälligheten. Lönekostnadernaskall betalas av stiftssamfälligheten. Ifråga om kyrkoadjunkterna föreslås att tjänstebenäraningenändras till komminister . Utskottet tillstyrker förslagen. För förvaltningen av och egendom gäller särskildaföreskrifter. En redogörelse fördetta och för reglernas historiska bakgrund lämnas i regeringens skrivelse. 1988/89:16 Bilaga 3 skrivelsen föreslås ett antal ändringari den nya lagen (1988:183) om förvaltningenav kyrklig jord - i 7, 16 och 22 §§ samttvå tillaggsparagrafer och en ny övergångsbestämmelse. Den nya regleringen syftar till att ge särbestämmelser om förvaltningen av egendom och omdomkyrkorådet i . att domkyrkorådetsjälvt och inte egendomsnämnden skall besluta om försäljning ochbyte av fastigheter samt om upplåtelserav sådana rättigheter som tomträtt, servitut m.m., samt att domkyrkorådeti skall bestå av de självskrivna ledamöterna,biskopen och domprosten samt ytterligare av en ledamot, utsedd av kyrkorådet i domkyrkoförsamlingenoch två ledamöter, utsedda av stiftsfullmäktige. Utskottet har tagit del av de remissyttranden vilka haravgivits över den promemoria som ligger tillgrund för regeringens skrivelse i bl.a.denna del (bil. Utskottet tillstyrker förslagen.Såsom kammarkollegiet och stiftsnämnden i har anfört i sina yttranden bör 18 § i lagen (1988:183) om förvaltningen av kyrklig jord justeras med hänsyn till det ansvar som tillkommer kammarkollegietresp. Utskottet har utarbetat ett tillägg till lagförslaget i enlighet med vad som nuhar sagts (bil. Med den nya lagen (1988:183) om förvaltningen av kyrklig jord försvinner boställsnämnderna slutligt. I regeringens skrivelse lämnas en redogörelseför olika synpunkter, som vid kyrkomötes-och riksdagsbehandling av frågan har kommit fram. Bl.a. redovisas dels kyrkomötesbeslut att avslå en motion om bibehållande av boställsnämnderna (KL 1987:5), dels behandlingen av en fempartimotioni , som bl.a. syftade till att öppnamöjligheten för stiftsfullmäktigeatt inrätta lokala egendomsnämnder (mot. 1987/88:K26 ). har uttalat attregeringen bör redovisa överväganden idenna fråga under nästa ,så att regler om lokala egendomsnämnder kan trädai kraft , vilket ärsamtidigt med att den föreslagna lagen om förvaltningen av kyrklig jord träder i kraft. Regeringen anmäler i sin skrivelse detta ärende förkyrkomötet och anger saintidigt att,eftersom frågan kräver ytterligare utredning, det inte har varit möjligt att nu läggafram några förslag. I motionen beklagas detta förhållande och påpekas att de lokala egendomsnämnderna nu kommer för sent för att hinna fånga upp den kompetens som f.n. finns i stiftsnämnder och boställsnämnder närdessa upphör. Motionen anvisar två utvägar:antingen kan man skjuta på lagens ikraftträdande och behållastiftsnämnder och boställsnämnder ellerockså kan kyrkomötet nu ta initiativ till att ändra lagen om förvaltningen av kyrklig jord i enlighet medriksdagens beslut. Utskottet hänvisar i första hand till sin tidigare intagna ståndpunkt angåendeboställsnämnderna (KL 1987:5). I stort sett samma synpunkter kan enligtutskottets mening läggas på frågan omlokala egendomsnämnder. Utskottet avstyrker bifalltill motionen. 3 UTSKOTTETS HEMSTÄLLANUtskottet hemställer 1. beträffande lagen om biskopsval att kyrkomötet medanledning av regeringens skrivelse 1988:1 hos regeringen anmäler att kyrkomötettillstyrker 3 och 10 §§ i det genom skrivelsen framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1963:633 ) om biskopsval och hos regeringen anhåller att 2, 5 och 6 §§ samt en ny övergångsbestämmelse ges i bilaga 2 såsom Utskottets förslagbetecknade lydelse, 2. beträffande vissa behörighetsvillkormm att kyrkomötet medanledning av regeringens skrivelse 1988:1 hos regeringen anmäler att kyrkomötettillstyrker de framlagda förslagen till ändringar i lagen (1982:942) om , lagen(1982:943) om kyrkomötet och domkapitelslagen(1988:181), 3. beträffande kyrkofondslagen mm att kyrkomötet medanledning av regeringens skrivelse 1988:1 hos regeringen anmäler att kyrkomötettillstyrker det framlagda förslaget tilländring i kyrkofondslagen(1988:182), 4. beträffande domkyrkorådet i och fastigheter att kyrkomötet medanledning av regeringens skrivelse 1988:1 hos regeringen anmäler att kyrkomötettillstyrker det framlagda förlaget till ändring i lagen (1988:183) om förvaltningen av kyrklig jord och hos regeringen anhåller att dessutom 18§ i lagen (1988:183) om förvaltningenav kyrklig jord ges i bilaga 4 såsomutskottets förslag betecknade lydelse, 5. beträffande prästanställningslagen att kyrkomötet medanledning av regeringens skrivelse 1988:1 hos regeringen anmäler att kyrkomötettillstyrker det framlagda förslaget tilländring i prästanställningslagen(1988:184), samt 1988/89:16 Bilaga 3 6. beträffande lokala egendomsnämnder att kyrkomötet medanledning av regeringens skrivelse 1988:1 och med avslag på motion 1988:41 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet har anfört. Närvarande: ,ordf., *, , , ,, , , , , ,, , och . Biskoparna Gärtneroch har deltagit i överläggningen. * Ej närvarande vidslutjusteringen. Läronämndensyttrande P'°p '' med anledning av regeringens skrivelse 1988:1 har för yttrande överlämnats RegSkr 1988:1. haringen erinran från lärosynpunkt mot förslagen i skrivelsen. den 15 augusti1988 På Läronämndens vägnar Närvarande:ÄrkebiskopBertil , ordförande, biskop ,biskop , biskop ,biskop , biskop , biskop , biskopKrister , , CarolineKrook, Per och . Prop.1988/89:16 Bilaga 3 Lag om ändring i lagen (1963:633) om biskopsval Val av annan biskop änärkebiskop skall förrättas av envalkorporation som består av - präster som för valet innehar i stiftet inrättade tjänstersom domprost, kyrkoherde, komminister, stiftsadjunkt eller kontraktsadjunkteller enligt förordnande uppehåller obesatta sådanatjänster, - särskilt utsedda elektorer för stiftets lekmän Val av annan biskop änärkebiskop skall förrättas av envalkorporation som består av - präster som för valet innehar i stiftet inrättade tjänstersom domprost, kyrkoherde, komminister, stiftsadjunkt, kontraktsadjunkt ellerpastorsadjunkt eller enligt förordnandeuppehåller obesatta sådana tjänster, - särskilt utsedda elektorer för stiftets lekmän Istift där det finns diakonianstalter, ingår i valkorporationen dessutom de präster som för valet äranställda som föreståndare för sådana anstaler. I varje pastorat utses elektorer till det antal, som motsvararantalet i pastoratet inrättade tjänster som domprost, kyrkoherde och komminister medundantag av sådana tjänster som ärobesatta och inte uppehålls enligt förordnande. För elektorerna skall utses lika många suppleanter. I varje pastorat utses elektorer till det antal, sommotsvarar antalet i pastoratet inrättadetjänster som domprost, kyrkoherde ochkomminister med undantag av sådana tjänster som ärobesatta och inte uppehålls enligt förordnande. I en stiftssamfällighetutses elektorer till det antal som motsvarar antalet i stiftssamfälligheten inrättadet.jänsterr som stiftsadjunkt,kontraktsadjunkt eller pastorsadjunkt med undantag av sådana tjänstersom är obesatta och inte uppehålls enligt förordnande. För elektorerna skall utses lika många suppleanter. 1988/89:16 Bilaga 3 består av en enda församling skall elektorerna och deras suppleanter väljas avkyrkofullmäktige eller av kyrkorådet, om kyrkofullmäktigeinte finns. består av två eller flera församlingar skall elektorerna och deras ersättare väljas avkyrkofullmäktige eller församlingsdelegerade i pastoratet. Om kyrkofullmäktige ellerförsamlingsdelegerade inte finns i pastoratet skall valet i stället förrättasgemensamt av de kyrkoråd som finns i församlingarna i pastoratet.Valet skall ske inför ordföranden i kyrkorådet i den av församlingarna,som har det största antalet röstberättigade kyrkomedlemmar. Ivalet av elektorer får inte delta präster som ingår i valkorporationenvid biskopsvalet. består av en enda församling skall elektorerna och deras suppleanter väljas av kyrkofullmäktigeeller av kyrkorådet, om kyrkofullmäktige inte finns. består av två eller flera församlingar skall elektorerna och deras ersättare väljas avkyrkofullmäktige eller församlingsdelegerade i pastoratet. Om kyrkofullmäktigeeller församlingsdelegerade inte finns i pastoratet skall valet i stället förrättasgemensamt av de kyrkoråd som finns i församlingarna i pastoratet.Valet skall ske inför ordföranden i kyrkorådet i den av församlingarnasom har det största antalet röstberättigade kyrkomedlemmar. Stiftsfullmäktige utserelektorerna och deras suppleanter i stiftssamfäl1igheten. Ivalet av elektorer får inte delta präster som ingår i valkorporationenvid biskopsvalet. Det som sägs i 2. Soch 6 86 om stiftspräster och elektorer för dessa gällerintill utgången av även med avseende på den somenligt 8 p. övergångsbestämmelsen till prästanställningslagenn988:184> tjänstgör Prop.1988/89:16 Bilaga 3 överpromemoria med förslag till bestämmelser bl.a. beträffande domkyrkorädet i . Handläggare: tel: Prop.1988/8916 Bilaga 3 KY 453/88 Promemoria angående1867 ärs kungörelse angående landgille och städja samt bestämmelser om domkyrko rädet i m.m., avgiven av enarbetsgrupp inom (C 1987:C) Remissyttranden (3 kopior torde sändas med) skall vara inkomna senast den 20 juni1988. Bereds tillfälleatt yttra sig: 2. svenska kyrkanscentralstyrelse 3. domkapitleti ("< ' '-.-> .-U) 4. stiftsnämnden i 5. stiftsnämnden i 6. domkyrkorådet i 7. kyrkorådet i Prop.1988/89:16 Bilaga 3 Förslagtill lag om landgille och städja samt KY453/88, remiss Kammarkollegiettillstyrker att kungl brev angående landgille och städja för vissakyrkolägenheter i , och ersätts medden föreslagna lagen. iLund förvaltar tillgångar som enligt balansräkning uppgicktill . Jordbruksfastigheternas taxeringsvärdeuppgick till ca och arealen till 3 564 ha. Dessa fastigheter var utarrenderade- ett 60-tal som gårdsarrenden och ett 30-tal som sidoarrenden - ocharrendeinkomsterna uppgick till ca . Bland övrigatillgångar av betydenhet kan nämnas stadsfastigheter taxerade till ,banktillgodohavanden om och aktier med ett bokfört värde om (kursvärdet ). Den nuvarande förvaltningsformenför egendom har visat sig vara mycket effektiv. Detärviktigt att domkyrkorådet även får en sådansammansättning och sådana arbetsformer att rådet kanarbeta effektivt och självständigt. Utredningen framhåller också att rådet bör ha en särskild ställningoch dess egenskap av styrelse för en självständig stiftelse bör markeras. stannar för att föreslå att de två ledcimöter, som utses av stiftsnäimnden, skallväljas av stiftsfullmäktige motiveras detta med att det är angeläget attbehålla den nuvarande stiftsanknytningen. Kammarkollegiet anser attstiftsanknytningen är väl tillgodosedd genom att tre av de fem ledamöterna harsådan anknytning -biskopen och domprosten är självskrivnaledamöter och en ledamot skall utses av kyrkorådet i . Prop.1988/89:16 Bilaga 3 Enligtkollegiets mening är det angeläget att domkyrkorådet får en sådansammansättning att rådet som en statlig myndighet med ansvar för Lundsdomkyrka och dess egendom kan arbeta självständigt. Stiftsfullmäktige skall enligt 5 § lagen(1988:183) om förvaltningen av kyrklig jord välja egendomsnämndensledamöter. Om fullmäktige får uppgiften att välja två avdomkyrkorådets ledamöter, ligger det nära till hands att dessa väljs blandegendomsnämndens ledamöter. Med en sådan personunion - och även omstiftsfullmäktige utser andra ledamöter avdomkyrkorådet - finns det risk förintegrering av arbetet mellan nämnden och domkyrkorådet och att rådets självständighet försvagas. Förslaget idenna del strider mot förslaget i övrigt som syftar till att göradomkyrkorådet självständigt i förhållande till stiftets egendomsnämnd i fråga om förvaltningenav den kyrkliga jorden och som innebär att de båda organen blir parallellt och fristående frånvarandra direkt underställda kammarkollegiet. fastigheterkommer att förvaltas enligt bestämmelserna i lagen (1988:183)om förvaltningen av kyrklig jord och enligt den förordningom förvaltningen som väntas träda i kraft . I 11 § i lagenslås fast att förvaltningen av domkyrkors fastigheter skall inriktaspå att egendomens avkastningsförmåga tas till vara på ekonomiskt bästa sätt samtatt naturvårdens och kulturminnesvårdensintressen skall beaktas i skälig omfattning. Med den målsättningen är detviktigt att det i domkyrkorådet finns ledamöter med speciella kunskapersom garanterar att förvaltningen även blir effektiv och att detekonomiska utfallet blir gott med inriktning på bästa möjligaekonomi för . Även i den organisation på lokal-och stiftsplanet, som genomförs , har kammarkollegiet som central förvaltningsmyndighetett ansvar för verkställigheten av bestämmelserna i lagen och förordningenom förvaltningen av kyrklig jord. Enligt 56 § i förslagettill ny förordning (DsC 1987:11) fårkollegiet meddela ytterligare föreskrifter om verkställigheten av lagen(1988:183) om förvaltningen av kyrklig jord och 'förordningen.Ävendetta är en omständighet som bör vägas in vid val av lämplig instans som skall utsetvå av ledamöterna i domkyrkorådet. framgår att en majoritet av ledamöterna idet nuvarande domkyrkorådet förordat att kammarkollegiet får tilluppgift att utse två ledamöter i rådet. Vid en bedömning av lämpliginstans för val av dessa ledamöter måstegivetvis majoritetens åsikt tillmätas stor betydelse. Prop.1988/89:16 Bilaga 3 Viden bedömning av de olika beaktansvärda faktorerna finner kollegiet att övervägande skäl talar för attkammarkollegiet skall utse två ledamöter i domkyrkorådet. Xndringari lagen (1988:183) om förvaltning av kyrklig jord m m iLund skall enligt förslaget förvalta fastigheter enligt deregler som gäller för egendomsnämndens förvaltning av domkyrkas fastigheter i de övrigastiften. Detta kräver vissa ändringar i den kyrkliga förvaltningslagstiftningen.Utöver de förslag till ändringar i den kyrkliga förvaltningslagen,som utredningen föreslår behöver även 18 § i lagen ändras. skall alltid enligtsista punkten i paragrafen pröva frågor om dispositionsändringar till följd avatt ett självständigt jordbruk är bärkraftigteller att ett sådant jordbruk inte kan bestå. Om en sådan fråga rör någon avLunds domkyrkas fastigheter eller en kyrkofondsfastighet, bör frågannaturligtvis avgöras av domkyrkorådet i resp kammarkollegiet. Somen följd av ändringarna i lagen måste förslagettill ny förvaltningsförordning (DsC 1987:11 Nya kyrkliga förordningarm m) ses över. Dettayttrande har beslutats av generaldirektören i närvaro av avdelningschefenJohansson och kammarrådet Dahnell, föredragande. Kopiaför kännedom till domkyrkorådet i för FÖRSAMLINGS- OCH PASTORATSFÖRVALTNING Prop.1988/89:16 Bilaga 3 Remissyttrande överpromemoria angående kungörelseangående landgille och städja samt bestämmelserom domkyrkorådet i m.m.. avgiven av enarbetsgrupp inom C:1987:C Ert dnr KY 453/88 nämndför församlings- och pastoratsförvaltningfår på uppdrag av avge följande remissytrande över rubricerad promemoria. Av utredningspromemorian framgår att det inom kammarkollegiet pågår enutredning om en avveckling av bl a rättsinstitutetlandgille. Nämnden förutsätter attdenna utredning arbetar på ett sådant sättatt en snabb och effektiv avveckling av detta rättsinstitut kommer till stånd.Mot denna bakgrund ifrågasätter nämnden behovet av en ny lagstiftninginom området. För den händelse att man fråndepartementets sida ändå är nödvändig har nämnden inga synpunkter på det föreliggandeförslaget till lagstiftning. Nämnden avstår från yttrande över det remitterade förslaget vad gäller ändring i lagen om förvaltning avkyrklig jord (1988:000) och förordning medinstruktion för domkyrkorådet i m.m.. Svenska k-yrkans nämndför församlings- och pastoratsförvaltning >o> 17l| 221 01 lun« T*l. Prop.1988/89:16 Bilaga 3 1988 -06-23 Dnr.- Promemoria (C 1?87:C) angående kungörelse angåendelandgille och städja samtbestämmelser om domkyrkorådet i m m RemlSL '988-05-05 KY 453/88 Avgifter i saaband med äboombyte på vissa kyrkojordar Stiftsnännden harinte någon erinran mot den föreslagna lagregleringen om att egendomsnämnden och i sista hand. kammarkollegiet bestämmer ifrågavarandeavgifter. Utan en anmälan frän i bästa fallpastoratet om att en avgiftsandring ar aktuell, torde någon prövningemellertid inte komma till stånd. Domkyrkorädet 1 m m Nar domkyrkorådetsjalv kommer att bestamma villkoren förjordbrukens utarrendering och förajordagarens talan i tvister om sådanavillkor, ar det enligt stiftsnamndens mening mycket viktigt att det finns rådsledamötermed sakkunskap i inte bara jordbruk utan också Juridik. Endast i undantagsfall skall utomstående experter pådessa områden behöva anlitas. Om domkyrkorådet själv ocksäfår hand om upplåtelse av vissa andra rättigheter (något som stiftsnämnden inte har någonerinran mot) och f Orsaljningsf rägorna,är det helt nödvändigt attbibehålla den nuvarande kompetensnivån. I förstahand bör därför kompetenskraven anges i lagen. Iandra hand kan stifts-nämnden tänka sig att sakkunskapen tryggas genom att de två ledamöternaoch deras suppleanter utses av kammarkollegiet efter hörande eller förslagav stiftssamfälligheten. Förmodligen av förbiseende färegendomsnämnden inflytande över arrendefrågornasåtillvida att nämnden i frågaom allt kyrkligt jordbruk skall kopplas in t ex vid nedläggning av ett självständigt jordbruk (18 S nya lagen). Något skälatt pä detta sätt inskränkadomkyrkorädets (och kammarkollegiets) rådighet överarrendesättningen kan stiftsnännden inte finna. Däremot vill stiftsnämnden starktifrågasätta förslaget att från egendomsnämndensprövning undanta frågorna om försäljning och byte av jordbruksfastigheter. Strukturrationaliseringen av den kyrkliga jorden är i hög grad en fråga om köp,försäljning och byte av fast egendom. Enligt 3 § förordningen(1971:862) med instruktion för stiftsnämnderna åliggerdet en stiftsnämnd särskilt att verka för bl a sådan rationalisering. Till skillnad fränarbetsgruppen kan stiftsnämnden inte finna någon given anledning att inte låta egendomsnämndenpröva frågor om byte och försäljning av dorakyrkans fastigheter. Utredningsförslaget innebäratt rationaliseringen splittras helt i strid mot en bärande princip om samordning lagreform om den kyrkliga jordens förvaltning. 8 1988/89. Prop.1988/89:16 Bilaga 3 I förening med ett byte förekommer vanligen en mellanlikvid- för' att, utjämnaen värdeskillnad. För att medel ur fästighetsfori4,;; skall kunna komma till användning förändamålet genom beslut av egendomsnämndeneller domkyrkorädet (och inte som f n avkammarkollegiet), föreslår stiftsnämnden ändrade föreskrifter om medelsanvändningen vid inköp i anslutning till 26 § nya lagen. Enligt 2 S 1971 ärsbestämmelser om förvaltningen av och egendomskall domkyrkorädet svara för underhälloch skötsel av i . Biskopshuset i med tillhörande gärdsflygelär belägen pä fastighet Bispen 1. Ocksä kyrkofondsfastigheten 10 har i vissa fallkommit att inräknas i biskopsgärdens planterade område. I kommande närmareföreskrifter om hur egendomsnämndens åliggandenbeträffande biskopsgärden skall utförasbör det inte råda någon osäkerhet om innebördenav benämningarna biskopsgärden i och biskopshuset i . Yttrandet har beslutats av lantmästaren , kontrakts prosten , bankdirektörenBritt-Marie och lant brukaren . Föredragände har varit tjf stiftssekreteraren . Datum (30) Prop.1988/89:16 Bilaga 3 Dnr Ö 5/88 JBnr E 2/27 lt\k. Yttrande över promemoria a-ciående kungörelse angående landgille och städja samt bestämmelser om domkyrkorådet m m, avgiven av en arbetsgrupp inom (C 1987:C) KY 453/88 , som beretts tillfälle att yttra sig över rubricerade promemoria, tillstyrker förslaget till lag om landgille och städja för vissa församlingskyrkors fastigheter i Lunds och . vill emellertid anmärka att nämndens kentakt med landgillen senast berört markegång för vissa pastorats räkning. Vid handläggningen av detta yttrande har deltagit undertecknad biskop såsom ordförande samt ledamöterna hemmansägaren , prosten , fastighetsrådet och fastighetschefen . Föredragande: byrådirektör . 1988/89:16Bilaga 3 Remiss KY 453/88 Krafts torg 12 223 50 Tel /15 95 00 Ink.1988 -06-20 Dnr.- ' ' . I anledning av remiss av promemoria rörande bl a bestämmelserom domkyrkorädet i får domkyrkorådet- som inte finner anledning att yttra sig överpromemorians innehåll i övrigt -anföra följande. ären av ålder bestående stiftelse, och domkyrkorådets uppgift såsomförvaltande organ för denna har månghundraårig tradition.