prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — Del beslut som riksdagenfattade med anledning av proposifionen innebär ätt dessa familjer förnärvarande inte kan erhålla bilstöd. Jag konstaterade i proposifionen attfrågan om eventuella förbättringar i detta avseende borde prövas efler del attde nya bilstödsreglerna hade införts. delade min uppfattning (SfU23, rskr. Enligt min mening finnsdet starka skäl att redan nu förbättra och utveckla bilstödel på denna punkl. Jag anser således all bilslöd fortsättningsvis även bör kunna lämnas till föräldrar med hemmaboende vuxna barn, som fill följd av varaktigt funkfionshinder har väsentliga förflyltningssvårigheter. I linje med de regler som gäller, bör ett sådant bilstöd kunna utgå lill föräldrarna även i de fall där deras vuxna barn bor i gruppbostad eller på institufion , men regelbundet vistas i föräldrahemmet . Bilstöd tillfamiljer i dessa situafioner bör, i likhet med vad som gäller för Prop.1988/89:100 övrigabidragsberältigade grupper, bestå av grundbidrag, anskaffningsbid- Bil. 7 rag och anpassningsbidrag. Grundbidrag bör lämnasmed , dvs. samma belopp som utgår fill familjer med handikappade barnunder . Anskaffningsbidraget ochanpassningsbidraget bör lämnas enligt de principer som lades fast ipropositionen om bilstöd. Kostnaden för denna reform, som bör genomföras den 1juli 1989, beräknar jag till . Jag avser alt återkomma tillregeringen med förslag fill de ändringar som detta föranleder iförordningen (1988:890) om bilstöd till handikappade. Den sammanlagdakostnaden för bilstödel under /90 beräknar jag till Jag utgår därvid ifrån alt kretsen bilstödsberäl-tigade kommer attvara i stort sett oförändrad under nästa budgetår, dock med undantag fördet nllskott som den reform som jag föreslagit bör leda fill. Jag hemställer all regeringen föreslår all till BilstödtiU handikappade för /90 anvisa ett reservationsanslag på . 1988/89 Anslag 2600000 1989/90 Förslag 1600000 Enligt riksdagensbeslut (prop. 1987/88:126, SoU 24, rskr. 303) är statens hundskola numera enrenodlad uppdragsmyndighel med uppgift atl mol ersättning tillhandahålla polis- ochledarhundar. I syfte attunderlätta övergången från all vara en myndighet med århga drifibidrag tillatt vara en renodlad uppdragsmyndighet, föreslogs i propositionen att ettstegvis minskande omställningsbidrag skulle utgå över statsbudgeten förbudgetåren 1988/89, 1989/90 och 1990/91 med , resp. . Hundskolan hemställer att omställningsbidrag anvisas med2,6milj. I överensstämmelse med tidigare beslut beräknar jagmedelsbehovet för omställningsbidrag fill hundskolan för /90till . Under anslag förordas ettbelopp av 1 milj. kr. Chefen för och jaghar samrått i denna fråga. 10 1988/89. Hemställan ' Pröp. 7 - Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen alt till Omställningsbidrag tiU hundskolan /90 , ,.,, anvisa ett anslag på . Socialt behandlingsarbete, alkohol- ochnarko- Prop. i988/89:ioo tikapolitik Bil.7 Allmänt '''' .' ' ' '' '" . ':' ' ' ' skall arbeta förebyggande genom atl bl.a.della i samhällsplaneringen, bedriva en akfivi uppsökande verksamhet och gesocial service. skall också svara för omsorg och service till familjeroch enskilda som behöverdella. Inom alkohol- ochnarkolikapolifiken sker ett viktigt förebyggande arbete bl.a. genomfolkrörelsernas och föreningslivets engagemang. Inom missbrukarvårdenstimuleras metodutveckling inom såväl den öppna som den slutna vården. somlevnadsförhållandena för stora grupper i befolkningen förbättras, riskerar enmindre grupp all mer permanent bh kvar i en utsatt situa-fion. Del gällerfrämst ungdomar med kort utbildning och ungdomar med bristande anknytning tillarbetsmarknaden. En oroande tendensär även atl ulslagningen av lunga missbrukare har ökat kraffigt.Detsamma gäller grupper av ungdomar med en hög grad av kriminalitet ochökade våldstendenser. Ofta är dessa ungdomar psykiskt svårt störda. Vård- ochbehandlingsresurserna för dessa grupper är ofillräckliga. Det ställs bl.a. krav påmetodutveckling såväl inom den öppna vårdens individ-ochfamiljebehandling som inom den kvalificerade insfitutionsvården. Det är angelägetatt se över samhällets insatser för vård och behandling av de mest utsatta grupperna. Socialberedningen överlämnade i februari1986 betänkandet (SOU 1986:20) Barns behovoch föräldrars rätt. Betänkandet behandlade arbete med utsatta familjeroch innehöll förslag till förändringari regelsystemet. Utredningens ledamöter, sakkunniga och experter redovisadeskilda åsikter på en rad väsentHga punkter. Mot denna bakgrund tillkallades en särskild utredare för alt göra enytterligare översyn av lagen (1980:621)med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU). Utredningsmannen överlämnade betänkandet(DsS 1987:3) Översyn av LVU.Betänkandet har remissbehandlats och bereds i . Avsikten är att en propositionefter lagrådsremiss skall kunna lämnas fill . Regeringen haruppdragit åt all genomföra en utvärdering avsocialtjänstlagen. Utvärderingsuppdraget avser bl.a. socialtjänsfiagens praktiskatillämpning beträffande barn och ungdom, främst utsatta grupper. Vidare skallutvärderingen omfatta familjehemmens ställning, samt insatserför vissa grupper med socialbidragsberoende. skall haslutredovisal uppdraget . Socialdatautredningensbetänkande (DsS 1986:5) Gallra och bevara som lämnades har varitföremål för remissbehandling. Betänkandet behandlar bl.a. socialnämndernaspersonregister samt frågan om journaler och register vid hem för vård ellerboende. Det fortsatta arbetet skall samordnas bl.a. med behandlingen av förslag i betänkandet(SOU 1987:38) Är- kiv för individ och miljö, varvid övervägandenasker mot bakgrund av före- . 1988/89:100 liggandeförslag fill en allmän arkivlag. En arbetsgrupp inomsocialdepartementet har i sin slutrapport, (Ds S 1987:2)Om .socialbidrag - analyser av utvecklingen , redovisatorsakerna fill socialbidragsutvecklingen. Enhgt arbetsgruppen var det enkomplex kedja av samverkande faktorer som ledde fill ett ökatsocialbidragsberoende under 1980-lalet, men orsaker relaterade fill arbetslöshet var ett dominerande problem.Detta gällde särskilt ungdomar medbristfällig utbildning eller med psykosociala problem. Som en följd avarbetsgruppens slutrapport har anslagits medel i syfte att förbättra samarbetetmellan och arbetsförmedlingarna, främst vad gällerarbetslösa ungdomar. I rapporten (Ds 1988:14) Samverkan mellan socialtjänst ocharbetsförmedling, redovisas försöksverksamheter som pågår i några av landetskommuner. Rapporten visar tydligt alt hjälpinsatser för arbetslösasocialbidragsmoltagare fungerar bättre om de genomförs i samarbete mellansocialtjänsten och arbetsförmedlingen. Regeringen har uppdragit åtsocialstyrelsen och atl gemensamt la inifialiv tillinsatser, som syftar fill att förstärka och utveckla samarbetet mellan socialtjänstenoch arbetsförmedlingen. Uppdraget skall redovisas till regeringen . En delförklaringfill socialbidragsökningen, framför allt , ärflyktinginvandringen. svarade denna invandrargrupp för nästanhalva ökningen av socialbidragen. De asylsökande flyktingarna är i avvaktan påarbets- och uppehållstillstånd under vistelsen i kommunerna beroende avekonomiska bidrag för sin försörjning. har under senaste budgetåretantagit lagen (1988:153) om bistånd åt asylsökande m.m. (prop. 1987/88:80,SfU 17, rskr. Lagen som trädde i kraft syftar fill attskapa ett mer enhetligt och rättvist biståndssystem för dessa personer. Under år 1987skedde en viss minskning av antalet socialbidragsmottagare.Civilministern kommer under anslaget B6 Stafistiska Centralbyrån: Statistik, registeroch prognoser att föreslå medel för en förbättring av socialbidragsstalisliken. Förutom samhälletsgenerella insatser för all stödja familjerna krävs särskilda åtgärder förfamiljer i utsatta situationer där olika former av våld som kvinnomisshandel,barnmisshandel och sexuella övergrepp mot barn förekommer. Dessaformer av våld utspelas ofta mellan människor som har nära känslomässigarelationer lill varandra vilket gör frågorna komplicerade atl arbeta med. Socialstyrelsendisponerar bl.a. medel till försöks- och utvecklingsarbete som bedrivs avkvinnojourer och andra organisationer som ger stöd ål misshandlade kvinnor.Kvinnojourernas verksamhet är enligt min mening ell utmärkt exempel påhur ideell verksamhet kan.komplettera samhällets insatser. Regeringen harbeviljat medel fill ett projekt som bl.a. skall kartlägga om fattningenav sexuella övergrepp mot barn. Projektet drivs av en arbets gruppinom brottsförebyggande rådet. Gruppen behandlar även frågan om deninformation som behöver ges till vissa yrkesgrupper för att dessa skall kiinna upptäcka sexuellaövergrepp, om hur dessa problem handläggs av 18 myndigheterna och om hur allernafiva behandhngsmetoderskall kunnaut- Prop. 1988/89:100 vecklas.Projektets resultat kommer att redovisas . 7 ,-,, styrelsen avser att bl.a. på grundval av arbetsgruppens rapport ge ut all- , ,, manna råd om handläggningen av ärenden rörande.sexuellaövergrepp mot ;: ;i, . För att stimulera elt utvecklingsarbete inom området föreslås,, . ,.,,, ;, I milj. kr . , ' '. . . .-. , . . : - i, ; har männens situation kommit altdiskuteras alltmera. , ,, ; ., fleraorter har startats mansjourer och kriscentra för män. Dessa har som ,. . , . . ; i syfte att ge råd och stöd till män som befinner sig i en svår livssituation. ., ., . Barn som lever under svåra förhållanden behöver uppmärksammasmera. , , .- . De organisafioner som bedriver arbete för barn i utsattasituationer har här- , , ,;,;;', De ideella organisationerna har medverkat till atl dra : , - , fram problem som barnmisshandel och sexuella övergreppmot barn i ljuset. Även de föreningar som organiserar familjehemsföräldrar bedriver en i sam manhangetvikfig verksamhet. Under anslaget H 3. Bidrag till organisationer " , .',. föreslås 1 milj. kr. för ell särskiltbidrag fill organisationer som arbetar för utsatta barn och familjer Ett omfattandeMrwec/:/i«giflr6efe pågår inom individ-pch. familjeomsorg.Delta rör såväl metoderna i det sociala arbetet som frågor , ; : .. , ; , omorganisafion, vårdinnehåll m.m. Staten lämnar olika former av stöd och ... sfimulans lill sädana utveckhngsinsatser Totalt beräknasdrygt 34milj. för utveckling av det sociala arbetet bland barn ochungdom, krisprpbleina-,: . lik i familjerna, missbrukarvård, insfilutionsvård och.socialbyråernas ar-. , :..,-.... har atl svara för viss utbildning ochfortbildning av familje- ; ,. pedagoger och annan personal inom somarbetar med. lingar Vad gäller kommunernas insatser för zigenarekommer statligt pro-., jektslödliksom atl kunna utgå till familjepedagpgiska insatser, och andraformer för socialt arbete av projektkaraktär. . , , , , För attsocialtjänsten skall kunna uppfylla socialtjänsfiagens målsättning fordrasen väl utbildad personal. Utbildningsministern kommer vid sin be handlingav anslaget D8. Utbildning för administration, ekonomiska och so- ., , cialayrken att föreslå inrättandet av. en ny påbyggnadslinje i socialt arbete. . .... ... harhaft regeringens uppdrag att utreda flyktingbarns be hov avstödinsatser från och hälso- och sjukvården. , :, har redovisat uppdraget . Vidare har i en rapport beskrivitbehoven av åtgärder för att förbättra flyktingbarnens situation un- derdet första moltandet iSverige. ..,,. Socialstyrelsenpoängterar i sina rapporter att flykfingbarn i allmänhet bör , , betraktassom en utsatt grupp i behov av särskild uppmärksamhet från såväl .,::,. socialtjänstsom hälso- och sjukvård. De insatser som görs inom barnom- . sorg, barnhälsovård och skola har storbetydelse för att förebygga framlida . En del flyktingbarn hardessutom behov av särskilt stöd från social tjänst och barn-ochungdomspsykiatri. Styrelsen har bl.a. betonat behovet. . , , av en kompetens-och metodutvecklingsåväl inom som, inom . Vidare föreligger ell stort behov även för stärkning av samarbetet mellan olikamyndigheter. Jag instämmer i dessa be- ., . . , dömningar. Under anslaget H 4. Utvecklings- och försöksverksamhet före- 19 II 1988/89. slås 2 milj: kr. avsedda för arbetet med flykfingbarn och-ungdomar. 1988/89:100 om stödinsatser för flyktingbarn kommervidare all behandlas av invandrar- Bil. Som en följd avriksdagens beslut med anledning av regeringens proposition om dehomosexuellas situation i samhället (prop. 1986/87:124, SoU 31, rskr. 351) harregeringen givit i uppdrag atl följa utveckhngen vad beträffarförekomsten av diskriminering av homosexuella. Styrelsen skall fortlöpanderedovisa sina erfarenheter Innevarande budgetår utgår ell särskilt bidrag med500 . för del arbete som de homosexuellas organisationer bedriver påriksplanet. redovisar i sin anslagsframställning ett stortanlal ansökningar om bidrag. Jag föreslår alt bidraget ökas med 0,5 milj. kr. Grunderna för alkoholjjolitiken enligt 1977 årsriksdagsbeslut bör ligga fast. Det innebär bl.a. insatser för atl undanröja orsakernatill alkoholmissbruk, en omfattande opinionsbildning, en akfiv prispolifiksaml reglering och kontroll av alkoholförsäljningen. En viktig del ialkoholpolitiken är alt det förebyggande arbete som bedrivs genom folkrörelser ochföreningshv stimuleras. Genom del lill regeringen knutna rådet för alkohol-och narkofikapoli-fiska frågor () äger en konfinuerlig dialog rum medorganisationslivets representanter. framfida ställning kommer att behandlas idensärskilda propositionen med anledning av rapporten i förändring som tidigare nämnts. har ställtsig bakom WH0:s hälsopolitiska strategi där bl.a. målet att minskaalkoholkonsumtionen ingår. Socialstyrelsenväntas ta slutlig ställning till ett inom styrelsen utarbetat idéprogram för hur WHO:s målskall kunna uppnås. Försäljningen avalkoholdrycker i minskade med under tioårsperioden1976-1985. Därefter har emellertid den genomsnittliga alkoholkonsumtionentenderat att öka något på nytt. har en markantökning av starkölsförsäljningen ägt rum. uppgickdenna ökning till , jämfört med . Restaurangförsäljningenav starköl ökade med hela 36,. Myckel talar föralt ungdomsgrupperna står för en betydande del av denna konsumtionsökning. Regeringen haruppdragit ål atl överväga möjhga åtgärder i syfte alt minskaalkoholens fillgänglighet i ungdomsgrupperna. Frågan om en bättreefterlevnad av gällande åldersgränser vid försäljning av alkoholdrycker böruppmärksammas särskilt. Vidare bör enligt uppdraget ävenöverväga förstärkta insatser mot langning av alkohol tillungdomar och uppmärksamma de problemsom är förknippade med det ökade antaletserveringsslällen vilka främst riktar sig till en ungdomlig publik. Styrelsenbör i detta sammanhang även överväga behovet av mer akfiva tillsynsinsatser från berörda myndigheters sida. Regeringenhar också uppdragit åt socialstyrelsenatt överväga åtgärder för att miiiska missbruket av teknisk Prop.1988/89:100 sprit och alkholhaltiga preparat. Stor vikt läggs vidatt genom förebyggande insatser motverka alla former av drogmissbruk. Opinionsbildning genom information och upplysning samt olikadrogfria frifidsarrangemang har därvid slor betydelse. ,,-,, har del samlade ansvaret för denslafliga droginformafio- ;. . . Styrelsen har utarbetat ett långsikfigt program fördetta område. Stra tegi för droginformalion. .,;} beslöt regeringen att inrätta en särskildberedningsgrupp för . atl utveckla opinionsbildningen mot alkohol och andradroger. Gruppen har kallat sigBOMÄN-gruppen. Arbetet har främst inriktats mol ungdomar mellan . ' BOMAN-gruppensarbete avslutas med utgången av och kommer då attersättas av en landsomfattande aktion mot droger. Åkdonen kommer all genomföras under entvåårsperiod i nära samverkan mellan organisa tionslivet och berörda myndigheter. Äkfionenfår ses söm en tillfällig extra . satsning, som inte får konkurrera med de reguljära insatser som myndighe- , ter och organisationer bedriver. . , , föralkohol-och narkofikaupplysning (CAN) är främst ett basfaklaförmedlande organ. Del fungerar som en länk mellan forsk ningen och olika avnämare. En av de centrala uppgifterna för CAN är atl följadrogproblemens förändringar. CAN skall också ge service ål organisa- , . tionslivet i drogupplysningsfrågor. Även CäN:s framtida ställning kommer . att behandlas i den särskilda propositionen med anledningav rapporten förändring. Statsbidrag utgårlill folkrörelserna och andra organisationer dels i form avcentralt organisationsstöd, dels som projektmedel till verksamheter med drogförebyggandesyfte. . . Nykterhetsorganisalionernaoch vissa andra organisationer får omfat- . tände bidrag för sin centrala verksamhet.Socialstyrelsen fördelar medel till föreningslivet för informationsinsatser och annan drogförebyggande verk samhet. Särskilda medel utgår för insatser inom området Alkohol och ar-, betsliv. fördelar också bidrag lill organisafionerna för deras insatseri samband med rehabihtering av missbrukare. För bidrag tillorgani safionernas insatser inomdrogområdet beräknar jag för nästa budgetår c:a ; 55milj.kr. , ,_, , Regeringen för en offensiv och beslulsam narkofikapohfik.Målet för sam hälletsinsatser är alt stoppa allt missbruk av narkofika. Denna inriktning av narkotikapolitiken har ett brett stöd i medborgaropinionen, i de politiska partierna, i folkrörelserna och de frivilliga organisationerna. En samlad bedömningav tillgängliga data tyder på atl omfattningen av dettunga missbruket inte har genomgått några stora förändringar under del > - Narkotikamissbruket domineras av missbruk av cannabis.Den missbruks- ~-. formenär spridd över hela landet. Heroinmissbruket är däremot koncentre- Prop.1988/89:100 rat fill Stockholms-i Malmö- och Lundregionerna. 7 rekommer i hela landet. Ohka myndigheter har rapporterat om ett ökatmissbruk av amfetamin bland-både unga och vuxna som är socialt etablerade.Missbruket inom dessa grupper sker i första hand oralt och kombineras ofta medmissbruk av alkohol och cannabis. Del föreligger också rapporter om ökatmissbruk av läkemedel bland etablerade narkofikamissbrukare samt avöverkonsumtion av narkofiska läkemedel även i andra grupper. Spridningen avHIV/aids-epidemin bland intravenösa missbrukare har medfört en ytterligareintensifiering av kampen mot narkotikamissbruket. Stora satsningar har gjortsför all förbättra det förebyggande arbetet liksom för att utveckla en offensivnarkomanvård. Frivilliga organisationeroch folkrörelser spelar en nyckelroll i kampen mol missbruket. Regeringens stödtill organisationslivet är därför en central del av narkotikapolitiken. En effektiv ochkonsekvent köntrollpolifik är en annan hörnsten i narkolikapolitiken. Härspelar inte bara samhällets insatser för att stoppa den narkotikahantering somsker i stor skala en vikfig roll. Genom bestämda insatser mot t.ex.försäljning av narkofika på gatunivå visar samhället en konsekvent och entydigreaktion mot narkofikamissbruket. sedaninrättades ett samordningsorgan för narkotikafrå- . gor inom (). Samordningsorganet har tagit iniliafiv som rör bl.a.samordning av insatser mellan polis, kriminalvård och socialtjänst. Särskildaakfivileter har genomförts för att uppmärksamma polisens insatser på gatunivå.Samordningsorganet har också berett frågor som rör det. Inom del nordiskasamarbetet sker en uppföljning av den handlingsplan som genomfördes åren 1985och 1986. En rad aktiviteter pågår inom polis-och tullområdet liksom inomprevenfion, vård och forskning. Aids-frågan har hög prioritet iuppföljningsarbetet. Inom den s.k.Pompidougruppen, som åren arbetsgrupp för narkotikafrägor inom ,,genorriföirs ett samarbetsprogram. arbetar aktivt för ett ökatengagemang för narkotikafrågorna inom FN. Inom FN är man nu i slutfasen avarbetet med en ny konvenfion mot den illegala narkotikahandeln. Underinnevarande och har sammanlagt 70 milj. kr. anslagitstill FN:s fond för kontroll av beroendeframkallande medel. lämnar ocksåett årligt bidrag lill narkotikafondens allmänna verksamhet. Under anslaget II.beräknas . för detta ändamål. som ettsärskilt stöd för utvecklingsländernas kamp mol missbruket. Nuvarande syslem för statsbidrag tillbl.a.missbrukarvården gäller . Huvuddelen av statsbidraget gårfill kommunerna som härigenom fåll större frihet i valet av vårdformer. Huvudmännenför de fidigare statliga ungdomsvårdsskolorna öch nyklerhelsvårdsanstalternaerhåller vidare s.k. Statsbidraget för är 825milj. Det nuvarande bidrags- Prop. 1988/89:100 systemet gäller enligtöverenskommelse mellan staten och kommunförbun- Bil. 7 den t.o.m. . Inför genomförandet avett nytt bidragssystem gav regeringen i uppdrag attanalysera effekterna av statsbidraget till missbrukarvård m.m. Uppdraget harredovisats . Vidare har redovisat förändringarinom missbrukar- och ungdomsvården . redovisning för år1987 väntas ske . 1 olika sammanhang harkritik riktats mot det nuvarande bidragssystemet. Socialberedningen har i sittbetänkande (SOU 1987:22) Missbrukarna, , Tvånget konstaterat altinstitutionsvården för de tyngsta fallen blivit eftersatt bl.a. som ettresultat av bidragssystemet. JO i betänkandet (DsS1987:3) Översyn av LVU kritiserat omfattningen av och innehållet i vården avde mest problemfyllda ungdomarna. Jag har för avsikt attunder föreslå regeringen atl förelägga en proposifion omstatsbidraget till missbrukarvård m.m. Utvecklingen av metoderoch nya arbetsformer m.m. inom missbrukarvården stimuleras på olika sätt. Isamband med att det nuvarande statsbidragssystemet genomfördes skedde också enytterligare satsning på försöks-och utvecklingsverksamhet. Förutvecklingsarbete när det gäller nya eller förändrade former avinstitutionsvård eller alternativ till sådan vård beräknar jag för nästabudgetår 10 milj. kr. Vidare bör ges fortsattstöd fill utvecklingsinsatser inom narkomanvården. Insatserna bör bl.a.inriktas på att utveckla dels metoder i socialt fäll- och behandlingsarbete,dels former för samverkan mellan narkomanvård, andra myndigheter och frivilligaorganisationer Jag beräknar 5,5 milj. kr. för delta ändamål nästa budgetår. Spridningen av HIV-smittabland narkotikamissbrukare har ställt narkomanvården inför nya problem somkräver snabba insatser En utgångspunkt för arbetet att bekämpa spridningen avHIV bland missbrukare är atl stärka narkomanvården. Stora resurser har satsatspå en omfattande utveckling av narkomanvården. Ett stort antalöppenvårdsenheter och länsprojekt har kommit ingång. Nya institutioner ochfamiljevårdsprojekt har startat liksom ett stort antal samordningsprojektmellan kriminalvården och narkomanvården. Frivilliga organisationer har fåttökat stöd. Jag har tidigareföreslagit att en medelsram om . ställs fill regeringensförfogande för genomförande av ett samlat handlingsprogram för den fortsattakampen mol HIV/aids. Del av dessa resurser bör användas för atl fortsättastödet för att utveckla en offensiv narkomanvård. De slaUiga insatserna bör nui ökande utsträckning inriktas på atl konsohdera den verksamhet som kommitigåiig genom bl.a. utbildnings- och dokumentationsinsatser. Fortsatt stöd börutgå för att utveckla institutionsvården för grupper som har svårt att få vårdsom bl.a. missbrukare med grava psykiska störningar. Vidare bör fortsattainitiativ tas för att förbättra samverkan mellan narkomanvård, kriminalvård ochpsykiatri. En betydande del av insatserna bör inriktas på atl stödja huvudmännenatt utveckla olika vårdformer för HIV-posiliva och aidssjuka missbrukare. En rad speciella problem kommer allt uppkomma isamband med alt allt -" fler missbrukare får aids. Missbrukarvården måsteutveckla nya metoder för Prop. 1988/89:100 atl kunna ge stöd åt dessa missbrukare. Regeringen gav ifebruari 1988 i uppdrag att på grundval av en vetenskapligutvärdering av försöket med utdelning av rena sprutor i länslandsting liksom av andra nationella och internationella erfarenheter ochkunskaper genomföra en samlad bedömning av effekterna av utdelning avsprutor och kanyler till narkotikamissbrukare. överlämnade inovember en rapport med förslag lill fortsatt och utvidgad försöksverksamhet. Socialdepartementetgenomförde en hearing där bl.a. de legala konsekvenserna av enutvidgad försöksverksamhet med utdelning av sprutor behandlades.