prop · GC03144 · 1988-12-31 00:00:00 — Regeringens skrivelse 1988/89:144 med en redovisning av allmänna pensionsfondens verksamhetår 1988 Regeringenöverlämnar till enligt bifogade utdrag ur regeringsprotokollet den20 en redovisning av allmänna pensionsfondens verksamhet . p°p- '''- 4 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:Statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , R. , , ,, , G. , , , , ,, , , Skrivelse med en redovisning av allmänna pensionsfondensverksamhet Första tredje fondstyrelserna, fjärde fondstyrelsen och första femte löntagarfondstyrelsernahar överlämnat sina årsredovisningar till regeringen. Vidare har denav första tredje fondstyrelserna gemensamt upprättade sammanställningen överdelfondernas verksamhet 1988 överlämnats till regeringen. Slutligen har de avriksrevisionsverket och avgivna utlåtandena över fjärdefondstyrelsens och löntagarfondstyrelsernas förvaltning av medel överlämnatstill regeringen. De överlämnade redovisningarna bör fogas lill protokollet sombilagorna 1 10. AP-fondenuppvisar en positiv utveckling . Det inflationsjuste-radeöverskottet, s. k. realt resultat, uppgick för fondstyrelserna sammantagnatill eller 9,av fondkapitalet. Den goda utvecklingenförklaras främst av den fortsatt höga realräntan och betydande kursvinsterdels i samband med nedgången i ränteläget , dels genom den synnerligenstarka kursuppgången på aktiemarknaden, där totalindex steg med 51%.Orealiiserade kursvinster svarade sammanlagt för av det nominellaöverskottet. Vidare har första tredje fondstyrelsens fondförvaltning bidragittill den positiva bilden genom att uppnå en totalavkastning på 12,, ettutfall som överstiger resultatet för avkastningfonder med liknandeplaceringsinriktning. Under1988 växte AP-fondens samlade marknadsvärderade kapitalbehållning med 14%eller med till . Detta kanjämföras med försäkringsbolagens tillgångar som uppgick till406 miljarder kronor. Dentotala ATP-avgiften höjdes till sammanlagt10,. Avgiftsunderiaget lönesumman växte 1988 med . Totaltökade avgiftsinkomsterna med 11,till . Trots denhöjda ATP-avgiften ökade andelen av de sammanlagdapensionutbetalningarna som betalades med fondförvalt- Prop. 1988/89:144ningens avkastning till jämfört . Genom att antaletpensionsberättigade ökade, liksom deras genomsnittliga pensionspoäng, ökadepensionsutgifterna i ATP-systemet med 12,till . () och () har var för sig granskal fjärdefondstyrelsens och lönlagarfondstyrdsernas förvaltning av medel. RRVkonstaterar i sitt utlåtande att var och en av löntagarfondstyrelserna ochfjärde fondstyrelsen uppvisar ett överskott i förhållande till det långsiktigaresultatkravet. RRV har belyst löntagarfondernas avkastning 1985 1988 sedanhänsyn tagits till risk och därvid kunnat konstatera att inte någon avlöntagarfonderna kan klassificeras som en högriskfond. RRV har särskiltgranskat fondernas policy för aktie- och medelsförvaltning. Enligt RRV:suppfattning bör löntagarfonderna utveckla en likvidi-letspolicy för situationenefter 1990, då inte några nya medel torde kunna rekvireras. RRVanser vidare att fondernas roll för riskkapitalförsörjningen till små ochmedelstora (onolerade) företag samt formerna för denna riskkapital-försörjningbör ses över. RRV har i sitt utlåtande belyst de "regionalaaspekterna" av löntagarfondernas placeringar. Denna kartläggning visarenligt RRV att statsmakternas avsikter uppfattas på olika sätt av löntagarfonderna.RRV konstaterar alt samtliga fonder har infört insiderregler. Reglerna haremellertid fått olika utformning. Enligt RRV bör reglerna förändras så attfonderna rapporterar till en gemensam extern representant, t.ex.bankinspektionen. RRV framför slutligen synpunkter på val avredovisningsprinciper, löntagarfondernas rätt att ställa ut optioner i egetaktieinnehav samt omsättningshastigheten i aktieportföljerna. Resultatenav RFV:s utvärdering har inte gett RFV anledning atl framföra någraanmärkningar mot fondernas resultat eller placeringar av de förvallade medlenunder 1988. RFV vill dock rikta uppmärksamhet på att första löntagarfondstyrelsen(Sydfonden) i alltför ringa omfattning har informerat de lokala fackligaorganisationerna om att fonden innehar aktier för vilka röstöverlåtande kanbegäras enligt fondstyrelsernas reglemente. RFVhar vidare framhållit att de ändrade bestämmelserna om beräkningen av fjärdeoch femte fondstyrelsernas medelsramar bör förtydligas. Dämtöverhar RFV noterat att förstafondstyrelsen (Sydfonden) har en stark koncentration av sina störstaaktieplaceringar tredjefondstyrelsen () har en relativt hög omsättningshastighet fjärdefondstyrelsen (Mellansvenska löntagarfonden) hade 900 milj. kr. i outnyttjadedisponibla medel vid utgången av 1988 -revisorerna för de olika ddfondema ännu inte har lyckats åstadkomma Prop.1988/89: 144 atthelt likformiga redovisningsprinciper tillämpas. RRVoch RFV har som framgår ånyo påtalat att fondstyrelserna till-lämpar olikaredovisningsprinciper och att detta försvårar en jämförelse av fondstyrelsernasresultat. I förra årets redogörelse (Skr. 1987/88:174) fömtsatte föredragandenatt de då kvarvarande olikhetema skulle kunna överbryggas. Så hartydligen ännu inte skett. Fondstyrelsernaär formellt sett fristående från varandra. De ingår emellertid i en helhet,AP-fonden. För att regering och riksdag utan alltför stora svårigheter skallkunna få en samlad överblick över AP-fonden bör fondstyrelserna tillämpa sammaredovisningsprinciper. Detta inkräktar enligt min mening inte påfondstyrelsernas gmndläggande självständighet, utan är mer uttryck för eltberättigat krav från dem som har att fatta beslut i pensionsfrågor liksom förden allmänhet som har en självklar rätt till insyn i ATP-systemet. Fråganom enhetliga redovisningsregler har diskuterats ända utanatt något godtagbart resultat kunnat uppnås. Jag ser därför ingen annan utvägän att nu överväga om lagstiftningsåtgärder erfordras för att det åsyftaderesultatet skall kunna uppnås. RRVoch RFV har också granskat omsättningshastigheten på fondstyrelsernasaktieportföljer utifrån reglementets krav på långsiktighet vid placeringarna.Därvid har konstaterats att tredje lönlagarfondstyrelsen haft enomsättningshastighet som klart överstigit både övriga fondstyrelsers och dengenomsnittliga omsättningshastigheten på . Av utlåtandenaframgår att företrädare för fondstyrelsen som skäl för den höga omsättningenangett att styrelsen ändrat instäUning till ledning och policy i vissa företagdär fonden haft förhållandevis stora aktieposter samt att styrelsen önskatkoncentrera portföljen. RRV:s och RFV:s påtalanden är enligt min mening heltkorrekta. Samma konstaterande gjorde för övrigt föredraganden i förra åretsredovisning beträffande Sydfondens då höga omsättningshastighet. Med denförklaring som lämnats behövs dock inga ytterligare kommentarer från min sida. Ettav syftena med atl införa löntagarfondstyrdsema var att skapa mer av delaktighet och löntagarinflytande i del ekonomiska livet och att mot verka privat makt- och förmögenhetskoncentration, dvs. de mål som bmkar sammanfattas i begreppet ekonomisk demokrati. Enligt 38 § lagen (1983:1092) med reglemente för allmänna pensionsfonden skall en lönta garfondstyrelse också på begäran av en facklig organisation vid ett aktiebolag i vilket fondstyrelsen förvärvat aktier överlåta åt organisatio nen att rösta för hälften av aktiema. En självklar fömtsättning för att bestämmelsen skall kunna tillämpas på det sätt som avsetts är att fondsty- relsema informerar de fackliga organisationema i samtliga bolag där resp. styrelse har aktier så att dessa har möjlighet att begära rösträttsöverlåtelse hos styrelsen. Av RFV:s utlåtande framgår att samtliga löntagarfondslyrd- ser med undantag av Sydfonden har meddelat de fackliga organisationer na. Av utlåtandet framgår att Sydfonden har för avsikt att bättre sprida denna information. Med denna förklaring nöjer jag mig med att konstatera att det är viktigt att lagstiftningens intentioner verkligen efterlevs av RFVhar efterlyst ett förtydligande av innebörden av bestämmelserna i /89:144 26 § lagen (1983:1092) med reglemente för allmänna pensionsfondenangående Ijärde och femte fondstyrelsemas medelsramar. Av 26 § framgår att demedel som skall överföras till Qärde och femte fondstyrelsernas förvaltning fåruppgå lill högst en procent av det sammanlagda anskaffningsvärdet vid utgångenav närmast föregående kalenderår på de medel som första tredje fondstyrelsernaförvaltar. Denna bestämmelse tillkom i samband med införandet av en femteAP-fondstyrelse (prop. 1987/88:167, NU 42, rskr. 406, SFS 1988:747). Enliknande begränsningsregel fanns i 35 § beträffande fjärdefondstyrelsens rätt att förvärva utländska aktier. Denna bestämmelse utvidgadesgenom samma proposition till atl omfatta även den nyinrättade femtefondstyrelsen. Bestämmelsen i 35 § har alllid tolkats så att med uttrycket, demedel som fondstyrelsen förvaltar, avses resp. fondstyrelses fondkapitalberäknat efter anskaffningsvärdet enligt 16 §. Någon annan ordning har inteåsyftats beträffande medelsramarna för fjärde och femte fondstyrelserna. Fråganom generella insiderregler för aktörer på aktiemarknaden utreds för närvarandeav (Fi 1987:03) som beräknas avsluta sitt arbetei . Frågan om eventuella ändringar av fondstyrelsernasinsiderregler bör enligt min mening anstå i avvaktan på kommitténs förslag. VadRRV och RFV i övrigt behandlat i sina utlåtanden är av den karaktären att någraytteriigare kommentarer från min sida inte erfordras. Enligtnyssnämnda proposition (prop. 1987/88:167) har en femte AP-fondstyrelseinrättats med samma regler som den fjärde fondstyrelsen har. Frågan omstyrelsens sammansättning bereds i regeringskansliet.Fondstyrelsen har således ännu inte påbörjat sin verksamhet. Som framgåtttidigare ändrades reglema för tilldelning av medel till fjärde ochfemte fondstyrelserna. Genompropositionen om ändringar i reglementet för aUmänna pensionsfonden, m. m.(prop. 1988/89:59, FiU 13, rskr. 73) har första-tredje fondstyrdsema berettsmöjlighet att förvärva aktier i . I sammaproposition togs också upp fondstyrelsemas möjligheter att förvärva bostäder åtanställda. Denna fråga hade aktualiserats vid förra årets granskning avlöntagarfonderna (se skr. 1987/88:174, s. 4). Genom en ändring i 15 a § får enfondstyrelse förvärva fast egendom, tomträtt eller bostadsrätt för att bl.a.bereda bostad åt någon som är anställd hos fondstyrelsen. Av motiven framgåratt denna möjlighet fömtsätts bli tillämpad endast i undantagsfall. Regeringenhar tidigare denna dag fastställt balansräkningama för första-fjärdefondstyrdsema och första femte löntagarfondstyrelserna. Jaghemställer att regeringen överlämnar fondstyrelsernas årsredovisningar,sammanställningen över delfondernas verksamhet samt RRV:s och RFV:s utlåtandentill . Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. Första, andra och tredje fondstyrelserna Prop.1988/89:144 Bilaga 1 De tre första fondstyrelsemas förvaltade fondkapitaluppgick vid utgången av 1988 till 329,2 mdkr, en ökning med .31,5 mdkr eller10,. Av styrelsemas totala placeringar vid slutet av året 314,6 mdkr svarade bostadssektom för den dominerande delen, . Statensandel var , kommunema svarade för och näringslivet för . De kortfristigaplaceringarna utgjorde . ATPsystemets utveckUng innebar fortsatt högaanspråk pä fondens avkastning. Pensionsutbetalningama ökade med 12,till 60,6mdkr. Underr skottet mellan avgifter och pensioner, som successivt stigit frånår 1982, ökade till 11,5 mdkr motsvarande knappt en femtedel av ATP-pensionemaunder året. Avgiftsuriderlaget lönesumman växte mednärmare . Avgiftsuttaget ökade till sammanlagt10,. Fondstyrelsemas inflöde av ATP-avgifter ökade därigenom med 11,till49,1 mdkr Beräknat som andel av fondkapitalet uppgickavgiftsunderskottet till 3,vid slutet av 1988. Denna andel illustrerar detrealräntekrav som fondavkastningen måste tillgodose för att tillgångamas realavärde skall vara oförändrat. var fondavkastningen större än så. fogas till förvaltningsberättelsen enresultat- och balansräk-niig som är uppställd efter reala principer Årets realaresuhat blev 23,7 mdkr eller 7,av fondkapitalet. Det reala överskottet sedanfondens tillkomst uppgick till 45,4 mdkr vid utgången av 1988. Nettoplaceringama uppgick nominellt till 23,5mdkr. Därutöver har amorteringar, förfaU och inlösen i värdepappersportföljenuppgått till drygt 34 mdkr DärtiU kommer omplaceringar iportföljsarnmansättningen på ca 95 mdkr, som gjorts av placeringspolitiskaskäl. Sammantaget innebär detta att hruttoplaceringama uppgick till 152 mdkr Fondens reglemente ändrades . Därigenom gesfonden möjlighet att bygga upp ett fastighetsbestånddels genom direkta fastighetsförvärv, dels genom förvärv av fastighetsbolag. Vidare öppnades möjligheten till större direkUånegivningvilket successivt kommer att utnyttjas i den takt som marknaden efterfrågar Avvecklingen av valutaregleringen kommer att påverkaförutsättningama för fondens verksamhet. För att fonden skall kunna placera iutländska obligationer förutsätter detta ändringar i reglementet som nubegränsar fondens aktivitet till den svenska marknaden. Prop.1988/89: 144 GÖSTAGUNNARSSON, ordförande. KARLGUSTAF , Generaldirektör, ULFGÖRANSSON, Statssekreterare, MARGOTWIKSTRÖM, Styrelseledamot, GUNNARHOFRING, Förbundsordförande, , Landshövding i län CURTPERSSON, Förbundsordförande, BERTILAXELSSON, Förste ombudsman, STUREKORPI, Statssekreterare, RUTHKÄRNEK, F.d. landstingsledamot OLOFBERGVALL, Generaldirektör, löne- och pensionsverk WALTERSLUNGE, Förbundsdirektör, MARGARETASVENSSON, Sekreterare, i NILSLINDSTRÖM, förbundsordförande. JÖRGENULLENHAG, Ordförande, /SR , ordförande, . Föita fondstyrelsen förvaltar avgifter som erlagts avstaten och kommuner och dem närstående institutioner och bolag. Ledamöter och suppleanter i styrelsen utses av regeringenefter förslag från LD, TCO, / SR, ochLandstingsförbundet. Regeringen utser förutom ordföranden två ledamöter jämte 2suppleanter 11 HANS , ordförande. Landshövding i län CURTNICOLIN, Tekn.dr, Styrelseordförande, , Verkställandedirektör. BO , Styrelseordförande ochkoncernchef. , Verkställande direktör.Kooperativa Förbundet , ordförande. iSverige , , i ,Förbundsordförande, , F.d. styrelseledamot. , F.d. styrelseledamot. , Verkställande direkliör, BO , Förbundssekreterare, , ordförande, generaldirektör BERNEJT , Ekonomichef, iSverige Andra fondstyrelsen förvaltar avgifter som erlagts avenskilda större arbetsgivare. Ledamöter och suppleanter i styrelsen utses av regeringenefter förslag från SAF, LO, KF och TCO.Regeringen utser ordförande. Landshövding i länKARL-ERIK , Vice styrelseordförande. , , , Styrelseledamot, ,, ,Avtalssekreterare, i ,Förbundsordförande, HANS ,, , Överdirektör, ,, vice ordförande. , Verkställande direktör. , Verkställande direktör, , , , Förbundsordförande,, Förste vice ordförande. , ordförande, generaldirektör Tredje fondstyrelsen förvaltar avgifter som erlagts avenskilda mindre arbetsgivare samt egenavgifter. Ledamöter och suppleanter i styrelsen utses av regeringenefter förslag från SAF, LRF, LO, TCO, KF, /SR, ochSmåföretagens riksorganisation. Regeringen utser ordförande. Prop.1988/89:144 Bilaga 1 Utvecklingenunder AP-fondens 29:e verksamhetsår har varit posifiv. Med AP-fonden avses häroch i det följande pensionssystemets tre första fondstyrelser. Dessas direktabidrag till finansieringen av utgående ATP-pensioner steg till 11,5 mdkr,motsvarande av pensionerna (1987: 8.3 mdkr resp ). Fondens finansieringav pensionerna, som ursprungligen var tänkt att vara tillfällig och till beloppetbegränsad, har där med kommit att spela en väsentlig roll. Dess betydelse kanillustreras med att ATP-avgiften utan fondens bidrag till pensionerna 1988skulle ha behövt uppgå till (mot faktiska 10,). Fondens avkastning har varit tillräckligt högför att efter finansiering av en femtedel av utgående pensioner ökafondkapitalet med 31,5 mdkr eller till 329 mdkr Att fondens avkastning i växande grad direkt fått bidratil) pensionerna är en viktig faktor bakom den enighet som råder om fondensplaceringspolitik. Det är sålunda svårt att tänka sig att fonden skulleåläggas att till subventionerade räntor finansiera statens budgetunderskottoch ett stort bostadsbyggande. Att fondens placeringar givits en klartavkastningsmaximerande inriktning har vidare möjliggjorts av den genomgripandeförändring som ägt rum på den svenska kreditmarknaden under 80-talel och somgjort den till en fungerande, utvecklad och sofistikerad marknad. Mot dennabakgrund framstår den försämring, som uppstått i marknadens funktionalitetgenom införandet av en omsättningsskatt som en avsevärd belastning för fonden.En omedelbar påverkan av skatten har uppkommit på de s k derivatmarknaderna,dvs optioner och terminer. Effekterna begränsas dock inie till detta utan enallmän försämring av marknadens kvalitet uppstår genom omsättningsskatten.Dessbättre framstår ett bibehållande av omsättningsskatten knappast somlångsiktigt förenligt med en avveckling av valutaregleringen. Utvecklingen mot en bättre fungerande marknad har vidaremedfört att de tidigare så betydelsefulla återlånen nästan helt avvecklats ochatt reverslånen gått kraftigt tillbaka. har fonden därmed ytterligarekoncentrerat sina placeringar till obligationer och där lill den effektivastfunge- randemarknaden, dvs stats- och bostadsobligationer. Dessa svarade 1988 för 84 procentav fondens placeringar (1987: ). Direktavkastningen nådde 1988 upp till 10,, något undernivån året innan (1987: 11,). Detta avspeglar en viss nedgång iobligationsräntorna statsobligationsräntan låg knappt 0,5procentenheter under nivån . Räntenedgången höjdeobligationsvärdena särskilt och den totala avkastningenuppgick därmed 1988 till 12,mot 11,. Denna fondens avkastning är väsentligt lägre än den somförsäkringsbolagen uppnår. Skillnaden mellan AP-fonden och försäkringsbolagenberor pä att de senare har tillgångar i sina portföljer som AP-fonden saknarnämligen fastigheter och aktier Skulle AP-fonden ha haft samma andelfastigheter i sina placeringar som försäkringsbolagen skulle meravkastningenmed en grov uppskattning ha uppgått till . Detta visarbetydelsen av det beslut som efter framställning av AP-fonder-nasstyrelser fattade : fonden gavs då rätt att investera i fastigheter ochäven att ge direktlån till företag (krediter motsvarande tidigareobligationslån). Man kan fräga sig varför fonden skulle behöva vänta pårätten att göra de för försäkringsföretagen naturliga fastighetsplaceringarna.Den stegring i fastighetsvärdena som fonden passivt fått bevittna, har underde uppgått till i genomsnitt . Dennavärdetillväxt har gått ATP-pensio-närerna förbi. Detta senare är inte ett fulltkorrekt uttryck ATP-pensionärerna får sina pensioner höjda enligt gällanderegler oberoende äv fondens placeringspoljtik men det har ställt anspråk påstörre avgiftshöjningar och därmed sannolikt skett till en högresamhällsekonomisk kostnad. Fonden kommer att bygga upp ettfastighetsbestånd dels genom direkta fastighetsförvärv, dels genom förvärv avfastighetsbolag. Fonden kommer inte att vara en passiv fastighetsförvaltareutan medverka i en förädling av sitt bestånd liksom i utvecklingen av nyabebyggelseenheter Skall fonden aktivt medverka i utvecklingen förutsätterdetta samarbete med andra intressenter. Möjligheterna härtill hämmas av vårtnuvarande reglemente som förutsätter att fonden skall vara 100-procen-tig ägareav fastighetsbolag. Fondstyrelserna har därför begärt en ändring av sitt reglementepå denna punkt. Den nyöppnade mö.jligheten till större di-rektlånegivningkommer att successivt utnyttjas i den takt som marknaden efterfrågar. Avvecklingen av valutaregleringen kommer att påverkafondens verksamhet. Dels sker detta indirekt genom påverkan på ränteutvecklingenoch på utvecklingen av priser, löner och sysselsättning, dels sker en direktpåverkan på fondens placeringspolilik. Utländska placerare kommer attefterfråga svenska kronobligationer och svenska placerare utländskaobligationer. Skall fonden kunna placera i utländska obligationer förutsätterdetta ändringar i vårt reglemente som begränsar fondens aktivitet till densvenska marknaden. Fondstyrelserna får återkomma till denna fråga under våren.I motsats till vad som gäller för obligationer lägger reglementet inte någothinder i vägen för förvärv av fastigheter i utlandet. Betydande förändringar i fondens placeringar förestårsåledes. I vilken takt och omfattning förändringarna kommer att genomförasbestäms av vad som är optimalt med beaktande av fondens avkastning på långsikt. Den ökande avkastning som uppnåtts harmöjliggjort betydande bidrag från fonden till pensionsutbetalningarna samtidigtsom en real ökning av fondkapitalet upprätthållits. Detta är i sig anledningtill stor tillfredsställelse. Men denna tillfredsställelse skall inte få döljaatt ett behov kvarstår att tillföra fonden medel genom ökade ATP-avgifterframöver. De problem som ATP-systemet möter och detta gäller i än högre gradför andra delar av det totala pensionssystemet sammanhänger med den avtagandestegringstakten för BNP Skulle 60-talets ökningstakt gälla för åren framöver, skulle pensionssystemen fungera väl med mycketbegränsade anspråk på höjda avgifter. Om vi utgår från att den årligaBNP-ökningen framöver stannar vid skulle ATP-avgiften behöva höjasfrån dagens till och . vistegringstakten för BNP till , reduceras behovet av avgiftshöjningarväsentligt men är ändå betydande. Avgiftsnivån behöver i detta fall höjas (medbibehållet tak) till 17 resp. för de nämnda åren, dvs med nära 6resp. över dagens nivå. Denna kalkyl är baserad på behovetatt finansiera ökningen av pensionsutbetalningarna inom ATP-systemet. I enicke oväsentlig mening överskattar en sådan partiell kalkyl behovet avavgiftshöjningar för del totala offentliga pensionssystemet {folkpensioner,pensionstillägg och ATP), som rimligen i detta sammanhang bör kunna ses somen helhet. med stigande ATP-pensioner minskar nämligen behovet avpensionstill- lägg och sänker anspråken på folkpensions-avgiften.Summerar man det sammanlagda avgiftsbehovet för de offentliga pensionerna(folkpensioner och ATP) stiger detta 1988 2005 med inte mer än 2procentenheter. Med perspektivet framskrivet tiil stiger avgiftsbehovetmed sammanlagt . Detta betyder att den offentliga delen av pensionssystemetinte ställer några alarmerande finansiella anspråk förutsatt en långsiktigtillväxt på 2-procentnivån. Detta gäller under förutsättning att det inteskall anses skapa några "budgetproblem" att inom ramen för ettoförändrat totalt avgiftsuttag successivt omvandla delar av folkpensionsavgiftentill ATP-avgift. Därutöver borde ytterligare en överföring till ATP-systemetkunna aktualiseras. gav den till löntagarfonderna destineradevinstdelningsskatten ett överskott över den maximerade tilldelningen tilldessa fonder på 3,1 mdkr. Detta överskott överfördes till de tre förstaAP-fonderna. Ett motsvarande överskott väntas . Det är skäl att påminnahärom nar löntagarfondernas uppbyggnadsperiod nu går mol sitt slut och skattesystemetstår inför en omläggning. Del resursflöde som tillkommitde tre första fonderna via vinstdelningsskal-tens "överskott" bordeefter skattens avskaffande fortsätta att utgå till fonderna ehuru i annanform. Med dessa omdestineringar och omformningar av redan utgående skal leroch avgifter skulle nettohöjningen av det offentliga avgiftsuttaget för de treförsta AP-fonderna fram lill 2005 kunna begränsas till . Detta anföres därför att den populära debatten utgår frånatt det är ATP-systemet som genererar krav på prohibitivt stora avgiftshöjningar.Det gör det alltså inte under det här använda antagandet om en 2-pro-centigtillväxttakt i ekonomin. Detta konstaterande betyder inte att de kollektivapensionsanordningarna (folkpension, ATP, STP med tillägg för statens ochkommunernas pensionsåtaganden) sam mantagna inte skulle ställa avgiftskravfram över av en omfattning som förväntas leda till omprövningar ochomkonstruktioner av vårt pensionssystem.