prop · GC03144 · 1988-12-31 00:00:00 — Förklaringentill detta är helt enkelt att bostadssektorn och staten numera helt dominerarobliga-tonsmarknaden, varför det inte var möjligt att verkställa placeringarnai någon större omfattning utanför dessa två sektorer. Ökningen ibostadsplaceringar avspeglar således att de två övriga låntagarsektorerna näringsliv och kommuner fortsatte att krympa sina andelar i fondens portfölj. Bakom dessa två sektorers nedgångar ligger dock olikafaktorer. Näringslivet minskar sin andel hos fonden dels som elt resultat av enallmän förändring i kreditefterfrågan, dels beroende på avvecklingen avrefinansie-ringslånesystemet. De svenska företagens goda vinst- ochlikvidtetssituation har påverkat deras långfristigakredit-efterfrågan i sänkande riktning. I den utsträckning som upplåningförekommit har den företrädesvis skett till lägre ränta i utländsk valutae/ler pä den kortlristiga delen av kreditmarknaden, penningmarknaden.Avvecklingen av refinansieringslånen är en fortsättning på den utveckling somhar pågått ända , då dessa lån gavs marknadsmässiga villkor och således ej möjliggjorderäntearbilrage för företagens del på AP-fondens bekostnad. En ytterligare omständighet som döljer sig bakom nedgångeni näringslivets upplåning hos fonden är minskningen i den utlåning som fondentraditionellt lämnat till de s k mellanhandsinstituten. Både Induslrikredit,Allmänna Hypoteksbanken och Lantbruks-kredit refinansierar sin egenkreditgivning i allt större utsträckning på obligationsmarknaden. Dettaförhållande jämte kommunernas vidgade möjligheter på kreditmarknaden harresulterat i en nedgång i reverslånens andel av fondens totala tillgångar från17% år vid utgången av 1988. Även den kortfristiga delen av AP-fondens portfölj penningmarknadsplaceringarna minskade . AP-fonden har somregel ingen kortfristig portfölj av placeringsskäl. Det som i fondens balansräkningbenämnes penningmarknadsplaceringar är förutom den normala kassan, som i ochför sig kan uppgå till förhålllandevis stora belopp, kortfristiga placeringarsom är förhandsplacerade mot redan gjorda förvärv på terminsmarknaden.AP-fonden har varit en av de stora aktörerna på terminsmarknaden och aktivtutnyttjat denna för placeringsändamål. De framtida förvärven i terminsmarknadenhar likvidmässigt balanserats genom förvärv av kortfristiga placeringar medförfall på terminstidpunkten. Att den vid utgången av 1988 redovisadepenningmarknadsportföljen var väsentligt lägre än året innan berodde på att detvid utgången av 1988 ännu inte öppnats några nya terminskontrakt, väsentligenberoende på omsättningsskattens införande. På motsvarande sätt fanns detsåledes inte någon anledning för fonden all ha en penning-marknadsportfölj avstörre omfattning. Nedgången i placeringsobjekten reverslån ochpenningmarknadsplaceringar har balanserats av en ökad andel obligationsplaceringarFondens obligationsinnehav utgör nu av den totala tillgångsmassan, vilketär en ökning frän 1987. Den alldeles övervägande delen avdessa obligationsförvärv har, som tidigare nämnts, gjorts i obligationer emitteradeav staten och bostadsinstituten. Prop.1988/89:144Bilaga 1 Det finns många olika sätt att beskriva envärdepappersporlföljs avkastning. En metod är alt bara beräkna den avkastningsom faktiskt realiserats i portföljen . är dock enofullständig metod på grund av att den inte täcker t ex värdeförändringar Ettmer fullständigt sätt är istället att förutom det direkta inflödet av räntoroch realisationsvinster till portföljen också beakta hur de orealiseradevärdena har förändrats. Även med den principen finns del dock många olika sättatt redovisa avkastningen. För att skapa en ökad möjlighet till jämförelse såvälöver tiden som mellan olika förvaltare beslöt försäkringsbranschen för ett parår sedan att redovisa sin avkastning enligt enhetliga normer AP-fonden harsedan 1986 redovisat sin avkastning på samma sätt. Av nedanstående tablåframgår hur fondens avkastning för perioden 19851988 varit vid en redovisningenligt försäkringsbolagens modell. ' Metoden skiljer sig frän den avkastningsmätning somredovisas på sidan 15, Totalavkastningen består av två komponenter: periodiseradränta och värdeförändring. Detta synsätt innebär att man, något förenklat, kanbeskriva det som att placeraren vid köper en portfölj som sedansäljes på bokslutsdagen. Avkastningen som kommer placeraren till godo ärsåledes all den avkastning som innehavet ger rätt lill. Det finns med dettasätt att mäta avkastning inga kopplingar till kassaflöden. Den periodiserade räntan utgör ränleflödet på portföljenoavsett om det utbetalats under verksamhetsåret eller inte. Värdeförändringenvisar hur portföljens marknadsvärde förändrats som ett resultatav skiftningar i det allmänna marknadsläget samt de realiserade kursvinster/förluster som uppstått vid omplaceringar. hade AP-fonden i sin portfölj entotalavkastning: mätt enligt försäkringsbolagens modell, på 14,. Dennaavkastning byggdes upp av i periodiserad ränta och 2,3procentenheter i värdeförändring. avkastning var därmed klart högreän då totalavkastningen stannade vid 12,77o. (Summan av 12,iperiodiserad ränta och 0,i värdeförändring). Atl avkastningen låg på en så förhållandevishög nivå berodde väsentligen på värdeförändringen. inträffade enviss höjning av de allra kortaste räntorna som de längre räntornaföll. Sam-mantagel innebar detta en positiv utveckUng för AP-fondens portföljsom, framförallt i obligationsportföljen, består av värdepapper med längrelöptid. Totalt steg portföljvärdet med 2,. De periodiserade räntorna i fondens portfölj har en klartsjunkande tendens. Detta beror på att det svenska ränteläget numera ligger påen lägre nivå än vad som var fallet t ex . I sin turbetyder del att de nyplaceringar som fonden gör görs till lägre räntesatser.Sakta kommer därför de periodiserade räntorna att sjunka och 1988 utgjordeinget undantag därvidlag. 1988/89:144Bilaga 1 AP-fondens avkastning 19851988, procentenheter Obligationer-)-lån+korta placeringar rän ta 12,9 13,8 total 17,0 13,8 16,1 12,1 0,6 12,8 0,1 -0,2 bostadsobligationerminus statsobligationer med förfall 1992 Ränta % 0.50<\ 1988/89:144 Bilaga 1 Förutom sänkningen av ränteläget, totalt sett, påverkadesvärdeförändringen i positiv riktning av att marknadens avkastningskrav för attgå från statspapper till mindre likvida placeringar sjönk . Avkastningskravetför placeringar i t ex bostadsobligationer sjönk sålunda från 0,45procentenheter till över räntan på statspapper. Dettaökade marknadsvärdet i fondens innehav av värdepapper utgivna av andra änstaten. Marknadsvärde1987-12-31 Mkr % Mkr % Obligationer-Flån-l-korta placeringar 285 223 100 314 781 100 23 501 33 499 11,9 6 408 2,3 39 907 14,2 79,2 266 385 18 46 505 2,7 1 891 6 500 -92-O 2,8 -0,2 .Periodiserad ränta + vaideförändrin Marknadsvärde () -f hälften av nettoplac hälften av periodiserade räntan t tablån ovan ingår i obligationer även partial- ochförlagslån, tvlarknadsvärdet år genomgående beräknat efter börskurserna vidrespektive års slut. I låneportföljen ingår AP-fondens direktlån,refinansieringslån samt kapitalmarknadsreverer. Fr o m 1987-12.31 ärkapitalmarknadsreverserna värderade i enlighet med marknadsräntorna förmotsvarande illikvida placeringar. I övriga fall gäller anskaffningsvärdet. (/88 översteg marknadsvärdet anskaffningsvärdet med 254 Mkreller 0,av anskaffningsvärdet). ingår orealiseradvärdeförändring i värdeförändringen för kapitalmarknadsreverser. I korta placeringar ingår penningmarknadsplaceringar ochbanktillgodohavanden. Fr ö m har marknadsvärden använts mot tidigareanskaffningsvärden. Då den metod lör avkastningsberäkning som här används ejlämpar sig iöT enskilda tillgångssjag vilkas innehav varierar kraftigt underåret, har avkastningssiffran för korta placeringar ej angivits separat. Prop.1988/89:144 Bilaga 1 Aretspresentation av fondstyrelsernas förvaltning innehåller en omläggning och enutökning av redovisningen. Omläggningen består i atl resultat- ochbalansräkningen renodlas till atl utvisa resultaten av enbart förvaltningen.Således har av fondstyrelsen icke påverkbara variabler som avgifter, pensionsulbelalningarm m flyttats från resultaträkningen till skuldsidan i balansräkningen ochingår i det s k grundkapitlet (se definition nedan). Utökningen beslår i atttill förvaltningsberättelsen fogas fr o m en resultat- och balansräkningsom är uppställd efter reala principer. Resultat- och balansräkningen efterreala principer presenteras for de tre fondstyrelserna sammantagna. Anledningen till alt den reala redovisningen införts ärdet reala avkastningskrav på som ålagts övriga fondstyrelser i ATP-systemet.Även om det inte finns något motsvarande avkastningskrav för 13 fondstyrel- serna, harriksdagen fattat beslut om en enhetlig redovisning av fonderna inomATP-systemet. Eftersom portföljförvaltningen inom ATP-systemet definitivt ärav långsiktig karaktär, är det också av intresse att mäta kapitaletsförräntning satt i relation lill inflationen. En årsredovisning som inte beaktarvärdeförändringar i portföljen kan ocksä betraktas som ofullständig. I denreala redovisningen värderas således portföljen till marknadsvärden påsamtliga värdepapper där sä är möjligt. Eftersom portföljvärdet snabbt kanändras bör man emellertid inte fästa alltför slor vikt vid enskilda år, utanistället betrakta resultatutvecklingen i ett längre perspektiv. För atl genomföra såväl den nominella som realaredovisningen har en rekonstruktion av fondstyrelsernas bokslut fåttgöras. Därvid har följande definitioner gjorts: Summan av avgifter, lönlagarfondsmedel och"utdelning" från övriga delfonder, minskal med utbetalningar avseendepensioner administrationsbidrag (till RFV m fl), överföringar tilllöntagarfonderna, fjärde fondstyrelsen samt femte fondstyrelsen. Grundkapitalet enligt ovan ökat med ackumuleradebokföringsmässiga överskott.' Grundkapitalet uppindexerat (åren 19601987 med respektiveårs konsumentprisindextal) jämte ackumulerade reala överskott. Samtliga värdepapper upptages enligt reglementet tillanskaffningsvärden. 1 portföljen ingående obligationer, partialbevis ochförlagsbevis upptages till rnarknads- värde/börsvärde. Onolerade dylika värdepapper upptagestill anskaffningsvärde. Bostadssektorns kapitalmarknadsreverser ochpenningmarknadsplaceringama upptages till beräknade marknadsvärden. Förändringenav det sammalagda marknadsvärdet påverkar den reala resultaträkningen. 'Enligt 27 § i reglementet utgör också 13 fondstyrelsernas sammanlagdafondkapital värderat till anskaffningsvärde per utgången av närmast föregåendeär en restriktion för medelstilldelningen till fjärde och femtefondstyrelserna. De medel som ställs till förfogande för vardera av dessafondstyrelser får högst uppgå till av detta värde. Det motsvarar 3,3mdkr. Detbokföringsmässiga resultatet av förvaltningen av 13 fondstyrelsernasverksamhet (sid 28 övre delen) är baserat på anskaffningsvärden och påverkasinte av orealiserade kursvinster och förluster Det bokföringsmässigaresultatet blev (1987: 31,173). Intäklsräntorna, var 6,9%hög- re änföregående år Uppgången förklaras huvudsakligen av att den genomsnittligaportföljstorleken varit drygt 20 mdkr högre än föregående år.Marknadens genomsnittliga räntenivå på femåriga statsobligationen har är 1988varit 11,, vilket är obetydligt lägre än . Nyplace-ringsräntan påfondens placeringar var nå- got högre än marknadsräntan . I posten ingår perbalansdagen upplupna ej inbetalda räntor. Dessa ökade från år 1987till . Övriga intäkter utgörs av avkastningen frånsmåföretagsfonden på . Nettot av realiserade kursskillnader vid avyttring avvärdepapper har under är 1988 uppgått lill (1987: 154). Det reala resultatet innehåller också en post där detbokföringsmässiga resultatet korrigeras för inflationen. Nuvärdet av de medelsom har tillförts fonden fram års utgång jämte de medel somtillförts (grundkapitalet) korrigeras med förändringen ikonsumentprisindex. Ar 1988 har denna avsättning för att bevaragrundkapitalets köpkraft uppgått till 16,2 mdkr (1987: 11,1). Vid marknadsvärderingen per har portföljenskursvärden i förhållande till anskaffningsvärdena förändrats med totalt 6,1mdkr (1987:1,7) . Det är främst nedgången i marknadsräntorna som har resulterat i den orealiserade värdetillväxten. Arets reala resultat blev 23,7 mdkr (1987: 21,8) eller7,av fondkapitalet. För en långsiktig placerare är det emellertid intesärskilt meningsfullt att tillmäta resultatet ett enskilt år någon störrevikt, snarare skall man i detta avseende betrakta den reala balansräkningendär de ackumulerade reala resultaten sedan fondemas tillkomst kan utläsas. Devar 45,5 mdkr vid utgången av 1988. I samband med rekonstruktionen av boksluten sedanfondernas start har nedanstående diagram konstruerats. Det utvisar att deackumulerade resultaten först är 1986 (bortsett ) var såstora att balans erhölls mot inflationens urholkning av grundkapitalet. Underåren 19731980 urholkades fondkapitalet kraftigt av inflationen och deregleringar som påverkade fondens placeringsmöjligheter Man kan också konstatera att fr o m har de realaresultaten varit positiva de enskilda åren. Det är dock de senaste årens godaresultat, främst beroende på de höga realräntorna, som gjort att det sammanlagdafondkapitalets realvärde har kunnat återställas och öka. På sid 28 ff redovisas i tkr för förstatredjefondstyrelserna resijltat- och balansräkning sammantagna nominellt och realtsamt var för sig i löpande priser avseende räken medjämförelsetal . 1988/89:144 Bilaga 1 Ackumulerade realackierskott/underskott i procent av fondkapitalet jämfört med inflationsuppräknatgrundkapital 19601988 % av fondkapital -35 Prop.1988/89:144 Bilaga 1 Fondstyrelsernas nuvarande ledamöter och suppleanter, somseparat förtecknats, ar efter förslag av arbetsmarknadens parter och andraorganisationer förordnade av regeringen till dess fondstyrelsernas balansräkningarfastställts . Ordförandena jämte två ledamöter i fondstyrelsernautses direkt av regeringen. Revisorerna har förordnats intill fastställandet avbalansräkning 1989. De tre fondstyrelserna har sedan starten haft engemensam administration. Inom fondstyrelserna har inrättats ettgemensamt placeringsutskott. är de tre styrelsernas rådgivandeorgan gentemot verkställande direktören och administrationen vad gäller placeringsfrågor.Vidare har bildats ett presidium beståendeav de tre styrelseordförandena. Presidiet är styrelsernas beslutande och rådgivandeorgan i frågor av administrativ karaktär. Personalen vid fondstyrelsernas gemensamma kansli harutöver verkställande direktören utgjorts av 15 anställda. Fondstyrelsernas administrationskostnader har uppgått till22.981 tkr (f å 20.101 tkr). 1 löner och ersättningar har utbetalats följande belopp: Styrelser och verkställande direktör 1 548 979: Revisorer och valvsdelegerade 188 400: Övriga befattningshavare 3 608 660: Pensioner och arbetsgivar avgifter 2 660 134: Rfesultaträkning, nominell och real Prop.1988/89:144 Bilaga 1 Första,Andra och Tredje fondstyrelserna Resultaträkning (Tkr) Inläktsräntor Obligationer Partial t)evis FöriagstjevisReverser RefinansieringslånPenningmarknadsplaceringar (ivriga tntäktsräntor Kursskillnader vid avyttring av värdepapper Kursskillnader vid avyttring av värdepapper 26 787 198 1 618 297 911 5 514 151 195 428 551 130 123 719 22 981 540 301 Nettoresultat enligt ovan 33748 374 31 173 411 Ökning/minskning av ej realiseradevinster/förluster 6 139 735 1 682 939 Avsättning förbevarande av grundkapitalets köpkraft 16232025 11052710 Aretsreaia resultat 23 656084 21 803 640 Balansräkning, nominell och real Prop.1988/89:144 Bilaga 1 Första,Andra och Tredje fondstyrelsen Balansräkning per 31.12 (Tkr) Banktillgodohavanden PenningmarknadsplaceringarRantefordnngar m m Fordran å dellondernaVärdepapper: Refinansieringslån Övriga tillgångar Summa tillgångar Ranteskulder Ovnga skulder Banklån Enligt balansräkning f. är (varav reserverade löntagarfondsmedel) Summa fondkapital f. år Summa tillskjutet grundkapital Indexuppräknat grundkapital Överföring från delfonderna Årets bokförda resultat Arets reala resultat Ökning fondkapital innevarande år Summa fondkapital totalt Summaskulder octi fondkapital (1 387 613) (1 101) -60 558 344 -53 800 809 (-11 931 598) (-10 214 561) -2 264 000 -2 972 541 (3 077 996) (1 386 511) -8 853 602 -8 828 050 Första fondstyrelsen tillförs avgifter, som erlagts avstaten, kommuner och dem närstående institutioner och bolag. De förvallade medlen har placerats på sätt som framgår avbalansräkningen och särskild specificerad uppställning över obligations-,partial- och förlagslån, vilka enligt reglementet bokförts tillanskaffningsvärden. Resultatet av årets förvaltning samt delfondens tillgångaroch skulder per den 31/121988 framgår av nedanstående resultaträkning ochbalansräkning. Resultaträkning (Tkr) 1988 1987 Intäktsräntor Obligationer Partialbevis FörlagsbevisReverser Kursskillnader vid avyttring av värdepapper Kursskillnader vid avyttring av värdepapper Summa kostnader 250033 175 732 Arets resultat 10853 388 10 264 074 Prop.1988/89:144 Bilaga 1 333 Riksdagen1988/89. Prop.1988/89:144 Bilaga 1 Balansräkning per 31.12 (Tkr) Värdepapper; Obligationer Partialbevis Förlagsbevis Reverser Refinansieringslån Fondkapital Enligt balansräkning föregiende ir (varav reserverade löntagarfondsmedel) (488 003) Summa fondkapital föregående år 18 497 415 -23 496 638 - 173 804 - 5 173 027 - 4 133 979 - 4 132 696 (Ökning fondkapital innevarande år) (6 879 756) (6 249 871) Summa skulder och fondkapital Kontrakterade e) likviderade fondaftärer avs. Andra fondstyrelsen tillförs avgifter, som erlagts avenskilda större arbetsgivare. Med större arbetsgivare avses arbetsgivarevilkas lönesumma (avgiftsunderlag) överstiger 225 basbelopp, ca . De förvaltade medlen har placerats på sätt som framgår avbalansräkningen och särskild specificerad uppställning över obligations-,partial- och förlagslån, vilka enligt reglementet bokförts tillanskaffningsvärden. Resultatet av årets förvaltning samt delfondens tillgångaroch skulder per den 31/121988 fram går av nedanstående resultaträkning och balansräkning. Resultaträkning (Tkr) rSBS 1987 Intältsräntor Obligationer Parlialbevis Forlagsbevis Reverser Kursskillnader vid avyttring av värdepapper Kursskillnader vid avyttring av värdepapper Summa kostnader 277456 312 098 Arets resultat 16701091 15 154 044 Prop.1988/89:144 Bilaga 1 Prop.1988/89:144 Bilaga 1 Balansräkning per 31.12 (Tkr) Värdepapper: Obligationer Partialbevis Förlagsbevis Reverser Refinansieringslån Fondkapital Enligt balansräkning föregående år (varav reserverade löntagarfondsmedel) (483 715) Summa fondkapital föregående år ,136 840 358 18 545 172 -22 588 262 - 167 085 - 4 210 175 - 3 169 513 - 2 016 750 (Ökning fondkapital innevarande år) (13 719 494) (13 280 710) Summa skulder och fondkapital Kortrakterade ej likviderade fondatfärer avs. köp 1 094 558 Prop.1988/89:144 Bilaga 1 'Tredje'fondstyrelsen'/' ;/ '''''' \- '[\. :'- -''<'""'I' ''"''-'V'.' Tredje fondstyrelsen tilUöis avgifter, som erlagts avenskilda mindre arbetsgivaré saint s k égen- ; avgutex. Med mindre arbetsgivare avs» arbetsgivare, vilkas lönesunima(avgiftsunderlag), högst uppgår till 225 basbelopp, ca . De överförda egenavgifternaupijår till kr. 1.696.898.220,00 (f ä 1.627;338.674,0p). ;.. "; ' . M , f ; -vi De förvaltade medlen har placerats på sätt som framgår åvbalansläkningen och särskild specifi cerad uppställning över obligations-,ipartial- och förlagslån, vilka enligtreglementet bokförts,, "till anskafftiingsvärden. ' ' '' ' /,. t'..:>'=/,:-.' j' ' .< ..'''.. r : . ''ix f''''''i' Resultatet ay årets förvaltning samt delfondens tillgångar och sktilder per den31/121988 fram går av nedanstde resultaträkning och balansiälaiihg. ' Resultaträkning (Tkr) ,, .... , ,,- - .--., , = /'. ' Obligafioner ' , V'" .," : Partialljevis ;: ; , '; ' Reverser ,. ' 4 890 599 X 632 93 848 i 993 581 " 8559 ', r 106 624 '! .' . ' : '-Jl : . ','-* 6129 009,! Kursskillnader vid avyttring av värdepapper Summa intakter . ';;' /' '"'c:':' ." 'M7i'746"J' 6 302 048 ! :, : ' ' :'' , ' .% "..;. ,« 21886. i ' ' ' ;' . '-''' ' i '/::'. Administrationskostnader ; , . Kursskillnader vid avyttring av värdepapper Summa kostnader 85 527 -. Prop.1988/89:144 Bilaga 1 BalansrSknIng per 31.12 (Tki) ::.-""'iiiS8"- 33 456"' Värdepapper: ' . Parlialbevis Förlagsbevis Reverser Refinansieringslån ;,/ 47 451346 - -' .. 8 021 56 152 258 ii 50 548 447 ! ' '- ' '' i . :-r. [':._ Fondkapital Enllgi balaiartkning löragåMNle år (varav reserverade löntagarfondsmedeQ Summa fondkapital föregående år 12032107 -14 473 444 - 107 059 2 548 396 Vinstdelningsskatt Löntagarföndsavgift ../.rekvirerade löntagarfondsmeriel '- '.') - 2 678 604 (Ökning fondkapital innevarande är) ' ', . (4 785 023) (3 177 908) Summa skulder oeh fondkapital . Kontrakterade ej likviderade fondaffärer' avs. avs: tarsäljn. (ordf.), . . Guiitaf ' SureNordh Prop.1988/89:144 Bilaga 1 Undertecknade, som av regeringen förordnats att såsomrevisorer granska Allmänna pensionsfondens första fondstyrelses förvaltning,fär härmed avgiva revisionsberättelse för . Vi har granskat förvaltningsberättelsen, tagit del avräkenskaper, protokoll och andra handlingar, som lämnar upplysning omfondstyrelsens förvaltning, inventerat de under fondstyrelsens förvaltningstående tillgångarna samt vidtagit de övriga granskningsåtgärder vi ansetterforderliga. Räkenskaperna har granskats av . Revisionen har icke givit anledning till anmärkningbeträffande förvaltningsberättelsen, de i densamma upptagna resultat- ochbalansräkningarna, bokföringen eller inventeringen eller eljest beträffandefondstyrelsens förvaltning. Undertecknade, som av regeringen förordnats att såsomrevisorer granska Allmänna pensionsfondens andra fondstyrelses förvaltning,får härmed avgiva revisionsberättelse för . Vi har granskat förvaltningsberättelsen, tagit del avräkenskaper, protokoll och andra handlingar, som lämnar upplysning omfondstyrelsens förvaltning, inventerat de under fondstyrelsens förvaltningstående tillgångarna samt vidtagit de övriga granskningsätgärder vi ansetterforderliga. Räkenskaperna har granskats av . Revisionen har icke givit anledning till anmärkningbeträffande förvaltningsberättelsen, de i densamma upptagna resultat- ochbalansräkningarna, bokföringen eller inventeringen eller eljest beträffandefondstyrelsens förvaltning. Undertecknade, som av regeringen förordnats att såsomrevisorer granska Allmänna pensionsfondens tredje fondstyrelses förvaltning,får härmed avgiva revisionsberättelse för . Vi har granskatförvaltningsberättelsen, tagit del av räkenskaper, protokoll och andra handlingar,som lämnar upplysning om fondstyrelsens förvaltning, inventerat de underfondstyrelsens förvaltning stående tillgångarna samt vidtagit de övrigagranskningsåtgärder vi ansett erforderliga. Räkenskaperna har granskats av . Revisionen har icke givit anledning till anmärkningbeträffande förvaltningsberättelsen, de i densamma upptagna resultat- ochbalansräkningarna, bokföringen eller inventeringen eller eljest beträffandefondstyrelsens förvaltning. 1988/89:144 Bilaga 1 Första, Andra och Tredje fondstyrelsenia Balansräkningar per 31.12 I Mkr '9,1 Övriga intäkler, kurs- 1988/89:144 Bilaga 1 Placeringamas fördelning efter placeringsobjekt (Nominella värdenoch totalt även anskaffningsvärden, Mkr) Landsting och kommuner' Bostadsfinansierande institutForetag 1) Inklusive partiallån. 2) Inklusive kommunfinansierande institut ' Anskaffningsvärden. Placeringamas fördelning på låntagargrupper (Anskaffningsvärden,tvikr) Första Andra Tredje Totalt fondstyrelsen fondstyrelsen fondstyrelsen t/lkr % Staten därav industri m m kraftverkjordbruksnäring Utländska låntagarePenningmarknadsplaceringar 1988/89:144 Bilaga 1 Placeringamas fördelning efter placeringsobjekt per (Nominella värdenoch totalt även anskaffningsvärden, Ivlkr) '1 Inklusive partiallån. ) Inklusive kommunfinansierande institut. Placeringamas fördelning på låntagargrupper (Anskaffningsvärden, (vikr)