prop · GC03102 · 1988-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1988/89:102 om reglering av priserna på fisk m. m. Regeringenföreslår att anta det förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Ipropositionen läggs fram förslag om reglering av priserna på fisk under budgetåret1989/90. 1 1988/89. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde S. , ordförande, och statsråden , , , , , , , G. , ,, , , , , Proposition om reglering av priserna på fisk m. m. Regeringenuppdrog åt statens jordbruksnämnd att, efter överiäggningarmed fiskets förhandlingsdelegation och nämndens konsumentdelegation, avgeförslag beträffande prisregleringen på fisk för /90. Förslagenskulle utformas med utgångspunkt i de av beslutade riktlinjerna förprisregleringen på fisk. I uppdraget erinrades om att jordbruksnämnden vidutformningen av förslaget bör beakta att prisregleringen för fisk skallutvärderas och ses över inför /91. Förslagens utformning skullei huvudsak innebära en förlängning av innevarande års reglering. Nya inslag iregleringen fick inte föreslås. Iuppdraget erinrades om att förslag skulle lämnas till disposition av medel urprisregleringskassan för fisk för att täcka kostnaderna för för denkollektiva trygghetsförsäkringen inom yrkesfisket. Kostnaderna för dennaförsäkring under /89 skulle räknas av från normprisernaoch/eller från andra stödformer. Dessutom skulle avräkning göras för tidigareej avräknade kostnader för trygghetsförsäkringen under budgetåren 1986/87 och1987/88. Jordbruksnämndenskulle vidare avge förslag till disposition av medel ur prisregleringskassanför att täcka kostnader för utsättning av lax, annan laxfisk och ål. Därvidskulle en särskild medelsram beräknas för fortsatt försöksverksamhet medfördröjd utsättning av lax. Dessa två rambelopp skulle bestämmas efter samrådmed . Jordbruksnämndenhar i skrivelse avgett sina förslag med anledning avuppdraget. Nämndens skrivelse bör fogas till protokollet i detta ärende sombilaga. 1988/89:100 (bil. 11 s. 57) har regeringen föreslagit att /90 anvisa ett förslagsanslag av . till prisreglerandeåtgärder på fiskets område. 2Prisregleringens utfall /88 m. m. '"p- '/- '° Grundernaför prisreglering på fisk beslutades av (prop. 1977/78:112, JoU23, rskr. Syftet med regleringen är att den skaU styra fisket motlönsamhet som den skall medverka till att utjämna variationer ifiskarenas inkomster. En närmare redogörelse för prisregleringens utformningfinns i prop. 1984/85:143 (s. 19 21). Inkomstnivåninom trålfisket för varierade enligt jordbruksnämnden kraftigtberoende på var fisket bedrevs. Nivån mäts som sammanräknad inkomst ochinnefattar samtliga förvärvskällor. Inkomsten var högst på . Försydkustfiskare låg den . lägre medan ostkustens fiskare hadeytterligare . Detotala kostnaderna för pristillägg /88 var för normprissattafiskslag 37 milj. kr. jämfört med 34 milj. kr. Av dettotala pristilläggsbeloppet /88 gick till sill. fisk var 60,8 milj. kr. den , enminskning med 29 milj. kr. Motsvarande belopp förjordbruksnämndens prisregleringskassa var 86,9 milj. kr., en ökning med 9 milj.kr. Prisregleringsavgiftensamt import- och exportavgifterna beräknas innevarande regleringsår tillförakassan ca 86,5 milj. kr. Ränteintäkterna på de medel som är innestående hos Svenskfisk resp. i prisregleringskassan beräknas uppgå till sammanlagt ca 14 milj.kr. De sammanlagda tillgångarna för prisregleringen innevarande regleringsåruppgår således till ca 250 milj. kr. Desammanlagda kostnaderna för prisregleringen under innevarande regleringsårberäknades ursprungligen av jordbruksnämnden till ca 117 milj. kr. Kostnadernaberäknas nu till ca 120 milj. kr. Detta skulle innebära att behållningen iprisregleringskassan och hos Svensk fisk skulle komma att uppgå tillsammanlagt ca 128 milj. kr. vid regleringsårets utgång. Härtill kommer ca 97,5milj. i intäkter inkl. ränteintäkter under nästa regleringsår. Sammanlagtinnebär detta att ca 226 milj. kr. skulle finnas tillgängliga /90. Jordbruksnämndengör följande bedömningar i fråga om fångster, avsättning m.m. /90. Dentotala svenska fångsten av fisk ökade åter till ca . Drygt25% härav utgjordes av sill/strömming för konsumtion och av torsk. Fångstenav foderfisk ökade kraftigt. Av den totala fångsten av sill/strömming avsattesca på den inhemska marknaden. Exporten av oberedd och filéadsill/strömming var ca , varav huvuddelen avsattes i . Deneuropeiska sillmarknaden domineras av det stora utbudet av nordsjösill somökat . Detta har lett till att priserna på sill är låga.Efterfrågan på konsumtionssill kommer troligen inte att öka nämnvärt, varförpriserna väntas förbli hårt pressade. ti /89. I .saml Nr 102 Torskfångstenuppgick till ca . Den övervägande Prop. 1988/89: 102 delenfångas i . Ca torsk avsattes i medan ca 20000 tonexporterades i oberedd form. Importen av torsk, som domineras av frystafiléer, uppgick till ca . Torskmarknaden har de senaste årenkännetecknats av brist på råvara. Priserna har sjunkit men väntasöka något . är torskbeståndet i kraftigt ned-fiskat.Fångstutrymmet bedöms dock medge ett oförändrat uttag förSveriges del. Vadgäller övrig torskfisk och flatfisk är importandelen . Marknadsbildenför dessa fiskslag väntas enligt jordbruksnämnden inte förändras nämnvärt. 4 förslag till prisreglering /90 Jordbruksnämndensförslag om reglering av priserna på fisk m.m. under /90 harbiträtts av fiskets förhandlingsdelegation och konsumentdelegationen. Vidfastställande av normpriserna för /90 har beaktats kostnadsutvecklingeninom fisket ochinkomstutvecklingen för jämförbara grupper enligt löneavtalen inkl. förändringarav sociala avgifter. Vidare har beaktats produktivitetskravet ochkostnadsutvecklingen för trygghetsförsäkringen till den för /89definitiva nivån . och delegationerna har vidöverläggningarna konstaterat att en sammanvägning av dessa faktorer ger enuppräkning av normpriserna för sill/strömming och övriggrupperna med 6,5%jämfört med innevarande budgetår. Prisgränsernaför torsk för /90 föreslås av jordbruksnämnden höjas något merän normpriserna för normprissatta fiskslag. Detta motiveras med att denminskade tillgången på torsk inneburit sämre fångster i förhållande tillinsatta fångstansträngningar. Förslagenom normpriser och prisgränser framgår i detalj av nämndens skrivelse. Förinnevarande och tidigare budgetår har normkvantitet fastställts endast försill/strömming. Den uppgår till . För /90 föreslårjordbruksnämnden att normkvantiteten för sill/strömming sänks till 55 000 ton.Normkvantiteten skaU enligt förslaget kunna ökas till högst beroendepå hur de föreslagna stöden till export till statshandelsländer och tillfoderfisk utnyttjas. Underinnevarande budgetår utgår rörliga pristillägg av skillnaden mellannormpris och jämförelsepris för sill/strömming, för övriga normprissattafiskslag och för torsk av skillnaden mellan nedre prisgräns ochjämförelsepris. föreslår för /90 attpristillägg utgår med oförändrade procenttal. Under innevaranderegleringsår får överskottspriset för samtliga lägsta- Prop. 1988/89: 102 prissattafiskslag uppgå till högst av lägstapris. För nästa budgetår föreslårnämnden att överskottspriset för samtliga lägstaprissatta fiskslag utgår medoförändrat procenttal. Förinnevarande budgetår har anslagits 12 milj. kr. /90 föreslår nämnden att tidigare ej avräknade kostnader förtrygghetsförsäkringen t.o.m. /89 avräknas från beloppet föröverskottshantering. Förslaget innebär att beloppet sänks med 2,5 milj. kr. ochatt högst 9,5 milj. kr. anslås för överskottshanteringen. Vidare föreslås attjordbruksnämnden bemyndigas medge att Svensk fisk tar i anspråk ytterligaremedel för överskottshantering. Nämnden bör dock i enlighet med förslaget iakttamycket stor restriktivitet härvid. Underinnevarande regleringsår utgår ett särskUt stöd i form av regionalt pristilläggför sill/strömming till fiskare bosatta vid syd- och ostkusten. Detta motiverasmed att fisket på syd- och ostkusten visar en svagare utveckling än fisket påvästkusten samt att tillgänglig statistik pekar på lägre inkomster för syd- ochostkustens fiskare än för fiskare på . Stödet utgår som fastapristillägg inom ramen för gällande normkvantitet och för fisk som avsätts tillhuman konsumtion. För /90 föreslår jordbruksnämnden attstödet höjs med /kg på sydkusten och och med /kg pånorra ostkusten. Stödet föreslås således utgå enligt följande: tillfiskare bosatta på sydkusten med /kg för sill/strömming levererad ochsåld till förstahandsmottagare på syd- och ostkusten, tillfiskare bosatta på (och söderut) med /kgför sill/strömming levererad och såld till förstahandsmottagare på ostkustensamt med /kg för sill/strömming levererad och såld till förstahandsmottagarepå sydkusten, tillfiskare bosatta på (län och norrut) med /kg försill/strömming levererad och såld till förstahandsmottagare på ,med /kg för sill/strömming levererad och såld till förstahandsmottagarepå samt med /kg för sill/strömming levererad och såld tillförstahandsmottagare på sydkusten. Underinnevarande regleringsår utgår pristillägg för export av sill/strömming till statshandelsländermed högst /kg inom en ram av sammanlagt högst 10 milj. kr., varav högst3 milj. kr. får avse sill från , och . Exporten tillstatshandelsländer har under innevarande budgetår varit större än tidigare.Nämnden föreslår att rambeloppet för nästa regleringsår ökas till 11 milj.kr., varav högst 3,3 milj. kr. bör få avse sill från , Skagerrak ochNordsjön. Vidare föreslås att pristillägget bör få utgå med oförändrat belopp.Nämnden föreslås få besluta om att överföra anslagna medel från stöd till statshandelsexporttill stöd till foderfisk och att minska rambeloppet mot att i ställetnormkvantiteten för sill ökas. Pristilläggför foderfisk utgår under innevarande budgetår med högst /kg inom en ramav sammanlagt högst 12 milj. kr. utgår även regionaltpristillägg för foderfisk på och pristill- Prop. 1988/89:102lägg för foderfisk från insjöar. För /90 föreslår nämnden attpristillägg för foderfisk som fångats i saltvatten får utgå med högst /kginom en oförändrad sammanlagd ram om högst 12 milj. kr. Vidare föreslås att detinom rambeloppet får lämnas dels regionalt pristillägg för foderfisk tillfiskare bosatta på , dels pristillägg för foderfisk som fångatsi insjöar. Storleken på dessa pristillägg föreslås få fastställas av nämnden. Särskildafasta pristillägg lämnas för de viktigaste slagen av sötvattens-fisk, nämligenmed /kg för gädda, gös, sik och rensad och flådd lake samt med /kgför abborre, annan lake och siklöja. 1 fråga om annan lake utgår pristilläggendast novemberfebruari. Nämnden föreslår oförändradepristillägg för nästa budgetår. Ävenför vissa andra fiskslag ges stöd i form av ett fast pristillägg. För nästabudgetår föreslår höjt pristillägg till 0,70kr./kg och i övrigt oförändrade pristillägg. Jordbruksnämndenhar haft i uppdrag att efter samråd med lämna förslag tilldisposition av medel för att bestrida kostnader för utsättning av lax, annanlaxfisk och ål och för fortsatt försöksverksamhet med fördröjd utsättning avlax. Nämnden föreslår att högst . betalas ur prisregleringskassanför att bestrida kostnader för utsättning av lax och annan fisk /90. För fördröjd utsättning av lax föreslår nämnden i enlighetmed förslag . Jordbruksnämndenberäknar prisregleringens kostnader för /90 tiU sammanlagt122 milj. kr., varav 86 milj. kr. hänförsigtill kostnader för olika former avprisstöd. Kostnaderna för trygghetsförsäkringen beräknas till 8,4 milj. kr.och kostnaderna för överskottshanteringen till 9,5 milj. kr. Härtill kommer5,5 milj. kr. för utsättning av fisk inkl. fördröjd utsättning av lax.Jordbruksnämndens kostnader för uppbörd och kontroll beräknas till 1,2 milj.kr. och kostnaderna för Svensk fisks administration och upplysningsverksamhet till11,2 milj. kr. 1fråga om prisregleringens finansiering föreslär nämnden följande. Från prisregleringskassanför fisk bör täckas kostnaderna för trygghetsförsäkringen, utplantering avfisk och jordbruksnämndens uppbörd. Vidare föreslås Svensk fisk tillföras 105milj. ur prisregleringskassan för att täcka kostnader för rörliga, fastaoch regionala pristillägg, pristiUägg för statshandelsexport och foderfisk,överskottshantering samt Svensk fisks administration m.m. Utöver frånprisregleringskassan tillförda medel bör Svensk fisk för denna verksamhet fådisponera tillgängliga ränteintäkter hos Svensk fisk samt vid behov även hosföreningen behållna medel. Mednyss nämnda förslag behövs för /90 ca 120 milj. kr. ur jordbruksnämndens prisregleringskassa vilket beräknas överstiga intäkterna i kassan med ca 25 milj. kr. Behållningen i kassan skulle därmed komma att uppgå till ca 75 milj. kr. Behållna medel hos Svensk fisk skulle per den komma att uppgå till ungefär samma belopp som den , dvs. drygt 25 milj. kr. Dispo nibla tillgångar skulle komma att uppgå till ca 105 milj. kr. " 5 Föredragandens överväganden Prop. Inledningsvisvill jag erinra om att regeringen bemyndigade mig atttillkalla en särskild utredare för att utvärdera prisregleringen på fisk ochmed utgångspunkt i utvärderingen föreslå lämpliga åtgärder. skall denstatliga administrationen på fiskets område gås igenom i syfte att anpassa den tillde förändringar som bl. a. översynen av prisregleringen motiverar. Arbetetskall redovisas senast den . Jagkan i huvudsak biträda jordbruksnämndens förslag till prisreglering på fiskunder /90. Förslaget utgår i stort från de i uppdraget angivnaprinciperna om dels en förlängning av innevarande års reglering, dels att inganya inslag skall tillföras regleringen. Jag föreslår att prisregleringenutformas på det sätt jag har redogjort för i det föregående och att de av nämndenföreslagna normpriserna, prisgränserna och den föreslagna normkvantitetenfastställs. Procentsatsernaför rörliga pristiUägg och procentsatsen för överskottspris bör fastställas pådet sätt som nämnden har föreslagit. Svensk fisk bör få besluta om avsättningenav överskotten i samma utsträckning som . 1uppdraget till nämnden angavs att kostnader för trygghetsförsäkringen underbudgetåren 1986/87 och 1987/88 som inte tidigare hade avräknats frånnormpriserna och/eller andra stödformer skall räknas av under budgetåret1989/90. Vidare angavs att 1988/kostnader för trygghetsförsäkringenskall beaktas om de är kända för jordbruksnämndens förslag. Somframgår av min redovisning av nämndens förslag har detta nu skett. Jag kangodta nämndens förslag. vill jag betona vikten av att nämnden iakttarmycket stor restriktivitet i fråga om att ta i anspråk ytterligare medel föröverskottshanteringen. Jordbruksnämndenföreslår att det särskilda stöd i form av regionalt pristillägg försill/strömming till fiskare bosatta vid syd- och ostkusten höjs med /kg påsydkusten och på och med /kg på . Motbakgrund av att fisket på syd- och ostkusten visar en svagare utveckling än påvästkusten finner jag förslaget motiverat. Jordbruksnämndensförslag att pristillägget för stöd till export av sill/ strömming till statshandelsländerskall utgå med oförändrat belopp och att rambeloppet härför ökas till 11 milj.kr. kan jag godta. Det bör emellertid ankomma på regeringen att besluta omeventuell överföring av anslagna medel till stöd för foderfisk. Nämndenföreslår att pristillägget för foderfisk utgår inom en oförändrad sammanlagdram av högst 12 milj. kr. Vidare föreslås att nämnden bör få fastställastorleken på dels det regionala foderfiskstödet, dels stödet för foderfisk fråninsjöar. Jag föreslår att stödet för nästa budgetår utgår med oförändraderegler. Jagvill i sammanhanget betona nödvändigheten av att hela näringen ökar ansträngningarna att söka nya avsättningsmöjligheter för den svensk- fångade sillen. Berörda myndigheter kan delta i detta arbete inom givna resursramar. fl 1988/89 I saml. De särskilda fastapristilläggen bör fastställas på det sätt som nämnden Prop. 1988/89: 102 harföreslagit. Jordbruksnämndenbör av regeringen kunna bemyndigas att betala ut 105 milj. kr. till Svensk fiskför kostnaderna för pristillägg, överskottshantering samt Svensk fisksadministration m.m. För dessa ändamål bör Svensk fisk få disponera ävenränteintäkter hos Svensk fisk samt vid behov även hos föreningen behållnamedel. Medelsom har anslagits ur prisregleringskassan för fisk till prisregleringen ochsom inte tas i anspråk bör tillföras Svensk fisk. Tillprisregleringskassan för fisk bör liksom föras högst 1milj. av de fettvaruavgifter som tas ut vid härdning av sillolja ochinhemsk råvara, med avdrag för vad som beräknas bli återbetalat vid export.Vidare bör medel avsättas för att täcka kostnaderna för trygghetsförsäkringenför fisket, preliminärt 8,4 milj. kr. För utsättning av lax och annan fiskinkl. försök med fördröjd utsättning av lax bör anslås högst 5,5 milj. kr. Om fiskeristyrelsenaktualiserar utsättning av torsk i bör samordning ske med det projektpå detta område som finansieras med medel inom ramen för det nordiskasamarbetet. har slutligen beräknat sina kostnader för uppbördoch kontroll till 1,2 milj. kr. Dessa kostnader bör täckas med medel urprisregleringskassan. Medel ur prisregleringskassan för fisk bör även undernästa budgetår få användas för andra ändamål om regeringen anser det påkallatvid akuta svårigheter inom fisket. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen attmedge att förtiden den Ijuli 1989 reglering av priserna påfisk m.m. jämte vad därmed hänger samman samt användningen av medel får skeenligt de grunder som jag har förordat. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta det förslag som föredraganden har lagtfram. STATENSJORDBRUKSNÄMND DNR 402-116/89 Prop. (PF4-01-JS) Bilaga Prisregleringen på fisk m. m. under /90 Regeringenuppdrog i beslut åt statens jordbruksnämnd att efteröverläggningar med fiskets förhandlingsdelegation och jordbruksnämndenskonsumentdelegation avge förslag beträffande prisregleringen på fisk under budgetåret1989/90.1 uppdraget angavs följande. Förslagetskall utformas med utgångspunkt i de av beslutaderiktlinjerna för prisregleringen. Förslagetbör vidare utformas med beaktande av att prisregleringen för fisk skallutvärderas och ses över inför /91 varför förslaget i huvudsakbör innebära en förlängning av innevarande års reglering. Förslag till nyainslag i regleringen jämfört med innevarande budgetår får inte lämnas. Jordbruksnämndenbör avge förslag till disposition av medel ur prisregleringskassan för fiskför att bestrida kostnader för för den kollektivatrygghetsförsäkringen inom yrkesfisket. De kostnader för trygghetsförsäkringenunder budgetåren 1986/87 och 1987/88 som ej tidigare avräknats frånnormpriserna och/eller andra stödformer skall räknas av under budgetåret1989/90. Vidare skall 1988/kostnader för trygghetsförsäkringen beaktasom de är kända för jordbruksnämndens förslag. Förslagetbör även omfatta disposition av medel ur prisregleringskassan för att täckakostnader för utsättning av lax, annan laxfisk och ål. Därvid skall ävenberäknas en särskild medelsram för fortsatt försöksverksamhet med fördröjdutsättning av lax. Dessa två rambelopp bör bestämmas efter samråd med . Jordbruksnämndenhar nu överlagt med fiskets förhandlingsdelegation och konsumentdelegationenangående prisregleringen på fisk under /90. överläggningarnahar lett till en överenskommelse och i samförstånd med delegationerna läggernämnden fram följande förslag. Deav beslutade allmänna riktlinjerna för fiskeripolitiken (prop. 1977/78:112,JoU 23, rskr. 272) omfattar ett inkomstmål, ett konsumentmål, ettproduktionsmål, ett effektivitetskrav och ett regionalpolitiskt mål. Nämndenhar berört dessa olika mål bl.a. i sin regleringsskrivelse till regeringen den8 . Deår 1981 beslutade riktlinjerna för prisregleringen på fisk (prop. 1980/ Prop.1988/89: 102 81:198, JoU 37, rskr. 423) innebar bl. a. att det s.k. normprissystemettogs Bilaga i bruk. Normprissystemet innebär i huvudsak att normpriser och normkvantiteterför de viktigare slagen av fisk fastställs av efter förslag avjordbruksnämnden. Normpriserna skall i princip sättas så att fisket når avseddlönsamhet samt att konsumenterna erbjuds fisk till rimliga priser.Normkvantitet anger den kvantitet för vilken pristillägg högst kan utgå. Ensärskild utredare har i enlighet med regeringens beslut den 22 december 1988tillkallats för att utvärdera och se över prisregleringen på fisk /91. Ibilaga 1 redovisas uppgifter rörande normprissystemet samt regleringsekonomin /85. 3 Fångster och avsättning Dentotala svenska fångslen av fisk ökade till ca . Häravutgjordes ca av sill/strömming för konsumtion, ca av torskoch ca av foderfisk. Fångsterna av foderfisk har ökatkraftigt. Avsättningenav svenskfångad siU/strömming på den inhemska marknaden uppgår till ca35000 ton. Exporten av oberedd och filéad sill/ strömming uppgick tillca , varav huvuddelen avsattes i . Deneuropeiska sillmarknaden domineras av det stora utbudet av nordsjösill, somhar fört med sig att priserna på sill är låga. Eftersom konsumtionen troligeninte kommer att öka i nämnvärd grad är det sannolikt att priserna på sillkommer att förbli hårt pressade. Torskfångsternai uppgick till ca . Den övervägande delen av desvenska torskfångsterna fiskas i . avsattes ca torski medan ca exporterades i oberedd form. Importen av torsk,som domineras av frysta filéer, beräknas 1988 ha uppgåu till ca ,omräknad tiU landad vikt. Torskmarknadenhar varit fast med brist på råvara. har dockpriserna sjunkit jämfört med . Den allmänna bedömningen är att prisernaunder 1989 åter kommer att stiga men sannolikt blir ökningarna måttliga.Torskbeståndet i har blivit kraftigt nerfiskat. Fångstutrymmet denärmaste åren torde ändå medge ett uttag för del på istorleksordningen , dvs. en i stort sett oförändrad kvantitet. Vadgäller övrig torskfisk och flatfisk är importandelen . Marknadsbildenför dessa fiskslag väntas inte förändras nämnvärt. 4 Inkomstutvecklingen inom fisket Enligt1978 års riksdagsbeslut sammanfattas målsättningen för fiskeripolitiken påföljande sätt: "Måletför fiskeripolitiken bör vara att skapa förutsättningar för att de 10 som är sysselsatta i fiskerinäringen kan få både enekonomisk och social standard som är jämförbar meri den som erbjuds inom andranäringar och trygghet i arbetet som konsumenterna erbjuds fisk av godkvalitet till rimliga priser. Inom de gränser som ges av en ansvarsfullhushållning av fisktillgångarna bör fisket bedrivas så effektivt som möjligtoch fångsterna bestämmas av möjligheterna till lönsam och stabil avsättning.Samtidigt bör hänsyn tas till behovet av sysselsättning främst i kust- ochskärgårdsområdena där fisket har stor regionalpolitisk betydelse". Prop.1988/89:102 Bilaga Till nu avslutade överläggningar har inkomstmaterial förår1987 funnits tillgängligt i form av SCB:s deklarationsundersökning för fiskare.Denna baseras på ett slumpmässigt urval av självdeklarationer från yrkesfiskare,enligt fiskeriräkning och enligt1979 års fiskeriinventering. 1 bearbetningen ingår endast fiskare vars inkomstav fiske uppgått till minst hälften av den totala inkomsten (exkl.kapitalinkomster). Som framgår av tabell 4 är inkomstnivån vad gäller"sammanräknad inkomst" högst på . Sydkustens fiskareuppvisar lägre inkomster än fiskare medanostkustens fiskare har markant lägre inkomster. "Inkomster av fiske m. ",som avser att belysa resultatutvecklingen för själva fisket, visar för syd- ochostkustens fiskare ett försämrat resultat jämfört med året innan. TabeU 4 Inkomster för trålflskare enligt SCB:sdeklarationsundersökning för fiskare Inkomster av fiske m.m.- Förändring innan, % Förändring innan, % ' Det taxeringsmässigabegreppet "sammanräknad inkomst" innefattar samtliga förvärvskällor.Underskott i förvärvskälla upptas till noll. Avdrag har gjorts för egenavgifter. Kontant netto av fiske minskat med värdeminskningsavdrag och avdragför ökade levnadsomkostnader samt ökat med ersättning från arbetslöshetskassaoch försäkringskassa. Avser att belysa resultatutvecklingen för själva fisket. Resultatregleringsposterhar ej medtagits och avdrag har ej gjorts för egenavgifter.