prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — Döva och hörselskadade elever undervisas vid dels fem regionala skolenheter,belägna i (Manilla-skolan). (Östervångskolan), (Vänerskolan), (Birgittaskolan) och (Krislinaskolan), delsi särskilda klasser förlagda till (s. k. externa klasser). Döva ochhörselskadade elever med ytterligarehandikapp undervisas vid en skolenhet i (Ås-backaskolan). Vidskolenheten i () undervisas nor-malbegåvade barnmed grava språkstörningar samt hörselskadade barn med beteendestörningar och vissa andra komplikationer. VidTomtebodaskolan, , och finns specialpedagogiska resurscenter. Verksamhetenregleras i specialskolförordningen (1965:478, omtryckt senast 1983:736, ändradsenast 1988:827 och 1045) saml i förordningen 83 (1988:1384) med instruktion för Tomlebodaskolansresurscenter. Bestämmelser om tilldelning avlärarresurser finns i förordningen Prop. 1988/89:100 (1987:721) om lärarresurser! specialskolan m.m. (ändrad 1988:818). I förordningen (SÖ-FS 1984:66, ändradSÖ-FS 1987:91) meddelas bestämmelserom utvecklingav verksamheten vidspecialskolan. Från anslaget bekostas även resor för elever jämteledsagare. () anslagsframställning /90 innebäri huvudsak följande: Pris-och löneomräkning m.m. . SÖredovisar ett behov av ytteriigare fem elevbosläder, varav tre på grund av ökad utflyttning utanförskolområdet och två som en följd av ökatelevantal. SÖ beräknar med anledning härav medel för ytterligare 5,5 tjänstersom vårdare (-. SÖföreslår en intensifierad satsning på lärarnas fortbildning i teckenspråkunder den närmaste femårsperioden genom att lärarna får en utbildning iteckenspråk motsvarande 20 poäng. SÖ beräknar kostnaderna för vikarier, resoroch traktamenten till 3 milj. kr. Kurskostnaderna beräknas kunnafinansieras från anslaget B 8. Fortbildning m. m. SÖföreslår en temporär utökning under fem budgetår av lärarresurserna förundervisning i teckenspråk och svenska för döva med 0,2 lärar-veckotimmar för de riksrekryterandeskolorna och för deregionala skolorna. Förslaget medför en utökning med 180,6 lärarveckotimmareller ca 7,5 lärartjänster (-fl ,5milj. SÖföreslår att ylleriigare medel, utöver prisomräkning, beräknas till övrigaförvaltningskostnader på grund av intensifiering av verksamheten vidfrämst riksskolorna (-. SÖberäknar ytterligare medel till personell assistans (-I- . SÖ beräknarmedelsbehovel under förslagsanslaget Specialskolan m. m.: Utbildningskostnaderlill . Beräknad ändring 1989/90 Lönekostnader m. m. för skolledare och lärarpersonal Utvecklingav verksamheten vid specialskolan (därav lönekostnader) Resor för elever jämte ledsagare Lokalkostnader (88 889000) (+ 6455000) Härtill kommer 500000 kr.enligt regeringsbeslut . Föredragandens överväganden Prop. () redovisar ett behov avytterligare fem elevbostäder " ute i samhället för nästa budgetår. Av dessa behövs treenheter på grund av fortsatt utflyttning från elevhemmen inom skolområdet ochtvå enheter på grund av Ökat elevantal vid vissa skolor. På grund av det ökadeelevantalet beräknarjag medel för ytterligare 5,5 tjänster som vårdare/skötare.Vidare beräknarjag 400000kr. under anslagsposten Lokalkostnader för förhyrning av dessa femelevbosläder. De resurser som beräknats på grund av ökat elevantal bör få tas ianspråk endast i den mån behov härav upp-står. I enlighet med vadjag har redovisat i avsnittet Vissa gemensamma frågor (avsnitt3) beräknarjag 3 milj. kr. åriigen för fortbildning i teckenspråk. Avsiktenär att ca 30 lärare skall kunna genomgå en kurs i teckenspråkomfattande ca . Medlen avservikariekostnader samt resekostnader och traktamenten. Kostnader för anordnandeav kurserna bör belasta anslaget B 8. Fortbildning m. m. och finansieras inom ramen för tilldelade medel inomanslaget. Viss fortbildning bör kunna samordnas med den fortbildning iteckenspråk som bedrivs för personaleninom den gymnasiala utbildningen för döva och hörselskadade i Örebrokommun. Jag anser vidare alt det bör varamöjligt även för andra personalkategorier, t. ex. förstadielärare vidlandslingens pedagogiska hörselvård, atl i mån av plats della i utbildningen, om huvudmannen är beredd svara förkostnaderna. Det bör ankomma påregeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, att utfärda närmarebestämmelser om fortbildningen. Regeringen har iförordningen (1988:1045) om ändring i specialskolförordningen(1965:478) föreskrivit all vid specialskolan får finnas tjänster som lärare förundervisning i teckenspråk och svenska för döva. SÖ har föreslagit en temporärutökning av lärarresurserna under fem budgetår för denna lärarkategori. Jag är inte bereddatt tillstyrka en sådan generell utökning av lärarresurserna i specialskolan,utan anser alt dessa tjänster får inrättas i den takt som tjänsteunderlagfrigörs inom specialskolan. bör del t. ex. bli möjligt att anställa lärare med ifrågavarande ämneskombination isamband med all specialskolanslärare genomgår fortbildningskurser i teckenspråk. Jag beräknar medel ienlighet med SÖ:s förslag för övriga förvaltningskostnader samt för personell assistans. (5och 6) Med anledning avatt organisationen av de statliga redovisningscentralerna föreslås förändradfr.o.m. har jag tillfört anslaget . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Specialskolan m.m.:Ulblldningskoslnader för /90 anvisa elt förslagsanslag på240044000 kr. Specialskolan m.m.: Utrustning m.m. Prop.1988/89:100 1987/88 Utgift 6521028 Reservation 1101760 1988/89 Anslag 7 275000 1989/90 Förslag 7 152 000 Från anslaget betalas utgifter för läromedel,undervisnings- och arbetsmaterial, inventarier m. m., bibliotek samt hörsel- ochtalteknisk utrustning. () anslagsframställning /90 innebäri huvudsak följande: Engångsanvisningar på I milj. kr. SÖ föreslårengångsanvisningar för dels utrustning lill fem nya elev-bostader ( + . ),dels datorutrustning lill skolkanslierna (-H . SÖ beräknarmedelsbehovet under reservationsanslaget Specialskolan m.m.: Utrustning m.m. lill . För utrustning till fem nya elevbosläder beräknarjag enengångsanvisning om . 1 övrigt räknar jag intemed andra förändringar under anslaget än sådana av automatisk natur. Jag hemställer all regeringen föreslår att till Specialskolan m.m.:Utrustning m.m. för /90anvisa ett reservationsanslag på . Bidrag till driften av särskolor m. m. 1987/88Utgift 636 713493 1988/89 Anslag 577 3350001989/90 Förslag 710 555000 Landstingskommunerna och de kommuner som inte ingår ilandstings kommun samt kommuner somanordnar särskola i fall som avses i 6 kap. 2 § skollagen (1985:1100) får statsbidragmed av lönekostnaderna för rektorer, studierektorer,tillsynslärare och lärare vid särskolan. Även till särskoleverksamhet som anordnas med enskild huvudman utgår statsbi drag i vissa fall. Bidragsbestämmelsernafinns i förordningen (1986:188) om statsbidrag till driftkostnader för särskolan m.m. (ändrad senast 1988:939) samt i förordningen (1988:740) omstatsbidrag till frislående särskolor. Verksamheten regleras isärskoleFörordningen (1986:573, änd- 86 rad senast 1988:702 och 1052). Bidragsbesiämmelsemainnebär i korthet att statsbidraget till särskolan Bil. 10 beräknas efler en grundresurs om sjuveckolimmar per elev. Vidare beräknas lilläggsresurser för undervisning ihemspråk och för stödundervisning i svenskamed per elev saml för särskild undervisning med femveckotimmar per elev. Härutöver kan länsskolnämnden medge en behovsprövad kompletteringsresurs uttryckt iveckotimmar. För särskoleelever somär integrerade i eller gymnasieskolan beräknas en resurs om högst sju veckotimmar.Tilläggsbidrag till kostnader för vikarier m.m. lämnas med 4,av lönebidragel. Regeringen fastställerårligen veckolimpris i särskolan. Statsbidraget lilllönekostnader för rektorer och studierektorer lämnas med hänsyn till årslönebeloppet för varje inrättad tjänst. Statsbidragutgår även för lill-läggspensionsavgifier. Statsbidragetutbetalas i form av förskott och slutreglering. /90 belastasanslaget med förskott för det budgetåret beräknat på statsbidraget /89 samt slutreglering av bidraget för /89. Från anslagetbetalas vidare kostnader för statsbidrag enligt förordningen (SÖ-FS 1986:100)om statsbidrag till lokal skolutveckling i särskolan (ändrad SÖ-FS 1987:109). Även för detta bidrag gäller ettförskotts- och slutregleringsförfarande. Från anslagetbetalas även kostnader enligt förordningen (1984:626) om statsbidrag lillkostnader för vissa trygghetsåtgärder för skolledare, biträdandeskolledare och lärare i utbildning (ändrad senast 1988:158). Ur anslaget utgårbidrag enligt ämbetsskrivelse om godkännande av avtalavseende yrkesundervisning för hörselskadade psykiskt utvecklingsstörda. () erhåller dessutom medel lill informations- och konferensverksamhet förskolledare och lärare vid särskolor. SÖ:s anslagsframställning för /90 innebäri huvudsak följande: Ungefär 11 300elever gick i särskolan /88, vilket innebär en ökning med 100elever från föregående läsår. Antalet skolledare var 140 och antaletutnyttjade lärarveckotimmar var ca 93 800. Anvisat belopp underanslagsposten I för /89 innehåller medel för kostnader förundervisning vid reguljär särskola och enskilda inrättningar. SÖ:s beräkning avanslagsposten 1 för /90 framgår av följande sammanställning, belopp itusental kr. Prop.1988/89:100Bil. 1987/88 1988/89 1989/90 ' Förskottsunderlag för /89 SÖ beräknarmedelsbehovet för bidrag till lokal skolutveckling till 12,4 milj. kr. under /90, varav6,0 milj. kr. i förskoll för redovisningsåret1989/90 och 6,4 milj. kr. i slulreglering för /89. SÖ beräknar bidragetför tilläggspensionsavgifier till 55,3 milj. kr. För reducerat lönekostnadspålägg beräknar SÖ 57,7 milj. kr. SÖ har vidareberäknat 6 milj. kr. för bidrag till kostnader för yrkesundervisning för hörselskadade psykisktutvecklingsstörda, . för informations- och konferensverksamhetför skolledare m.fl., . förinformation om ny läroplan för särskolan saml oförändrat 2 300000 kr.för datautbildning i särskolan. SÖ beräknarmedelsbehovet under förslagsanslaget Bidrag lill driften avsärskolor m.m. lill 656429000kr. Bidrag till lokal skolutveckling Bidrag till kostnader för tilläggs- Bidrag till kostnader för yrkesundervisning för hörselskadade Kostnader för informations- och [OOOcjoch lärare vid särskolan Information om ny läroplan för Totaltberäknar jag statsbidraget under anslagsposten I till . för /89. Mina beräkningargrundar sig på antalet inrättade tjänster som skolledare och eltberäknat veckotimlal för undervisning /89 samt pålöneläget med vissuppräkning för de kostnadsökningar som kan förväntas under redovisningsåret.Vidare har jag beaktat atl elt särskilt veckotimpris skall beräknas förhemspråksundervisning, vilket baseras på landslingens löne- Prop.1988/89:100 kostnad för enbart de lärare som bedriver hemspråksundervisning.Som Bil. 10 jag har redovisat i det föregående omfattas denna anslagspostav ett förskotts- och slutregleringsförfarande. Under /90 utbetalastill huvudmännen dels förskott baserat på det fastställda bidraget /89, dels slutreglering för detta redovisningsår. Beräkning av förskott och slutreglering under anslagspostenI, belopp i tusentalkr. Budgetår Beräknat Förskott Slut- Summa 1987/88 501361' 1988/89 544313 250680 1989/90 272156 293633 565789 ' Förskottsunderlag /89. Jag beräknar medelsbehovet för lokal /90 till 13,1milj.kr., varav 6,3 milj.kr. utgör förskott för redovisningsårel 1989/90 och6,8 milj. kr. utgör slulreglering för redovisningsårel 1988/89. Bidraget förtilläggspensionsavgifter beräknarjag till 58,8 milj. kr. Kostnaden för reducerat lönekostnadspåläggberäknarjag till 63,4 milj. Enligt 6 kap. 2 §skollagen (1985:1100) får en landstingskommun lill en kommun somingår i landstingskommunen överlåta att anordna särskola för barn och ungdomarsom är bosatta i kommunen, om kommunen medger det och regeringen lämnar silltillstånd. Inom flera landstingskommuner planerasett överförande av särskolan till primärkommunall huvudmannaskap enligt nämnda bestämmelse i skollagen. Del kan vara fråga om all en,flera eller alla kommuner inom en landstingskommun tar över ansvaretför särskolan. Jag ser positivt på en sådan utveckling. problem i sammanhanget är alt särskolan också i frågor av övergripande och principiellnatur kan komma all organiseras på olika sätt i landet beroende på de överenskommelser som träffas mellan resp. landstingskommun ochprimärkommunerna. Delta kan t. ex. gälla skolledning, beslutsnivån i olika frågor och anordnande av undervisning för särskoleelever i små kommuner som inte haregen särskola. I vissa fall kan t. ex. frågor som rörgrundläggande regler för skolplikt och beslut om skolgång i särskola komma atlberöras. Enligt min mening är dessa frågor av sådan vikt atl del bör utredas om regeringen bör utfärda särskilda riktlinjer för vad som skall gälla vid enkommunalisering av särskolan. Jag har för avsikt att föreslå regeringen att tillkalla en sådan utredning. Denna bör också överväga om tiden är mogen för att generellt föra över ansvaret för särskolan till kommunerna och i så fall lämna förslag tillhur ell sådant överförande skall ske. Jag hemställer alt regeringen föreslår ' all tillBidrag UU driften av särskolor m. m. för /90 anvisa ettförslagsanslag på . Kostnader för visspersonal vid statliga realskolor 1987/88 Utgift 1988/89 Anslag 1989/90 Förslag Med utgången av /73 var samtliga statligarealskolor avvecklade. Vissa ordinarie tjänster fördes då på övergångsstat.I den mån innehavarna avtjänsterna inte har kunnat beredas tjänstgöring vid annan skolform får medelför lönekostnader och sjukvård för dem utgå ur detta anslag. Anslaget bör tills vidare föras upp med oförändrat belopp. Jag hemställer alt regeringen föreslår all tillKostnader Jör viss personal vid statliga realskolor för /90 anvisa ell förslagsanslag på 1000kr. Gymnasiala skolor m. m. Prop.1988/89: lOO Bil.10 B 18. Bidragtill driften av gymnasieskolor 1987/88 Utgift 4 666 390 798 1988/89 Anslag 5 267253000 1989/90 Förslag 5643610000 Från anslaget utgår statsbidrag till driften avgymnasieskolor bl.a. enligt bestämmelser i gymnasieförordningen(1987:743, senast ändrad 1988:1055). Statsbidrag lämnas enligt denna i form av 2. allmänt undervisningsbidrag 6. bidrag tillsärskilda kostnader för kurser för invandrarungdom 7. bidrag tillkostnader för inbyggd utbildning 8. bidrag tillkostnader för studie- och yrkesorientering 9. bidrag lillkostnader för gymnasial lärlingsutbildning Ur anslaget ersätts även bl. a. följande kostnader garantiresurs lill den skolhuvudman som,vid tilldelning av resurser enligt det schabloniserade statsbidragssystemet,får en resurstilldelning som är mer än 5%mindre än den tilldelning som huvudmannen skulle ha fått enligt de regler som gällde för tiden föreden , bidrag tillsärskilda kostnader för gymnasial utbildning för döva och hörselskadade iÖrebro kommuns gymnasieskola enligt avtal mellan staten och kommun, bidrag till lokalskolutveckling enligt förordningen (1982:608) om statsbidrag till lokalskolutveckling m.m. (omtryckt 1983:416, ändrad senast 1988:829), reduceratlönekostnadspålägg enligt kungörelsen (1969:54), om beräkning och redovisning avlönekoslnadspålägg. Enligt förordningen(1981:449, ändrad senast 1988:812) om minskning av vissa statsbidrag lillkommunal utbildning skall en del av de nämnda statsbidragen minskas av det belopp som annars skulle ha utgått.I fråga om landstingskommunal vårdutbildning görs en minskning med I gymnasieskolanfinns 25 reguljära linjer, tolv linjer som försöksverksamhet och inemot 600specialkurser. Härtill kommer gymnasial lärlingsutbildning. Linjerna och de gängse förkortningarna av dem ärföljande. Minst treåriga teoretiska linjer Ekonomisk linje Humanistisk linje Naturvetenskaplig linje Samhällsvetenskaplig linje Teknisk linje (fyraårig) Prop.1988/89:100 Bil. Tvååriga, huvudsakligen teoretiska linjer Estetisk-praktisk linje (försöksverksamhet) Bygg- ochanläggningsteknisk linje Ba Drift- ochunderhållsteknisk linje Du Handels- och kontorslinje(försöksverksamhet) Hk Treåriga yrkesinriktade linjer(Jörsöksverksamhet) Bygg- och anläggningsteknisklinje BY Fordons- ochtransportteknisk linje FT Industriell teknisk linje IN Textil- och beklädnadsteknisk linje TB Vårdlinje, omsorger ombarn och ungdom VLbu Värme-, ventilations- ochsanitetsteknisk linje VT Gymnasieskolansdimensionering beslutas av . Systemet för dimensionering ochplanering del s.k. planeringssystemet regleras i gymnasieförordningen. Det innebär bl.a.atl elevplatsramar i gymnasieskolan fastställs för varje budgetår. Riksdagenbeslutar om ramar för de tvånärmaste budgetåren och planeringsramar för elt tredje budgetår. För hela riket fastställs en totalram. Den är uppdelad pådels en ram för utbildningar, vilka eleverna kan påbörja direkt eftergrundskolan (direktramen), dels en ram för kurser för invandrarungdom och förutbildningar somkräver viss ålder, praktik eller utbildning utöver för tillträde(ramen). Förordningen (SÖ-FS 1988:90) om ramar för elevplatser i gymnasiesko- lanredovisningsåren 1988/89 - 1990/91 grundar sig på det senaste riks- Prop.1988/89:100 dagsbeslutet. () föreslår all försöksverksamhetenmed treårig yrkesutbildning utökas med minst 5 000 intagningsplalser och attsärskilda resurser avsätts för atl undervisningen i svenska i årskurs 2 avvissa yrkesinriktadelinjer skall kunna bedrivas i mindre grupper. SÖ föreslår all dimensioneringen av gymnasieskolansdirektram för läsåren 1989/90 och 1990/91 ligger kvar på innevarande års nivå - 306400årselevplatser. I detta inräknar SÖ den nämnda utökningen av försöket medtreåriga yrkeslinjer. För /92 förutskickar SÖ en anpassning avantalet årselevplatser till minskningen av antalet 16-åringar, fördel läsåret med5,. Antalet årselevplatser per 16-åring förblir därvid detsamma som riksdagenbeslutat om för /91. 1 fråga om lilla ramen föreslår SÖ 32 420årselevplatser för alla tre läsåren1989/90 1991/92. Delta är en minskningmed 260, delvis beroende av ett förslagom atl överföra en kurs tillhögskoleutbildning. SÖ begärbemyndigande all även budgetåren 1989/90 och 1990/91 få göra omfördelningarav platser mellan direklramen och lilla ramen. Vidare föreslår SÖ att regeringeninhämtar bemyndigande att, i den månarbetsmarknadsskäl så påkallar, öka dimensioneringen utöver förslaget. SÖ föreslår också att regeringen inhämtarbemyndigande att öka lilla ramen, om behovet av kurser förinvandrarungdom visar sig översliga 1500. SÖ förordar enökning av antalet platser på de s.k. idrottsgymnasierna med 100, främst förvissa icke tidigare representerade idrotter, samt en fördubbling av antalet platser för dels.k. hemortsallernalivel, i vilket elever får en minskning av sillstudieprogram för alt träna idrott på hemorten. SÖ föreslårattbeslut om organisationen av skolenheter i fortsättningen får tas av kommuneroch landsting själva i stället för som av SÖ. SÖ föreslår bl. ämnesanknuten praktik blir obligatorisk på E-linjen, ämnet svenska som andraspråk med betygsättning införs igymnasieskolansamt att 93 försök med engelska som C-språk för vissainvandrarelever får bedrivas i ett antal kommuner. Prop.1988/89:100 Bil. SÖ föreslår bl.a. en kompensatorisk höjning avskolledningsresursen för vissa gymnasieskolor i glesbygd och en ökning avbidraget till s. k. teknikservice. Beräknad ändring 1989/90 Allmänt undervisningsbidrag, m. m. Särskilda kostnader för gymnasial utbildning i för döva och hörselskadade Särskildakostnader för inbyggd utbildning Kostnaderför ersättning för arbetsplatsföriagd utbildning m. m. i anslutning till försöksverksamhetmed utveckling av yrkesutbildningar + 55 112000 + 376357000 24240000 + 38 7130005267 253000 +581607000 Jag kommer att dela upp min föredragning avgymnasieanslaget på följande sätt. I avsnitt 2 lämnar jagmina förslag om dimensionering m. m. av gymnasieskolan. De gäller dels denkommande treårsperioden läsåren 1989/90 1991/92, dels för kommunernasplanering också de som följer närmast därefter.Jag tar även upp vissa särskilda frågor om bl. a. den s. k. Prop.1988/89:100 lilla ramen och om gymnasieskola på mindre orter. I detta avsnittföreslår Bil. 10 jag också insatser för en ökad nordiskutbildningsgemenskap. Jag övergår sedan iavsnitt 3 till förslag om en utökning av försöksverksamheten med en moderniserad, treårigyrkesutbildning och om ett resurstillskottför all ytterligare förstärka svenskundervisningen på vissa yrkeslinjer. Avsnitt 4 gäller vissa läroplansfrågor,bl. a. särskilda insatser i fråga omengelska för invandrarelever saml försök med gymnasiepraklik och ramtimplaner. I avsnitt 5behandlar jag några övriga frågor, bl.a. erfarenheter från medde nya resurssystemen för undervisning och skolledning samt ett förslag omen pedagogisk ledningsförstärkning för datafrågor. Föredragningen avslutas medanslagsberäkningar i avsnitt 6. 2 Planering för gymnasieskolan Jag kommer närmast att redovisa mina förslag tilldimensionering av gymnasieskolan men också en inriktning för deår somföljer närmast därefter. Mot bakgrund av den kraftiga minskning av elevunderlaget som snart kommer anser jagdet nämligen lämpligt alt riktlinjer läggsfast för framöver. bör bli till gagn för såvälden statliga som den kommunala planeringen av gymnasieskolan. Efter mina förslag om antalet platserkommer jag att ta upp vissa särskilda frågorom dels den s. k. lilla ramen, dels gymnasieskola på mindre orter ochbeslut om skolenheter. 2.1 Intagning i gymnasieskolan Beslutsramar för läsåren 1989/90 och1990/91 Antalet 16-åringar (den stora majoriteten av de sökande)är under de två kommandeläsåren mindre än . Gentemot nu minskar antalet med 1,till /90och till /91. Till bilden hör dock också den stora minskning och därmed ävenpåfrestning på skol-huvudmännensgymnasieorganisation som kommer /92. Då minskar antalet 16-åringaröver ell år med inemot eller i faktiska tal 6400. beslutadei på förslag av regeringen om 127000 intagningsplatser (306400 årselevplatser) för båda läsåren(prop. 1987/88:102, UbU 31, rskr. 366), ifråga om /91 dock endast somplaneringsram. anlal är detsamma som gäller för innevarande läsår,då 16-åringarna är ca 2 000 fler. Jag vill erinra omatt regeringens mål är alt alla ungdomar skall kunna beredas en plats i gymnasieskolan. Till innevarande läsår var det126000 sökande 16- 19-åringar och av dessa kom 113 500 in, medan 6000 blev utan plats.Eftersom 6500 hade lackat nej, kom av de kvarstående sökandena faktiskt in.Till bilden hör också något som konstaterats också av . Ungefär varannan av dem 95 som inte kom in hade bara sökt en linje ellerspecialkurs, i vissa fall sådana Prop. 1988/89:100 medmycket dåliga utsikter på arbetsmarknaden. Vad så gäller antalet platser för läsåren1989/90 och 1990/91 vill jag erinra om altden betydligt större planerings- och handlingsfrihet skolhuvudmännenlänge velat ha nu blir verklighet /90. Jag syftar här på slopandet av direktramens sektorsindelning.Mol bakgrund av denna reform och utifrån det faktum alt antalet 16-åringarminskar med 2000 räknar jag med att antaletintagningsplalser skall kunna minskas i samma mån. Ytterligare grundför detta ser jag i den fortsatta förändring av yrkesutbildningen som jagstrax kommer att föreslå. Ett stort problem när det gällt att få tilldeladeplatser alt räcka har länge varit det dåliga platsutnyttjandet på vissayrkeslinjer, vilket uppmärksammats av () och av SÖ ianslagsframställningen. Del gäller bl. a. verkstadsteknisk linje och socialservicelinje (Ve resp. Ss). I försöksverksamheten med treåriga yrkeslinjer ersättsbl. a. just Ve och Ss av linjer som har många sökande och får sina klasser välfyllda. Därmed bör också platserna räcka bättre till. Jag vill i dettasammanhang anmäla all SÖ bör få i uppdrag alt se över möjligheterna allockså för yrkesinriktade studievägar införa ett mer elev-relateratresurstilldelningssyslem av det slag som redan finns för de mer teoretiskalinjerna. Som RRV framhållit i en rapport, skulle därmed de ekonomiska motivenöka för skolhuvudmännen alt verka för samma goda fyllnadsgrad på dessa utbildningar som redan nu är ellfaktum på de teoretiska linjerna.