prop · GC03114 · 1988-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1988/89:114 Regeringenföreslår att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . 1propositionen föreslås att de spridda bestämmelser som reglerarallmänna helgdagar ersätts med en ny lag i ämnet. Lagen föreslås träda i kraftden . 1 198S/89. 1 Förslag till Prop. Lag om allmänna helgdagar 1 § Med allmän helgdag avses i lag eller annan författning , däribland och , nyårsdagen,, första maj, juldagen och annandag jul, även när de inteinfaller , ,, himmelsfärdsdag, , och allahelgons dag. 2 § Av de i 1 § angivna helgdagama infaller söndagennärmast efter den fullmåne som infal- lerpå eller närmast efter Kristihimmelsfärdsdag sjätte torsdagen efter denlördag som infaller den allahelgons dag den lördag som infaller den 31 okto- Dennalag träder i kraft . 1. förordningen den 4 november1772 angående firande samt vissa helgdagars flyttning ellerindragning, 2. lagen (1938:107) om den 1 majslikställande i vissa hänseenden med allmän helgdag, samt 3. lagen (1952:48) angående tidenför firandet av bebådelsedag, och . 2 Förslagtill Prop. Lag om ändring i kyrkolagen Härigenomföreskrivs att 14 kap. I § kyrkolagen skall upphöra att gälla vid utgången avår 1989. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , ,, , R. , , , , , G.Andersson, Lönnqvist, , , , , , , Proposition om allmänna helgdagar 1 Inledning Undervåren 1983 tillsattes kyrkoförfattningsutredningen (särskild utredare:hovrättspresidenten ) med uppgift att se över regelbeståndetrörande m. m. Utredningenöverlämnade sitt slutbetänkande (SOU 1987:4 och 5) En ny kyrkolag m.m. 1 betänkandet har utredningen bl. a. lagt fram förslag till en lag omallmänna helgdagar. Utredningens lagförslag bör fogas till protokollet i dettaärende som bilaga. Betänkandethar remissbehandlats och en sammanställning av remissvaren har publicerats idepartementspromemorian (Ds 1988:31) Remissyttranden överkyrkoförfattningsutredningens slutbetänkande (SOU 1987:4 och 5)Kyrkoförfattningar II En ny kyrkolag m. m. 1988:2) att inhämta kyrkomötets yttrandeöver förslag om upphävande av bl. a. de bestämmelser som reglerar kyrkligahelgdagar, nämligen 1 § kyrkolagen, förordningenden angående firande samt vissa helgdagars flyttningeller indragning, samt, lagen(1952:48) angående tiden för firandet av bebådelsedag, ochallhelgonadagen. Kyrkomötethar i sitt yttrande tillstyrkt förslaget. Yttrandet (kyrkomötets skrivelse1988:12 och kyrkolagsutskottets betänkande 1988:10) finns intaget som bilaga 1och 2 till prop. 1988/89:17 om upphävande av vissa kyrkoförfattningar, m. m. 1skrivelser till har föreslagits att bl. a. den och skall vara allmännahelgdagar. 2 Lag omallmänna helgdagar Mittförslag: En ny lag om de dagar som är allmänna helgdagar ersätter de nuvarandebestämmelserna i ämnet utan några ändringar i sak. Utredningensförslag överensstämmer i sak med mitt. Remissinstansernahar i allt väsentligt tillstyrkt utredningens förslag. Kyrkomötethar tillstyrkt att de bestämmelser som reglerar kyrkliga helgdagar upphävs(KL 1988:10 s. 8-9, kskr. Skälenför mitt förslag: De grundläggande bestämmelserna om helgdagar finns i 14 kap.1 § kyrkolag. Sedan denna bestämmelse tillkom har väsentligaändringar gjorts i den ursprungliga regleringen. Det har skett genomförordningen angående firande samt vissahelgdagars flyttning eller indragning samt lagen (1952:48) angående tiden förfirandet av bebådelsedag, och . Utöver deallmänna helgdagar som är kyrkliga högtider och som regleras i dessabestämmelser räknas även första maj som helgdag enligt lagen (1938:107) om denI majs likställande i vissa hänseenden med allmän helgdag. i olika författningar är flera funktioner knutna till helgdagsbegreppet.Det gäller framför allt föreskrifter som reglerar när åtgärder skall vidtas ochhur tiden skall beräknas när en förfallodag e.d. infaller ellerannan allmän helgdag. samt , och nyårsafton ärinte helgdagar men är ofta likställda med allmän helgdag. Exempel på sådanaföreskrifter är 2 § lagen (1930:173) om beräkning av lagstadgad tid (2 § ändradsenast 1987:1212), 72 § växdlagen (1932:130, 72 § ändrad senast 1974:757), 55 §checklagen (1932:131, 55 § ändrad senast 1974:758) och 5§ lagen (1936:81) om skuldebrev(5 § ändrad senast 1974:759). i andra författningar knyter an till helgdagsbegreppet. Sålundagäller t.ex. enligt 9 § semesterlagen (1977:480) bl.a. att helgdagar normaltinte räknas som semesterdagar. Vadsom är allmän helgdag är av stor rättslig och samhällsekonomisk betydelse. Detär därför angeläget att det på ett överskådligt sätt kan konstateras vilkadagar som är allmänna helgdagar. Så är emellertid inte förhållandet i dag.Frågan regleras i väsentliga delar genom otidsenliga och svåröverskådligaförfattningar på det kyrkliga området. Detta är enligt min mening intetillfredsställande. Den nuvarande regleringen bör därför ersättas med en modernlagstiftning som uppfyller de krav som jag nu nämnt. Jag föreslår därför att denuvarande bestämmelserna förs samman i en ny lag. Lagenbör endast reglera vilka dagar som är helgdagar i borgerligt hänseende, dvs.helgdagar i betydelsen arbetsfria dagar. Vilka dagar som skall anses somhelgdagar i rent kyrklig mening får bestämmas av kyrkomötet genom kyrkligkungörelse. Flertalet helgdagar kommer därvid att vara helgdagar i bådekyrkligt och borgerligt hänseende. Kyrkoförfattningsutredningenhar föreslagit att den nya lagens tillämp- Prop. 1988/89: 114 ningsområde skallavgränsas genom att det i den anges vad som i lag eller förordning avses medhelgdag. En sådan avgränsning skulle emellertid medföra att föreskrifter beslutadeav myndigheter under regeringen och av kommuner inte skulle komma att omfattasav tillämpningen. Jag anser därför att lagen bör ange vad som i lag eller annanförfattning skall avses med allmän helgdag. En sådan definition täcker även dekyrkliga kungörelserna. Om man i en sådan kungörelse vill markera attbegreppet helgdag har en annan innebörd än i lagen, får det anges på någotsätt, t. ex. genom att begreppet kyrklig helgdag används. Deallmänna helgdagarna bör infalla som . Några kalendariskaförändringar föreslås alltså inte. Inte heller bör några nya allmänna helgdagarinföras. Somallmänna helgdagar bör, i enlighet med vad som gäller, förutom söndagarräknas nyårsdagen, , första maj, juldagen och annandag jul,även om de inte infaller , samt , , Kristihimmelsfärdsdag, , och . Eftersomsöndagen särskilt anges som helgdag behöver i och för sig inte de allmännahelgdagar som ändå infaller tas med i lagen. Det gäller dekyrkliga helgdagarna kynddsmässodagen, bebådelsedag, ,och den . Som påpekats under remissbehandlingenbör emellertid och , trots att de alltid infaller påsöndagar, särskilt anges som allmänna helgdagar. Bortsettfrån första maj bör det för fullständighetens skull i lagen preciseras närhelgdagarna infaller. Det är särskilt angeläget i fråga om de rörliga påsk- ochpingsthelgema samt himmelsfärdsdag. Därvid bör sedan gammalt vedertagnautgångspunkter användas. Av särskilt intresse är då förläggning. Enligtden vid kyrkomötet i år 325 antagna och inom hela kristenheten gällandepåskregeln skall firas första söndagen efter första fullmånen eftervårdagjämningen. fastställdes att vårdagjämningen därvid skulle fömtsättasalltid infalla . Vid påskberäkning bortses alltså ifrån attvårdagjämningen kan infalla redan någon dag tidigare, vilket bmkar vara falletunder skottår och kan inträffa även andra år. Pågrundval av den regel som kyrkomötet i antagit gjordes tidigt upp särskilda tabeller för bestämmandet av påsken. Dessa tabeller modifi erades vid övergången till den nuvarande gregorianska kalendern. För att långt i förväg kunna beräkna när det blir påsk och för att säkerställa att påsken skall inträffa på hela jordklotet bygger dessa tabeller på beräkningar av en s. k. ecklesiastisk fullmåne, som i stort sett sammanfal ler med den astronomiska men som ibland kan avvika från denna. Likaväl som man vid påskberäkningen bortser från när vårdagjämningen faktiskt inträffar, bortser man således också ifrån när det i astronomisk mening är fullmåne. har även rent matematiska metoder för att beräkna när påsken infaller utvecklats. Dessa bygger på det årtal vars påskdatum man vill veta. Den nya lagen bör träda ikraft . bör de Prop. 1988/89: 11 nuvarandebestämmelserna upphöra att gälla. Ienlighet med vad jag nu har anfört har det inom justitiedepartementetupprättats förslag till 1. lagom allmänna helgdagar, 2. lagom ändring i kyrkolagen. Förslagenhar upprättats efter samråd med statsrådet . Jaghemställer att regeringen föreslår att anta förslagen. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta de förslag som föredraganden har lagtfram. Kyrkoförfattningsutredningenslagförslag pp- 1988/89:114 Lag om allmänna helgdagar 1 § Med helgdagar i lag eller förordning avses , ,, himmelsfärdsdag, , och allahelgons dag samt, i den mån de inte infaller , nyårsdagen,, första maj, juldagen och annandag jul. 2 § Av de förut angivna helgdagarna infaller fredagennärmast före den söndag som infaller efter den första fullmåne som inträffar på eller efter (under skottår ) annandagpåsk dagen närmast efter Kristihimmelsfärdsdag sjätte torsdagen efter annandagpingst åttonde måndagen efter denlördag som infaller den 20 allahelgons dag den lördag som infaller den 31 okto- Denna lag träder i kraft den 1januari 1990. Genom lagen upphävs lagen(1938:107) om den likställande i vissa hänseenden med allmän helgdag.