prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — Konsulentverksamhet 1225000 -i- 71000 SvenskaHemslöjdsföreningarnas 596000 -f- 24000 Övrig verksamhet 4428000 +229000 Nämnden förhemslöjdsfrågor 751000' +202000 ' Av angivet belopp har inte 5000kr. ställtstill nämndens för hemslöjdsfrågor disposition till följd av tillämpningen av en utgiftsram. Nämndenför hemslöjdsfrågor föreslår i sin anslagsframställning bl.a. följande. I enlighet medregeringens besparingsdirektiv redovisar nämnden en minskning avutgifterna under /90. Nämnden föreslårvidare att bidraget till () räknas upp(+804000kr.) för att SHR skall kunna delsstärka sin verksamhet med bl. a. produktutveckling, formgivning samtutbildning för slöjdare och hemslöjdspersonal, dels genomföra enorganisationsförändring. Nämnden föreslårvidare att medel tillskjuts för att på olika sätt utveckla slöjden samt att 3milj. under ytterligare en tvåårsperiod tillskjuts för att avvärja den kris mångahemslöjdsföreningar befinner sig i och skapasådana fömtsättningar att de blir ekonomiskt bärkraftiga. För nästa budgetår bör medel för främjande av hemslöjdenberäknas med utgångspunkt i huvudförslaget med en real minskning av utgifterna om med fördelningen 1,vardera året i enlighet med de generella principerna förbudgetering av myndighetsanslag som tillämpas i årets budgetförslag. Nämnden förhemslöjdsfrågor skall även fortsättningsvis ha den samordnande funktionen överkonsulentverksamheten och bemyndigandet att pröva frågan om huvudmannaskap för konsulenterna. Underanslaget Främjande av hemslöjden beräknarjag 1216000kr. trehelt statligt finansierade sameslöjdskonsulenter och för en heh statsfi- Prop. 1988/89:100 nansierad spetskonsulent. Resp. länsstyrelsesvarar fr. o. m. innevarande budgetår för statsbidraget för tvålänshemslöjdskonsulenter (prop. 1987/88:100 bil. 14, AU 13, rskr. 326).Kostnaderna för de 48 länshemslöjdskonsulenterna belastar anslaget Regionalautvecklingsinsatser m. m. under tionde huvudtiteln. Vidare beräknarjagkostnaderna för en årlig informationskonferens för samtliga hemslöjdskonsulenter till 80000kr. För bidrag tillatt bygga upp en effektivare försäljningsverksamhet för hemslöjdenberäknarjag 3 milj. kr. för nästa budgetår. I febmari 1987redovisade linutredningen sitt betänkande (Ds 1 1987:1) Inhemsk odling ochberedning av lin med förslag om ett femårsprogram med olika stimulans- och stödåtgärderför att öka odlingen och den industriellaanvändningen. Betänkandet haröverlämnats till i aktuella delar. Regeringen har i beslut den5 föreskrivit att statens jordbruksnämndskall betala ut 50milj.kr. till skogs- och jordbmkets forskningsråd (). Medlen skall användas av SJFRför att gemensamt med jordbruksnäringenfinansiera forsknings- och utvecklingsinsatser för alternativanvändning av åkermarken samt för s.k. alternativ odling. Enligt regeringsbeslutet skall härvid beakta vadsom i betänkandet anförts om bl. a.växtförädlingsprogram för lin, forskning kring linfröets biokemiskaegenskaper och frågor som rör beredningsteknik. 1 beslut den 15september 1988 har regeringen gett styrelsen för teknisk utveckling i uppdrag att utreda frågor omlinets industriella användning. Uppdraget skall redovisas senast den 31 mars1989. Statskontoret harpå uppdrag av regeringen sett över finansieringsform och frågan omhuvudmannaskap för länshemslöjdskonsulenterna. Utredningsuppdraget redovisades ijuni 1988. Beträffandefinansieringsformen föreslår statskontoret att statsbidragets storlekfastställs vid förhandlingar mellanstaten och landstingsförbundet. Vidare föreslår statskontoret attlandstingen utser huvudman för länshemslöjdskonsulenternaefter samråd med länsstyrelserna. Med hänvisning till sammanställningenberäknar jag anslaget till . Jag har i mitt förslag beaktat atttjänstebrevsrätten föreslås slopad fr. o. m.den Ijuli 1989. Jag hemställer att regeringen föreslår att tillFrämjande av hemslöjden för budgetåret' 1989/90 anvisa ett förslagsanslagpå . Stöd till turism och rekreation Prop.1988/89:100 1987/88Utgift 80392000 Reservation 772000 1988/89 Anslag 108 542000 1989/90 Förslag 115950000 turistrådär en stiftelse inrättad av staten, ochlandstingsförbundet med uppgift att som centralt organ planera, samordna och genomföra åtgärder förturism i . skall enligtsina stadgar dels utveckla svensk turism och genom marknadsföringsåtgärderförbättra svensk bytesbalans och sysselsättning samt stödja regionalutveckling, dels medverka till att förbättra möjligheterna för bredafolkgrupper till turism och rekreation. Från anslaget utgårmedel till marknadsföring samt lämnas bidrag till utvecklings- och försöksverksamhet inom turist-och rekreationssektorn efter prövningav en delegation som lyder under turistrådet. Från anslaget lämnas i mån avresurser också bidrag till uppförande av turist- och rekreationsanläggningar av riksintresse. Vidarelämnas från anslaget bidragtill vissa ideella organisationer. turistrådhar sitt huvudkontor i och har dessutom kontor i ,, , , , , och . I Amsterdamsamarbetar turistrådet med det norska turistkontoret och i , och LosAngeles bedriver , och gemensamma turistkontor i samarbete medflygbolaget . turistrådskall enligt sina stadgar redovisa en reviderad stmkturplan sombeskriver turism i och till , dess utvecklingsmöjligheter samtlämpliga åtgärder för att nå en positiv utveckling av turism och rekreation. har det skett en kraftig utveckling avturismen såväl internationellt som nationellt. Turismens betydelse för ekonomi,sysselsättning, regional utveckling och för människors välbefinnande är i dagerkänd. Tilltron till turismens positiva bidrag till framtida utveckling är enligt turistrådet hög och intressenternaär många. Om turismensutveckling skall kunna motsvara förväntningarna krävsemellertid, enligt turistrådet, särskilda insatser. De internationellaresandeströmmarna är till väsentlig del stabila och det krävs därför betydandeinsatser för att kunna påverka dem. I den mån de förändras styrs de ofta av faktorer som står utanförnäringens kontroll såsom växelkurser, den allmänna prisutvecklingen,fritidens omfattning, disponibel familjeinkomst,väder och det nationella resp. internationella transportnätetsutveckling. Konkurrensen på deninternationella turistmarknaden har ökat och de flesta länder stärker sin turistsektor för att försöka förmå såväl inhemska som utländska turister att välja det egna landet som resmål. Genomförda marknadsundersökningar i visar emellertid på en god potential för svensk turism. Undersökningar visar också att resultat enbart kan uppnås genom en förstärkt positioni termer av ett utvecklat utbud, marknadsbe- ' arbetning,distribution, pris och service. Det är ofta krav som ingen Prop.1988/89:100 enskild producent kan hantera. En förutsättning för en positivutveckling Bil. 14 är i många fall samverkan mellan olika aktörer. Här harSveriges turistråd en viktig roll. Enutgångspunkt för turistrådets val av inriktning och val av aktiviteterhar varit en förstärkt samverkan med externa intressenter. har ienlighet med statsmakternas beslut lagt fram ett treårigt marknadsföringsprogrammed start /89. Rådet beviljades (prop. 1987/88:100bil. 11, KrU20, rskr. 340) extra medel för detta program med 25 milj. kr. per år.Programmet innebär en satsning på framförallt intensifierade marknadsföringsinsatser, riktade såväl till svenska som utländska marknader. Turistrådetsstrategi bygger på insatser inom två huvudområden, kunskap ochutveckling. I programmets kunskapsdel vidareutvecklarturistrådet inkvarteringsstatistiken ochden s. k. marknadsdialogen för att få till stånd bl. a. effektivare resultatmätning. Ett nytt informationssystemär också under utveckling i vilketingår en särskild produktbank med uppgifter om landets turistiskautbud. Vad gällerutvecklingssidan koncentrerar turistrådet sig på två verksamhetsområden. Denena prioriterade uppgiften är den som turistrådet benämneraffärsutveckling och som inriktas på produkt- och resmålsutveckling, förbättringar av aktivitetsutbud,undanröjande av hinder samt en förbättrad samverkan mellan olika intressenter. Det andra prioriterade verksamhetsområdetär marknadsutveckling som fokuseras påframför allt tre marknadsföringsprojekt, varav två redan pågår.Projektet introducerades i och kommerunder att vidgas till Norgeoch i viss mån till och Danmark.Genom detta projekt försöker turistrådet nå ut till de konsumenter som finns inom landet och i våragrannländer. Samverkan med externa partners inom näringslivet är här avstor betydelse för att stärka denfinansiella basen för framgångsrika marknadsföringsinsatser. Ett andra marknadsföringsprojekt, benämntProfil , är i första hand avsett förde europeiska marknaderna, vilka kräver mer selektiva åtgärder för att nåpresumtivt resande till . Projektet bedöms mer långsiktigtän bearbetningen av närmarknaden. Ett tredje projektinom verksamhetsområdet marknadsutveckling berör belönings-, konferens- ochkongressresandet. Detta är en ny satsning för turistrådet där en idéutvecklingi en första etapp är klar. Enligt turistrådetsbedömning finns goda möjligheter att realisera det program för treårsperioden som tarallt fastare konturer. Programmet innebären koncentration av resurser inom resenäringen med inriktning på attöka konsumenternas intresse för turism och rekreation i . , skidsäkerhetsrådet och har gjort framställningar till turistrådet angående bidrag till sina resp. verksamheter.Landsorganisationen i (LO) har an sökt om bidrag till ett utvecklingsprojektavseende ökade möjligheter till rekreation och fritidsresande. Projektetavses bedrivas i samverkan med turistråd. Turistrådetsanslagsframställning omfattar förslag för budgetåret Prop. 1988/89:100 1989/90om totaU 116700000kr. föreslår att de medel som Bil. 14 rådet disponerar för försöksverksamhet ökas med . Till posten bidrag till vissa organisationer föreslårturistrådet en ökning med . I övrigt äskar turistrådet huvudsakligenkompensation för pris- och löneutvecklingen. samladeanslagsframställning medför nya medelsbehov om nära 8 milj. kr. Turistrådetvill koncentrera sig under budgetåren1988/89 och 1989/90 på att realisera det omfattande utvecklingsprogrammed marknadsföringsinsatser som satts igång. Inom sektorn turismoch rekreation har tidigare tillkallats särskilda förhandlare för turismens utveckling delspå , dels i . Bådauppdragen syftar till att genominsatser på turismens område stärka de regionalekonomiska ochsysselsättningsmässiga fömtsättningarna i områdena samt ökaattraktiviteten för såväl internationella som nationella besök. Turism är en viktig sektor bestående av en mängd olikabranscher. Turistnäringen har stor betydelse för ekonomi, sysselsättning ochregional utveckling och hela turist- och rekreationssektorn fyller en viktigvälfärdspo-litisk uppgift. Näringens betydelse har successivt ökat.Enligt de bedömningar som görs svarar sektom turism för avbmttonationalprodukten (BNP). Lika stor ärdess andel av sysselsättningen. Turism och rekreation i landet omfattar enligt dessa bedömningar ca 70 miljarderkr. De utrikes resor som svenskar företar motsvarar ett utflödeav ca 25miljarderkr. Värdet av utländskamedborgares resor i uppgår till mindre än hälften. Satsningen på ett särskilt treårigt marknadsföringsprograminom ramen för turistråds verksamhet syftar bl.a. till att förbättra denna relation. Såväl det privata resandet somaffärsresandet har ökat kraftigt under senareår. Denna utveckling har varit kännetecknande både nationellt och internationellt.Genom den ekonomiska utvecklingen och ökad fritid har allt fler människor getts möjligheter att göra semesterresor. Satsningarpå massturism och utvecklingen inomtransportsektorn har också haft betydelse för utvecklingen på samma sätt somden ökade internationaliseringen inom näringslivet. Turist- ochrekreationspolitiken syftar till att nå olika samhällsmål. Konsument, näringoch olika samhällsaktörer bör härvid i ökad utsträckning kunna dra nytta avvarandra. Från offentlig sektors sida har turistrådet det sektoriella ansvaret för turismoch rekreation. Det omfattande treårsprogram som Sverigesturistråd nu arbetar med för att nå ut till konsumenterna är enligt minuppfattning ett viktigt led i att ökaintresset för att turista i . Programmet omfattar framför allt förstärkta marknadsföringsinsatser, därförbättrade kunskaper och utveckling av turistutbudet utgör basen. arbetar också intensivt med att få tillståndett ökat samarbe- 25 te med externaintressenter såsom näringslivet, organisationer, myndighe- Prop. 1988/89:100ter m. fl., vilket jag anser är en fömtsättning om en satsning skalllyckas. 14 har anvisat 25 milj.kr. /89 för att genomföra programmet. Regeringen kommeratt noga följa treårsprogrammet och har därför gett turistrådet i uppdrag att redovisa enplan dels för genomförandet, dels för enutvärdering av marknadsföringsprogrammets effekter. När det gällermarknadsföringskampanjer, framför allt på fjärrmarkna-der, är det en fördel att samverkanordiskt. De nationella turistråden i resp. nordiskt land förbereder nu entreårskampanj på den amerikanska marknadenunder arbetsnamnet "Focus on ". Särskilda medel avsättsför denna kampanj inom den gemensamma nordiska budgeten. Ett genomförandefömtsätter en samverkan med näringslivet. har turistrådbildat ett helägt dotterbolag. ,med uppgift att bedriva konsult- och serviceverksamhet med inriktning påturistnäringen. Till turistrådets styrelse har vidare särskilda personellaresurser knutits under innevarande verksamhetsår. För detta ändamål har jag nuberäknat särskilda medel. turistrådsanslagsäskande inför /90 utgör huvudsakligen krav på kompensation för pris- ochlöneomräkning. I likhet med turistrådetbedömer jag att den viktigaste uppgiften under budgetåren 1988/89 och 1989/90 är att fullfölja ochkoncentrera sig på att genomföra det omfattande treårsprogram förmarknadsföringsinsatser som redan startats. Målsättningar ochriktlinjer för den svenska turist- och rekreationspolitiken behandlades år1984 i (prop. 1983/84:145, KrU 22, rskr. Förutom målet att genommarknadsföringsåtgärder och en utveckling av turistnäringen uppnå förbättradbytesbalans, sysselsättningssituation ochregional utveckling betonades målet att genom olika åtgärder förbättramöjligheterna för breda folkgmpper till turism och rekreation. Med anledning avriksdagens uttalande (KrU 1987/88:20, rskr. 340) om det sociala målet för turist- och rekreationspolitiken har turistråd på regeringens uppdraginkommit med en redovisning rörande turistrådets ansvar för fullföljandet av riksdagensbeslut. Det är min bestämda uppfatt ning att detta mål även framledes skall ha stor tyngd i turistrådetsarbete med att utveckla svensk turism. Jag har motdenna bakgmnd vid min anslagsberäkning berett utrymme för ökade insatser genom försöksverk samhet i linje med det förslag som turistrådet lämnat. Försöksverksamhe ten ger turistrådet goda möjligheter att bl. a. utveckla rekreationsformer som ligger inom ramen för de avstatsmakterna fastställda målen för turistpolitiken. För försöksverksamheten beräknar jag för nästa budgetår en ökning med 1,2 milj.kr. Inom denna ram harjag fömtsätt att medel för att påbörja det av presentera de försöksprojektet kan rymmas. Vidare harjag beräknat medel för en förstärkning med 1 milj. kr. av detorganisationsstöd som kommer tillgodo.Föreningen bedriver en rekreationspolitisk verk samhet som väl kompletterar ochbidrar till uppfyllelsen av de redovisade målen. Genom förslaget ges föreningen möjligheter att vidareutveckla i 26 förstahand den sommarturism i fjällområdena som riktar sig till bl.a. Prop.1988/89:100 barnfamiljer och nya kategorierav besökare som söker natumpplevelser. Frågor rörande forskningsinsatser påturismens område kommer att behandlas under1989/i samband med en samlad proposition omforskningsfrågorna. I detta sammanhang vill jag också anmäla att Sverigesturistråd kommer att sammanställa de tidigare utredningar, inventeringar m. m. som genomförts under senare åravseende arbetskraftsbehoven inför90-talet inom den växande turistsektorn. Detta kommer att göras i samverkan medi första hand arbetsmarknadsverket, och universitets- ochhögskoleämbetet. Ett arbete påbörjas med att analysera vilka effekter etableringen av den s. k. inre marknaden inomEG kan ha för svensk turism. Dettaarbete skall ske med beaktande av att turistråden i de nordiska ländernasamt nordiska ministerrådets utskott för turism påbörjat likartadekonsekvensstudier. De av mig, efter samråd med närmastberörda statsråd, redovisade förslagen för insatser på turist- och rekreationspolitikensområde, bedömer jag skall ge förbättrade förutsättningar för att nå såväl enstarkare internationell position förbesöksnäringen som det sociala målet att ge de breda gmpperna av medborgaremöjligheter till meningsfull turism och rekreation. I detta sammanhangär det viktigt att understryka turistrådsnationella och sektoriella roll i den fortsatta utvecklingen av turistpolitiken. Den kunskap kring dessa frågorsom rådet successivt byggt upp är detviktigt att såväl offentliga organ som näringsliv och organisationer ges del av i det fortsatta arbetet med attutveckla vår turist- och rekreationspolitik. För nästa budgetårföreslår jag att anslaget Stöd till turism och rekreationräknas upp med ca 7,4milj. från ca 108,5milj. kr., till ca 1 lOmilj.kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Stöd tiU turism och rekreationför /90 anvisa ett reservationsanslag på . 1987/88 Utgift 19 571483 Reservation 17 720186 1988/89 Anslag 17000000 1989/90Förslag 17000000 Från anslaget bekostas verksamheten medbranschfrämjande åtgärder vid statens industriverk. Åtgärderna omfattar utbildningsinsatser samt omställningsfrämjande och exportfrämjande verksamhet enligt av stats makterna fastställda tidsbegränsadeprogram. Inom ramen för anslaget bedrivs dels ett program för den träbearbetande industrin, dels ettallmänt stmktumtvecklingsprogram () för industrin och industristödjande 27 tjänsteproduktion.Programmet för den träbearbetande industrin omfattar Prop. 1988/89:100möbel-, snickeri-, trähus- och sågverksindustrierna. Insatserna inom Bil. 14 sågverksindustrin är inriktade på att främja en ökad vidareförädling.Verksamheten inom ramen för är begränsad till omvärldsanalyser och andrautredningsinsatser samt informationsspridning och förhandlingsinsatser. Enligt beslut (prop. 1986/87:74, NU 30, rskr. 271) skall verksamheten bedrivas undertreårsperioden /88-1989/90. Verket har utformat sina anslagsförslag mot bakgmnd avgällande treårsprogram, somlöper t.o.m. /90. föreslår att anslagetskall omfatta tre delprogram, branschprogram trä, allmänna stmktumtvecklingsprogrammet() samt ett nytt delprogram, stmktumtveckling genom nya teknologier (SUNT). Insatsema inom ramen för och SUNTbegränsas till omvärldsanalyser, konkurrenskraftsanalyser och andrautredningar, kun-skapshöjande åtgärder ochinformationsspridning samt i viss mån utbildning och förhandlingsinsatser m. m. som utredningarna ger anledningtill. Anslagsramen om 17milj.kr. bör enligt verket fördelas medll,8milj.kr. för branschprogram trä och 5,2milj. för ASP- och SUNT-programmen tillsammans. Vidare föreslårverket att anslaget byter namn till stmktur-utvecklande åtgärder. planerar att avslutahuvuddelen av verksamheten inom ramen förbranschprogrammen för möbel- och trähusindustrierna under /89.Vissa begränsade uppgifter kommer dock enligt verket att kräva insatseräven under /90. Inom delprogrammet för möbelindustrin avser verket att fortsätta med bl. a.designfrämjande aktiviteter, fortsatt uppbyggnad av lego- ochunderleverantörssystem, exportaktiviteter samt insatser för attstimulera projekt avseende gemensammaytbehandlingsanläggningar. beräknar resursbehovet /90 för dessa två delprogram tillsammans till 2,1 milj.kr. Snickeriindustrinsläge har förbättrats i takt med det ökade inhemska byggandet. Verket framhålleratt det ensidiga beroendet av den svenska byggmarknaden är ogynnsamt förbranschens utveckling varför ansträngningarna att öka företagens exportförmåga bör fortsätta.För dessa insatser föreslåsca 3,6 milj. kr. under /90. Behovet av insatserför att främja sågverkens vidareförädling har ökat ytterligare genom att enallt större del av branschen kommit till insikt om nödvändigheten av en snabb stmkturell och verksamhetsmässig omda ning. Även om marknadsutsiktema ter sig relativt goda är en ökad konkurrens att vänta på de traditionella exportmarknade- na i ett längre perspektiv. Kravet på att snabbt öka vidareförädlingsgraden har därför ökat enligt verket. För genomförande av sågverksprogrammet bör6,1 milj.kr. Strukturfrågornainom .Allmänna strukturutvecklingsprogrammet Prop. 1988/89:100 har i stor utsträckning kommit attomfatta branscher som Bil. 14 på ett ellerannat sätt befunnit sig i kris eller där risk för problem, i form av nedläggningar,förelegat. Insatserna bör enligt verket fortsättningsvis i högre grad inriktaspå att ta fram underlag för att identifiera delsektorer som kan ha enutvecklingspotential men där utvecklingshinder av olika slag föreligger. Programmet Strukturutveckling genom nyateknologier SUNT avses främst inriktaspå utrednings- och kunskapshöjande projekt inom områden som industriellanvänding av nya material, sjukvårdsteknisk produktion,bioteknikens kommersialisering samt kreativ finansiering. Insatsernaskall riktas mot dels industrisektorer där viktiga stmkturförändringar kan inträffa som resultat av nyateknologier, dels industriella teknologiområden med för intressantkommersialiseringspotential och dels problemområden av gemensamt intresse förutvecklingen av teknikbaserade tillväxtföretag i . Jagdelar industriverkets bedömning vad gäller storleken av de resurser som bör avsättas för insatser inom denträbearbetande industrin. Vad gäller det avindustriverket föreslagna nya programmet strukturutveckling genom nyateknologier SUNT anser jag att sådana insatser mycket väl kan genomförasinom ramen för det allmänna strukturutvecklingsprogrammet . Ett särskilt program börsåledes inte inrättas. Prioriteringen mellan de olika insatser somföreslagits av industriverketankommer det på verket att göra. Som jag kommer att beröra bör industriverket inom ramen för ävenbedriva viss utredningsverksamhet avseende marknadsutvecklingen inomhavsteknikområdet. Mot bakgrund avvadjag anfört beräknarjag sammanlagt 17 milj. kr. för branschfrämjande åtgärderunder /90. Detta belopp utgör den återstående hälften av den ram somriksdagen fastställt för budgetåren 1988/89och 1989/90. Jag hemställer att regeringen föreslår att tillBranschfrämjande åtgärder för /90 anvisa ett reservationsanslag på . Småföretagsutveckling Prop.1988/89:100 1987/88 Utgift 148051735 Reservation 104466650 1988/89 Anslag 169000000 1989/90 Förslag 182 500000 Från anslaget betalas kostnader för 1. de regionalautvecklingsfondernas företagsservice och administration m.m., 2. strategiskföretagsutveckling, 3. övergripandeinsatser inom småföretagsområdet, 4. nyetableringsinsatser, 5. utbildningsinsatserinom småföretagsområdet, 6. stöd tillarbelskooperation m. m. 7. till regeringensdisposition. Jag har i annatsammanhang (prop. 1986/87:74 s. 145 164) redogjort mer ingående för hur anslaget böranvändas. () föreslår att anslaget beräknas till 171,5 milj.kr. för /90, utöver medel för stöd till arbelskooperationm. m. och medel till regeringens disposition (sammanlagt3,5milj.kr.). Det innebären ökning med knappt 4%jämfört med innevarandebudgetår. Jagförordar att innevarande budgetårs anslag i första hand höjs för att i viss mån kompensera för ökade kostnaderhos bl. a. utvecklingsfonderna. Frånreservationsanslaget Regionala utvecklingsinsatser m.m. har för /89anvisats 7 milj. kr. via SIND till utvecklingsfonder i stödområdeslänen. Jag förordar efter samråd med chefen förarbetsmarknadsdepartementet att även dessa medel i fortsättningen anvisasfrån anslaget Småföretagsutveckling. anvisas för särskilda informationsinsatser, riktade tillsmåföretagen, rörande EG och dess verksamhet samt marknadsutvecklingen i .