prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — Utredaren framhåller att behovet avfortbildning och vidareutbildning avjournalister är stort. Han föreslår därför att vid respektive journalistutbildning i Slockholm och samt vidfortbildningen av journalister iKalmar skall varje termin ges frislående kurser om sammanlagt 20 poäng. Varje sådan kurs skall vara tre lill . En utökning av de kortare kurserna som ges inom fortbildningen i ärenligt utredaren väl motiverad. Tjänster som adjungerad professor ijournalistik inrättas. Till dessa tjänsterbör kallas framstående yrkesverksamma journalister. Utredaren anser siginte ha haft mandat all pröva frågan om utlokalisering av ett antal studieplatser från dennuvarande journalistutbildningen. Utredarensuppfattning är att det finns starka skäl för en utlokalisering lill iförsta hand . Utredaren föreslåratt SÖ skall utfärda en vägledande studieplan för de folkhögskolor som villge yrkesinriktade journalistkurser. Reformförslagen har inte kostnadsberäknats av utredaren. Bilaga 105 Prop. 1988/89; 100 Bil. Sammanställning avremissyttranden över betänkandet (SOU 1987:50) Högskolans journalistutbildning Dettaär en kort sammanställning av remissyttrandena. En fullständig sammanställning finns tillgänglig iutbildningsdepartementet. Yttrandenöver betänkandet har avgivits av , universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ) efter hörande av berörda universitet och högskolor, högskolor, (), , (), statskontoret,(), justitieombudsmannen (JO), . , , (), Centralorganisationen /SR, Landsorganisationeni (LO). (), . , Föreningen svensk fackpress (factu). ,Rörelsefolkhögskolornas intresseorganisation, , . , Föreningen svenskamasskommunikations-forskare, (), ,elevkåren vid institutionenjournalisthögskolan i ochelevkåren vid institutionen i . Yttranden hardessutom inkommit från i , iVäslernorrlands län, . Stiftelsen kom-munikalionsvetenskapligl centrum. (), , . ,8-sidor och . Remissinstanserna är övertag eniga om att det ärangeläget att höja kvaliteten i journalistutbildningen och anser att betänkandetinnehåller många förslag som skulle kunna förbättra utbildningen. Många är positiva lillden flexibla organisation somföreslås. Den föreslagna organisationen gör del möjligt att bedrivastudier inom linjen både som grundutbildning och blockvis som fortbildning.Detta anses positivt, liksom möjligheterna atl ta in studerande med olika utbildningsbakgrund tillutbildningen. Mångaremissinstanser framför dock kritiska synpunkter både på utredarens allmännautgångspunkter och på flera av hans förslag. UHÄ anser attutredaren inte i tillräcklig grad har beaktat de förändringar som sker både inom massmedieområdetoch samhället i stort. Enligt UHÄ måsteutbildningen förlängas till för att den skall kunna svara motde krav som ställs på journalister. SJFanser att utredningen på flera punkter är så vag och obestämd all 492 maninte kan ta någon exakt uppfattning om vad utredarens förslag egent- Prop.1988/89:100 ligen innebär. TCO anser att utredningen inte annat än ienskilda detaljer kan läggas till grund för beslut om förändring avutbildningen. StatskotUoret anser att en förnyad prövning bör göras. Det börprövas om en lillfredsställande kvalitetshöjning kan göras genom att antagningsreglerna ändras. Föreningen svenskamasskommunikatlon.sjörskare berör frågan om journalistutbildningens allmänna inriktning. Frågan omutbildningen skall vara mera teoretiskteller mera praktiskt inriktad besvaras inte i betänkandet. Föreningen anser att den föreslagna linjenvarken blir en praktisk yrkesutbildningeller en högskoleutbildning med forskningsanknytning. Flertaletremissinstanser, däribland UHÄ och TCO, anser all problemet medjournalistutbildningens forskningsanknytning inte kan lösas genom den föreslagnaforskningsförberedande påbyggnadsutbildningen om 20 poäng. Enligt UHÄ ärforskningsanknytningen mycket väsentlig för utveckling av journalistyrket. Förslaget om enförkortad praktik möter stark kritik från bl. a. högskolemyndigheterna, SFS,SJF, och . och Svenska tidningsutgivarejörcningen hävdar däremot atl mantrots allt vinner mer när praktiken skärs ner än vad man förlorar. Förslaget omåtergång lill någon form av antagningsprov vid antagningen tillutbildningen har mottagits positivt av de flesta remissinstanserna. Många remissinstanserär också positiva till förslaget att inrätta tjänster som adjungerad professor. UHÄ anseremellertid atl förslaget inte är väl genomtänkt som lösning på de problem somutredaren vill avhjälpa. Mångaremissinstanser förordar en utlokalisering av högskolans journalistutbildning.Universiteiet i saml högskolorna i /, /Härnö.sandoch har anmält intresse för att anordna sådan utbildning. SÖ anser det intesjälvklart att en normering skall göras av kursplanerna för några av defolkhögskolekurser som är inriktade mot journalistyrket. UHÄ beräknar kostnaderna för en reform avjournalistutbildningen enligt utredarensförslag till 11,6 milj. kr. Ämbetethar även beräknat kostnaderna för en förlängning av utbildningen lill tre åroch kommit fram lill ett belopp av 11,4 milj. kr. Bilaga 10.6 Prop. 1988/89: 100 Bil. Lag om ändring i studiestödslagen (1973: 349) Härigenomföreskrivs i fråga om studiestödslagen (1973: 349)' dels att 3 kap. 7 och 12§§, 4 kap. 3 §, 5 kap. 5 §, 6 kap. 1, 5 och 8 §§,9 kap. 2 och 6 §§ samt punkt 8 i övergångsbestämmelserna tilllagen (1975: 359) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse, dels att det iövergångsbestämmelserna till lagen (1988: 877) omändring i nämnda lag skall införas två nya punkter, 2 a och b, av följandelydelse. Inackorderingstillägg utgår med lägst 810och högst till studerande som behöver inackordering.Närmare föreskrifter om inackorderingstillägg meddelas av regeringen eller denmyndighet som regeringen utser. Inackorderingstilläggutgår med lägst 890 och högst till studerande sombehöver inackordering. Närmare föreskrifter om inackorderingstillägg meddelasav regeringen eller den myndighet som regeringen utser. Studielånkan beviljas studerande som är i behov av studiehjälp utöver dem som han fåttmed stöd av övriga bestämmelser om studiehjälp. Vidbedömandet av behovet av studielån skall för studerande som är ogift den studerandesoch hans föräldrars ekonomiska förhållanden och för studerande som är gift denstuderandes och hans makes ekonomiska förhållanden beaktas. Vidbedömandet av behovet av studielån skall för studerande som är ogift den studerandesoch hans föräldrars ekonomiska förhållanden och för studerande som är gift denstuderandes ekonomiska förhållanden beaktas. ; Lagen omtryckt 1987: 303. 'Senaste lydelse 1988:270. Senaste lydelse 1988: 877. Nuvarandelydelse Föreslagenlydelse Prop.1988/89: 100 10 Om det föreligger särskilda skäloch den studerande har brutit sambandet med föräldraekonomin, får dock, frånoch med månaden efter den under vilken den studerande fyller , hänsyn tasenbart till den studerandes ekonomiska förhållanden. Studiemedel får ej beviljas för tid förvilken särskilt vuxenstudiestöd enligt 7 kap. redan har beviljats. Beviljas studerande särskiltvuxenstudiestöd för sådan tid för vilken den studerande redan har beviljatsstudiemedel, får den studerande ej uppbära studiemedlen . Har denstuderande redan uppburit studiemedel för sådan tid gäller 7 kap. 20 §. Studiemedel får ej heller beviljas elleruppbäras för tid för vilken utbildningsarvode under lärarutbildning,utbildningsbidrag under arbetsmarknadsutbildning eller utbildningsbidrag fördoktorander utgår, om ej annat följer av bestämmelse som regeringen meddelar. Studiemedel utgår inte för tid för vilken den studerande fullgör tjänstgöring enligt värnpliktslagen (1941:967), lagen (1966:413) om vapenfri tjänst, civilförsvarslagen (1960: 74) eller lagen (1980:1021) om militär grundutbildning för kvinnor ellerfullgör utbildning till reservofficer. Korttidsstudiestödutgör 46 Korttidsstudiestödutgör 50 kronorför varje timme. kronorför varje timme. Internatbidragkan utgå till Internatbidrag kan utgå till studerande som vid folkhög- studerande som deltar i utbild- skoladeltar i kurs av det slag ning av det slag som bestäms som bestäms av regeringen av regeringen eller den myn- ellerden myndighet som rege- dighet som regeringen utser, ringen utser. ""Senaste lydelse 1988: 270. 'Senastelydelse 1988: 270. Nuvarandelydelse Föreslagenlydelse Prop.1988/89: 100 Internatbidrag utgör 235 Internatbidrag utgör 250 Har en facklig organisation ansökt ominternatbidrag för fördelning mellan vissa arbetstagare gäller följandesärskilda bestämmelser. Bidraget får utgåtill den fackliga organisationen i stället för till den studerande. Bidraget skallmotsvara den faktiska kostnaden för resor, kost och logi för den studerande. För varje kurs fårbidra- 3. För varje kurs fårbidragen dock aldrig beräknas till gen dock aldrig beräknas till högre belopp än som motsvarar högre belopp än som motsvarar 235 kronori genomsnitt för 250kronor i genomsnitt för och varje studeran- och varje studerande som harrätt till bidraget. desom har rätt till bidraget. Har någon uppburit studiestöd obehörigen eller med för högt belopp och har haninsett eller bort inse detta, kan vad för mycket utgått genast återkrävas. Avbryter någon sina studier skall förstastycket tillämpas beträffande uppburet studiestöd som avser tiden efteravbrottet. Beror avbrottet på sjukdom skall studiestöd som den studerandeuppburit enligt 3 kap. 15-19 §§, 4 kap. 28-35 §§ eller 7 kap. 17 § och debestämmelser som anges där ej återkrävas. Detsamma gäller vid sådan ledighetsom avses i 3 kap. 31 §, 4 kap. 44 § och 7 kap. 17a§. Avser återkrav enligt första eller andrastycket studiehjälp enligt 3 kap. till sådan studerande, som vidutbetalningstillfället var omyndig, åvilar betalningsskyldigheten den som dåvar den omyndiges förmyndare. Påstudielån enligt 3 kap., på studiemedel enligt 4 kap. och på särskiltvuxenstudiestöd enligt 7 kap. som återkrävs enligt första eller andra stycketutgår ränta från den dag när medlen uppburits efter en räntesats som vid varjetidpunkt med två pro- Senastelydelse 1988: 270. Senaste lydelse 1988: 1269. centenheteröverstiger statens utlåningsränta. På andra former av studiestöd som återkrävsenligt denna paragraf utgår ränta enligt samma räntesats från den dag sominfaller efter det beslut om återkrav fattats. Om det finns särskildaskäl kan den återbetalningsskyldige befrias helt eller delvis från sin skyldighetatt betala räntan. / samband med återkrav får också tas utavgift för avisering enligt föreskrifter som regeringen meddelar. 1988/89:100 Bil. Regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer får meddela föreskrifter om försöksverksamhet i fråga omstudiestöd enligt denna lag. I sådana föreskrifter får göras avvikelser frånbestämmelser i lagen. Försöksverksamheten får dock inte innebära försämringar ifråga om förutsättningarna för studiestöd som har beviljats en studerandeenligt lagens bestämmelser. Försöksverksamhet får avse även korttidsstudiestöd och internatbidragpå andra villkor än som föreskrivs i 5 resp. 6 kap. 8.Under år för vilket studiestöd i annan form än timstu-diestöd ochdagstudiestöd utgår till den studerande med stöd av de nya bestämmelserna ärden studerande ej skyldig att erlägga ränta eller amortering på studielån somhan fått enligt studiehjälpsreglementet (1964:402). Ränta på studielån, sombelöper på sådant år, erlägges med lika stora annuiteter under den iamorteringsplanen för lånet fastställda amorteringstiden. *för vilket studiestöd i annan form än korttidsstudiestöd ochinternatbidrag utgår till den studerande med stöd av de nya bestämmelserna ärden studerande ej skyldig att erlägga ränta eller amortering på studielån somhan fått enligt studiehjälpsreglementet (1964: 402). Ränta på studielån, sombelöper på sådant år, erläggs med lika stora annuiteter under den i amorteringsplanenför lånet fastställda amorteringstiden. 32 1988/89.1 .saml. Nuvarandelydelse Föreslagenlydelse Prop.1988/89: 100 För den som återbetalar studiestöd enligt äldre föreskrifter skall årsbeloppet förett avgiftsår (avgiftsår d), utan hinder av bestämmelserna om återbetalningstidi 8 kap. 5 § och beräkning av årsbelopp i 8 kap. 24 §, beräkrms på det sätt somanges i 8 kap. 25 § första stycket och 26 § första och andra styckena, om den återbetalningsskyldigeunder närmast föregående avgiftsår (au-giftsår c) 1. frivilligt återbetalat minst 1 000kronor, 2. fått befrielse från del av kvarståendeåterbetalningsskyldighet enligt 8 kap. 60 § med minst I , eller 3. fått återbetalningspliktiga studiemedelåterkrävda enligt 9 kap. 2 § med . Vid tillämpningen av första stycket fårårsbeloppet inte beräknas till högre belopp än som eljest skulle ha beräknats. Hänvisningarna till studiestödslagen iförsta stycket avser lagen i dess lydelse före . "Återbäringenligt 8 kap. 74 § i dess lydelse före skall ske endast omdet belopp som den återbetalningsskyldige erlagt såsom preliminär avgiftöverstiger motsvarande slutlig avgift med . Denna lag träder i kraft, i fråga om 9kap. 2 § samt övergångsbestämmelserna 2 a och b till lagen (1988: 877) omändring i studiestödslagen , samt i övrigt . Övergångsbestämmelsen 2 b till lagen(1988: 877) om ändring i studiestödslagen tillämpas första gången i fråga ombestämmande av slutlig avgift för . s Till 1988:877. 10 Till 1988: 877. Bilaga 10.7 Prop. 1988/89:100 Bil. Lag om ändring i lagen (1983: 271) om ändradeåterbetalningsvillkor for vissa äldre studielån Härigenom föreskrivs att 1 § lagen(1983:271) om ändrade återbetalningsvillkor för vissa äldre studielån skall haföljande lydelse. En låntagare, som har beviljats studielånenligt studiehjälpsreglementet (1964: 402), kan begära att lånet jämte räntaskall återbetalas som om fråga vore oin återbetalningspliktiga studiemedelenligt studiestödslagen (1973: 349). 1sådana fall gäller bestäm- Isådana fall gäller bestäm- melsernai 8 kap. studiestöds- melserna i 8 kap. studiestöds lagen och i denna lag. lagen i dess lydelse före den 1 januari 1989och i denna lag. Denna lag träder i kraft den Ijuli 1989. Bestämmelsen i 1 § i dess nya lydelseskall tillämpas för hela . Utan hinder av 2 § gäller att en ansökanom ändrade återbetalningsvillkor för får göras tillutgången av . Bilaga 10.8 Prop. 1988/89: 100 Bil. Lagom upphävande av lagen (1983: 271) om ändradeåterbetalningsvillkor för vissa äldre studielån Härigenom föreskrivs att lagen (1983:271) om ändrade återbetalningsvillkor för vissa äldre studielån skall upphöraatt gälla vid utgången av . Dock får ändrade återbetalningsvillkor medstöd av lagen medges även för . BeträlTande lån som har fått ändradeåterbetalningsvillkor med stöd av lagen skall lagen fortsätta att tillämpas. Bilaga 10.9 Prop. 1988/89:100 Bil. Överenskommelse om ändringi film- och videoavtal ingick staten, filmbranschen (företräddav , Folkets , Föreningen , u.p.a.samt FöreningenSveriges Filmproducenter) och Föreningen ett avtal, kallat1982 års film- och videoavtal. Mellan parterna harförts sådana förhandlingar om ändring av villkoren i avtalet som avses i 35§ iavtalet. Förhandlingarna har rört dels ändringar* i §§ 4, 28, 29, 30,31 och 39 i avtalet och i bilagorna 2, 4, 5 och 6 tillavtalet, dels tillägg genomytteriigare två bilagor, bilaga 9 och bilaga 10, till avtalet. Parternahar därvid enats om all §§4, 28, 29, 30, 31 och 39 i avtalet samt bilagorna 2, 4, 5, 6, 9 och 10 till avtalet från och med denna dag skall ha följandelydelse. Styrelsen skall beslå av åtta ledamöter jämte tresuppleanter, utsedda av regeringen,som tillika utser styrelsensordförande. Styrelsensledamöter och suppleanter skall utses för av högst isänder. Den som varitledamot under två mandatperioder får utses till ledamot förytteriigare en period endast om särskilda skäl föreligger. Styrelsen utser inom sig vice ordförande. A vgtft för videogramuthyrning Den som bedriver yrkesmässig verksamhet för uthyrning avvideogram (videogramuthyrare)skall erlägga vissa avgifter till stiftelsen. Avgifterna utgår för de videogram som utges genom att föras i handeln för uthyrning direkt till kunder för enskilt bruk. Avgiften utgör förvarje videogram som innehåller en långfilm enligt definitionen i bilaga 3 punkt 3 . höjs avgiften lill . För varje videogram som innehåller en kortfilm utgör avgiften tjugofyrakr. höjs avgiften till trettiosex kr. För videogram som innehåller flera långfilmer utgår avgift för varje långfilm. Avgift såsom förlångfilm utgår för videogram som innehåller flera kortfilmer med en sammanlagd visningstid motsvarande en eller flera långfilmer. 33 1988/89. Avgift Jör videogramfÖrsäUning Prop. Den som bedriver yrkesmässig verksamhet för utgivning avvideogram för i o försäljning (videogramsäljare) skall erlägga vissaavgifter till stiftelsen. Avgifterna utgårför de videogram som utges genom att föras i handeln för försäljning direkt tillkunder för enskilt bruk. Avgiften utgör för varje videogram som innehåller en långfilm enligtdefinitionen i bilaga 3 punkt 3 tjugokr. höjs avgifterna till . För videogram som innehåller fleralångfilmer utgår avgift för varje långfilm. Proiokollsanleckning lill 28 § Om lagstiftningsåtgärder med anledning av förslag i betänkandet(SOU 1988:28) Videovåld IImedför kostnader för videobranschen som inte redannu erläggs av flertalet förelag inom branschen genom frivilliga åtaganden skall: parterna överlägga om reduktionav videoavgiften, dock inte till ettlägre belopp än . för videogram som innehåller en långfilm enligtdefinitionen i bilaga 3 punkt 3 och inte lill ett lägre belopp än tjugofyra kr. för videogram som innehåller enkortfilm. Reduktionen avvideoavgiflen träder i kraft tidigast som ifrågavarandekostnad påförs. För säljvideogramsom innehåller kortfilm skall inte utgå någon avgift. Utvecklingen påvideomarknaden kan emellertid motivera att avgift införs också på sådanavideogram. Parterna är därför överens om alt särskilda överläggningar i denna fråga kan kommaatt behövas . Om verksamheten har anordnats i syfte att kringgåbestämmelserna om avgiflsplikt får styrelsen besluta att avgiftsplikl föreligger. Innanstyrelsen beslutar i sådant ärende skall den höra uthyraren/säljaren ochvideobranschen. Avgifterna skall betalas in tillstiftelsen enligt regler som fastställs av stiftelsen efter samråd med videobranschen. För redovisning och inbetalningav avgiftsmedlen skall i övrigt tillämpas av Kontrollbyrån fastställda regler. Bland reglerna avseende uthyrning avvideogram skall finnas en bestämmelseom att underlåtenhet att betala avgift likställs med underiåtenhet attbetala för levererade videogram. Videogramuthyraren/säljarenär skyldig att låta stiftelsen genom kontrollant granska hans räkenskaper såvitt gälleravgiftsredovisningen och hansinnehav av avgiftspliktiga videogram. Kostnaderna föravgiftsuppbörden och kontrollverksamheten skall beta las avstiftelsen. 31 § Prop.1988/89:100 Frånberörda videogramuthyrare/säljare skall genom videobran- ' schens försorg införskaffas och till stiftelsenöverlämnas förbindelse att betala avgift enligt film- och videoavlal medde ändringar och tillägg som följer av ett slutet avtal och atl iövrigt följa avtalade bestämmelser. Förbindelsen skall ha den lydelse som framgår av bilaga 2. Som förutsättning för leverans avvideogram till videogramuthyrare skall gälla alt ulhyraren avgett sådanförbindelse till stiftelsen. För leveranserna avvideogram skall vidare gälla dels atl underlåtenhet avvideogramuthyraren att betala avgift till stiftelsen likställs med underlåtenhet att betala för levereradevideogram, dels att underlåtensen medför att ulhyraren kan avstängas frånvidare leveranser. Om avtalet sägs upp till upphörande vidavtalstidens utgång, skall de avgiftersom redovisas av avtalstiden användas enligt bestämmelserna i avtalet, om parterna ej enas omannat. Om avtalet upphörtatt gälla, får regeringen förordna att sliftelsen skall träda i likvidation.I sådant fall har regeringen tillika att utse en likvidator. Stiftelsens behållning, med undantagav de redovisade avgifterna, tillskiftas staten att användasför stiftelsens allmännaändamål. Förordnas ej omlikvidation, skall sliftelsen bestå, till dess regeringen förordnar annorlunda.Stiftelsens tillgångar, med undantag av de för de två sista avtalsårenredovisade avgifterna, skall i sådant fall alltjämt förvaltas av allmänna ändamål. Därvid ärsliftelsen dock inte längre bunden avavtalets regler rörande fördelningsprinciper. Avgifter, somerlagts i förskott och som avser videogram vilka förs i handeln föruthyrning eller för videogram som avses för försäljning efter det att avtaletupphört att gälla, skall återbetalas av stiftelsen. Förbindelse: hyrvldeoa vgift Undertecknad videogramuthyrare, som tagit del av 1982 årsfilm- och videoavtalmed de ändringar och tillägg som följer av ett den 22 december 1988slutet avtal och de särskilda regler som förutsätts i avtalets 30i;, åtar sig härigenom gentemot sliftelsen att avtalet är i kraft betala in avgift enligt avtalet och låta stiftelsen genom av denna utsedd kontrol lant granska räkenskaperna såvitt gäller avgiftsredovisningen och inneha vet avavgiftspliktiga videogram, att i övrigt följa avtalets bestämmelser samtatt godtaga att underlåtenhet att betala avgift likställs med underlå tenhet attbetala för levererade videogram. Förbindelse: säljvideoavglft Prop. Undertecknadvideogramsäljare, som tagit del av film-och video- "' '" avtal med de ändringar och tillägg som följer avett slutet avtal och de särskilda regler som förutsätts iavtalets 30§, ålar sig härigenomgentemot stiftelsen att avtalet är i kraft betala in avgift enligt avtalet och låta stiftelsen genom avdenna utsedd kontrollant granska räkenskaperna såviti gälleravgiftsredovisningen och innehavet av avgiflsplikt iga videogram samt att iövrigt följa avtalets bestämmelser. Bilaga 4 och S Medel för spridning och visning av värdefull film Enligt 32 § punkt D skall vissa medel användas för altfrämja spridning och visning av värdefull film. skall fördelamedlen på två belopp, ettför värdefull film för barn och ungdom och ett för annan värdefull film. Visningsnämndenskall vid fördelningen av medlen främja verksam het som syftar lill atl öka möjligheterna att se värdefull film och öka intresset för sådan film såväl hos vuxna som hos barn och ungdom. Medlen får användas för import, spridning, informationsverksamhet och granskning samt marknadsföring eller andraåtgärder som syftar lill all väcka intresse för kvalitetsfilm. Nämnden skall inära samverkan med verka för atl förslärka filmens roll i det lokalakulturlivet i kommunerna i samverkan medvisningsorganisalioner, folkbildning, kulturnämnder m.fl. Ytterligare riktlinjer för verksamheten kan meddelas avregeringen. Nämndenbestår av en ordförande och sex andra ledamöter jämte tre suppleanter. De utsesav regeringen för högsl . Nämnden utser inom sig en vice ordförande. Nämnden sammanträderpå kallelse av ordföranden. Nämnden är beslutförnär ordföranden och minst hälften av de övriga ledamöterna eller suppleanterför dem är närvarande. Som nämndens beslut gäller den mening varom de flesta enar sig eller, vid lika röstetal, den mening somordföranden vid sammanträdet biträder. Ledamot ellersuppleant i nämnden är jävig vid behandlingen av ärenden i vilket han har ekonomiska eller andra intressen. Enligt vad som sägs i 32 § sista stycket skall, om detsammanlagda belopp som tillförs fonden under ett räkenskapsår överstiger 100milj. i prisläget den , andra procenttal tillämpas än som angesi paragrafen. Beräkningen av prisläget skall göras med utgångspunkt i konsumentprisindex totalindex förjanuari månad under föregående verksamhetsår. FöljandeprocenUal skall tillämpas: Prop. 1988/89:100 Bil. Ändamål Intäkter(milj. 101-110 111-120 121-130 131-140 141- A. Stiftelsens engagemang i produktion av svenskfilm lägst 20 lägst 20 lägst 21 lägst 21 lägst 21 svenska långfilmer lägst 35 lägst 34 lägst 34 lägst 34 lägst 34 svenska kortfilmer lägst 5 lägst5 lägst 5 lägst 5 lägst 5 värdefull film lägst 5 lägst 5 lägst 5 lägst 5 lägst 5 m.m. högst24 högst 23 högst 22 högst 21 högst 20 F. Film- och videobranscher na för gemensamma ändamål3 3 3 3 3