prop · GC0368 · 1988-12-31 00:00:00 — Enligt vår uppfattning bör därför fetthaltsangivelsenpå köttfärs vara en frivillig uppgift för dem som så önskar. 4.7.29 :--- Förslagetöverensstämmer i stort sett med de av Codex antagna riktlinjerna och med SLIM:sgällande rekommendationer för frivillig näringsdeklaration. SLIMär kritiskt inställd till ett eventuellt införande av en förenklad symbolmärkning, eftersom en symbol hjärta, bokstav, färg inte kan innehålla och förmedla all den information konsumenten behöver för att sammanställa en näringsriktig kost. En symbolmärkning kan medföra att ett enskilt livsmedel blir orättvist utpekat. Vidare blir oförpackade livsme del utan symbol, som är viktiga ur näringssynpunkt, inte rekommendera de. Det är kostens totala sammansättning som är det viktiga ur näringssynpunkt för konsumenten och inte det enskilda livsmedlet.--- 4.8.1 : Beträffandemärkning på små förpackningar ifrågasätter om inteportionsförpackningar av matfett bör märkas med fetthalt, eventuelltfettsyreinnehåll. Med tanke på att många människor äter dagens huvudmål istorhushåll och därvid kan antas inta större delen av sin matfellskonsumtion idetta sammanhang är problemet enligt uppfattning inte negligerbart. 4.8.2 har föreslagit att nuvarande gränsunder vilka färdigförpackningar inte behöver märkas ändras från 192 PNUNhar från sin sida föreslagit att förpackningar Prop. 1988/89:68 vars ytaunderstiger lOcm skall märkas med uppgift om vam-beteckning. Bilaga 5 namnoch adress på den för livsmedlet ansvarige samt i vissa fall produktionslandet.Förslaget, som innebär att de svenska bestämmelserna skärps, överensstämmertill övervägande del med Codex-bestämmelserna. Enligt verkets mening är PNUN-förslagetatt föredra från konsumentsynpunkt. Frånmånga konsumenters sida finns ett uttalat krav på att livs medlen skall produceras på ett mer miljövänligt samt på ett etiskt mer tillfredsställande sätt. efterlyses en mer småskalig och geogra fiskt närmare produktion.- Enligt verkets bedömning kommer lik nande, konsumentkrav att växa sig starkare. Det är därför angeläget att det kommer till stånd en märkning som både stimulerar det önskade produk tionssättet och gör det möjligt för konsumenten att göra medvetna val i detta avseende. Verketdelar livsmedelsverkets uppfattning att det är angeläget att upprätthållaredligheten i produktionen av och handeln med alternativt produceradelivsmedel. planerar att under detta budgetår närmare se övermarknadsföringen av dessa produkter. 4.8.11 i : Det är viktigtatt förbättra tydligheten i märkningen. De allmänna råden borde ges i form avföreskrifter. Samtliga obligatoriska märkningsuppgifter borde samlas till enbestämd plats på förpackningen eller etiketten. . Eftersom kunskaperna hosmånga tillverkare/förpackare/importörer är otillfredsställande om gällandemärkningsbestämmelser vore det bra om SLV ger exempel på användbara etiketterinkl. utformningen av text- och bildinnehållet. Likaså är det nödvändigt att vågförsäljama/-tillverkamaerhåller nödvändiga kunskaper. Detfår anses vara ett minimikrav att vidareinformatörer erhåller erforderligutbildning inom ämnesområdet. Det är helt otillfredsställande att bara dela utinformationsmaterial. Inom kommunemas miljö- och hälsoskyddsförvaltningarfinns miljö- och hälsoskyddsinspektörer som är väl utbildade inom aktuelltämnesområde varför denna yrkesgmpp bör ses och användas som en resurs. 4.8.12 Miljö-och hälsoskyddsförvaltningen i : Flertalet konsumenter torde inte fullt ut kunna tillgodogöra sig den information som märkningen ger. Förvaltningen tillstyrker därför de av livsmedelsver ket föreslagna insatserna. Information om märkningsreglema bör dock kompletteras med elementär näringslära så att konsumenten får bättre motivation. 4.8.14Dagligvaruleverantörers förbund: Tyvärr visar det sig att för ett stort antalprodukter kommer det att på en angiven yta om lOcm vara svårt att lättläst ochtydligt ange de föreskrivna uppgifterna. DLFföreslår att regeln utformas så att en märkning ej behöver ske om förpackningenunderstiger lOcm eller väger under . 4.8.16Husmodersförbundet och Samhälle:-- Beträffande in formationsmaterial till "vidareinformatörer" är och Samhälle tacksam att få höra till den gmppen. 4.8.18Konsument-Forum: I övervägandena finns många bra förslag, men det viktigaste saknas: Det räcker inte med mer information, riktad infor mation, upplysning och reklam. Här krävs ett medagerande från konsu menterna själva. 13 1988/89. Vårt konkreta förslag äralltså: Engagera konsumentorganisationema Prop. 1988/89:68 och låt dem få den roll de förtjänar i kampen för en bättre framtid. 4.8.19 Kontrollföreningenför alternativ odling: KRAV har utarbetat miniminormer för alternativ odling (inkl. djurhållning) och en fungerande kontrollverksamhet. Det smidigaste och bästa sättet att förverkliga både officiella norrrier och en officiell kontroll är att omvandla näringens eget kontrollorgan KRAV till ett officiellt eller halv-officiellt organ typ SMAK. Viktigtär under alla förhållanden att alla eventuella statliga åtgärder på dettaområde går hand i hand med näringens egna strävanden inom KRAV. KRAV måstegivetvis deltaga i utformning av normer och kontroll som en fullvärdig part. 4.8.20 : För att nå ut med information om märk ningsreglerna anser vi det som mycket värdefullt om informationen först riktar sig till handeln och framför allt till butikspersonalen så att de är väl förberedda när informationen till konsumenterna har nått ut. 4.8.22Lantbrukarnas riksförbund: Det finns inom mejeriindustrin en del förpackningardär det är omöjligt att få med all text I förslaget till författningsändringangiven yta anser förbundet därför för snävt tilltagen. I varje fall bör ges öppetför avvikelser vid särskilda skäl såsom i ovan nämnda. ---- LRFhar möjligen invändningar mot att kontrollföreningen KRAVfår alltför stort utrymme. ------ Detär LRF:s uppfattning att samhället bör ta ansvar för utform ningen av normer för alternativt producerade livsmedel och för att kon trollen skall kunna fungera. Det finns mot det sagda anledning att övervä ga om inte dessutom bindande riktlinjer för marknadsföringen bör utfär das. Iövervägandet föreslås ett statligt stöd för kontroll av altemativodling-ar. Detfömtsättes att ett sådant stöd omfattar all kontrollverksamhet således även deninom . 4.8.25Svenska bryggareföreningen: Det kan förtjäna att påpekas att s. k. ACL-flaskor,returflaskor med inbränd produktdekor, endast lämnar kapsylens yta att märkapå. Denna yta är mindre än . Somframgår av bl. a. Coca-Cola-flaskorna klarar man märkningen ändå, så länge deninte är mer omfattande än . Ökar emellertid omfattningen måste märkningenske med mindre bokstäver, vilket riskerar att bli mindre tydligt. 4.8.27Svenska kommunförbundet: Livsmedelstillsatser anges med bokstaven E och en sifferkombination.För konsumenterna är det väsentligt att få reda på vad märkningskoden betyder.Styrelsen anser det vara ett rimligt krav att det för information omlivsmedelstillsatser finns en av livsmedelsverket utarbetad kodnyckel anslageni livsmedelslokaler. 4.8.29Sveriges livsmedelsindustriförbund: fömtsätter alt de möj ligheter till undantag för märkning på små förpackningar som ges i 21 § livsmedelsförordningen tillämpas generöst och helst blir generella i-fråga om s. k. cateringförpackningar. GränsytanlOcm är alltså för liten och bör ökas. mantänka sig all märkningen för förpackade produkter med en största yta på mindre än exempelvis 25 cm- men större än lOcm kunde utföras på ytterförpackningen. . 1"4 Sammanfattning av slutrapport (Ds 1988: 63) Pp. Importkontroll av bestrålade livsmedel m. m. Chefenför , statsrådet , gav den 18 november 1987en särskild utredare i uppgift att utreda vissa frågor om importkontroll avbestrålade livsmedel m. m. Som utredare och ordförande utsågs politisktsakkunnige . 1en delrapport , redovisar utredningen en del av den kunskapsom finns i frågan. Landets experter i ämnet har fått svara på frågor omvilka bedömningar som görs om metodens säkerhet, tekniska utveckling,ekonomiska betydelse och framtid. Sammanfattningsviskonstateras här att metoden att bestråla livsmedel används i merän 30 länder mnt om i världen på drygt 40 olika slag av livsmedel. En allmänbedömning är att metoden kommer att ha en snabb tillväxt, framför allt om storavolymprodukter som spannmål och ris börjar bestrålas. Närdet gäller frågan om hälsorisker med att konsumera bestrålade livsmedel, anserflertalet vetenskapsmän inom området att det inte finns några hälsorisker underfömtsättning av att bestrålningen görs på ett riktigt sätt. Motsvarandeuppfattning gäller för den personal som arbetar i bestrålningsanläggningar,dvs. det anses inte finnas några hälsorisker under fömtsättning av att demycket stränga säkerhetskrav som fordras följs. Dennavetenskapliga uppfattning delas av FN-organen, , ,och livsmedels- och jordbmksorganisationen, FAO. Dennauppfattning delas dock inte av alla forskare inom området. I oberoendevetenskapliga arbeten, bl.a. från Food Comission, hävdas att metoden ar,eller kan misstänkas vara, hälsofarlig. Internationellakonsumentorganisationer, t. ex. Européen des Unions de Consommateurs, IntemationalOrganization of och ,framhåller att bestrålning av livsmedel inte kan tillåtas förrän det ärvetenskapligt bevisat att metoden inte är hälsofarlig. Någon sådan bevisningfinns inte. Samtidigtunderstryker så gott som samtliga vetenskapsmän att metoden att bestrålalivsmedel har fysikaliska och medicinska nackdelar, även om bestrålningenutförs på ett helt riktigt sätt. De allvariigaste av dessa nackdelar är: Normalamarkörer för försämrad kvalitet i ett livsmedel - dvs. dålig lukt och smak -slås ut vid bestrålning. Sjukdomsframkallandeeller toxinbildande bakterier kan finnas kvar även efter bestrålning, t. ex.det synnerligen farliga botulinet. Bestrålninghar ingen effekt på redan bildade toxiner i ett livsmedel. Ivissa fall kan sekunda livsmedel som i normala fall kasseras, ges en acceptabelhygienisk nivå med hjälp av bestrålning. Detfinns ingen praktiskt användbar metod för att kunna kontrollera om ettlivsmedel är bestrålat eller inte. Företrädareför konsumentorganisationer i , har även de till 195 utredningen fått redovisasin syn på bestrålade livsmedel. Merparten av Prop. 1988/89:68 dessa, dåbl. a. och , liksom repre- Bilaga 6sentanter för handeln, är negativa till metoden. Frånkonsumentsidan framhålls bl. a. att det inte finns något behov av bestråladelivsmedel i , att metoden inte innebär några fördelar för konsumenterna,samt att de nackdelar metoden medför med rätta oroar många konsumenter. Utredningensbedömning av de nackdelar bestrålning av livsmedel har är att de sammantaget ärså allvarliga att de närmast är att betrakta som en fara ur hälso- ochkonsumentsynpunkt. Motden bakgmnden föreslås i delrapporten att import av bestrålade livsmedel tillSverige ska förbjudas. Lagtekniskt föreslås det ske genom att 11 § ilivsmedelslagen ändras så att även konsumentintresset kan vara gmnd förregeringen att förbjuda import av vissa livsmedel vid sidan av hälso- ochnäringsskäl. Föratt kunna följa upp det föreslagna förbudet, föreslås en ändamålsenligkontroll, samt ett förstärkt engagemang i det internationella samarbetet kringlivsmedels- och konsumentfrågor i vid mening, i vilket bestrålning bara ingårsom en del. Islutrapporten analyseras de intressegmpper som framför allt arbetar för och motbestrålning av livsmedel, samt deras argument. Förmetoden arbetar främst två huvudgmpper: Producentintresseninom kärnkrafts- och livsmedelsbranschen, samt internationella atomenergiorganet lAEA. Internationellahälsovårds- och livsmedelsorganisationer typ WHO och FAO, samt fristående vetenskapsmän. Motmetoden arbetar främst tre huvudgmpper: Nationersom är klart mot bestrålning, t.ex. . Myndigheteroch internationella konsumentorganisationer. Konsumenteroch nationella organisationer mnt om i världen. Härkan vidare nämnas att bestrålning av livsmedel är förbjudet iländer som bl.a. , , , , ochGrekland. Närdet gäller de argument för och mot bestrålning som framförs i debatten, kanenligt utredningens mening följande kommentarer göras: Konventionellabestrålningsanläggningar har mycket låga driftskostnader, i synnerhet närstrålningskällan är använt kärnbränsle, men även när det ärkobolt-60. Däremotär investeringskostnaden hög eftersom det här fordras synnerligen strängasäkerhetskrav. Bestrålningsteknikenger vidare livsmedel längre hållbarhet, ökad tålighet m. m. och därmed ävenminskade kostnader för svinn, kvalitetsförluster, transporter, lagring ochhantering. Enfråga är då om konsumenter i ett land typ behöver och vill ha livsmedel med längre hållbarhet? En annan fråga är hur den förlängda 196 hållbarheten används,kommer den producenterna eller konsumenterna Prop. 1988/89:68 till del? Vemeller vilka får del av de minskade kostnader som uppstår om standard påhygienkrav, transporter, förvaring m. m. sänks på gmnd av att livsmedel ärbestrålat och därmed tåligare/hållbarare? Flertaletforskare och vetenskapsmän inom området anser att bestrålning inte medför någrahälsorisker under fömtsättning av att bestrålning utförs på riktigt sätt. Somframhållits ovan delas dock inte denna uppfattning av alla forskare, samtidigtsom så gott som samtliga inom området är ense om att metoden har en radnackdelar. Enfråga utredningen ställer sig är; vilka garantier har konsumenter för attbestrålning alltid utförs på rätt sätt? Somnämnts finns ännu inte någon metod för att kunna kontrollera om ett livsmedelar bestrålat. Ännu mindre finns någon metod för att kunna kontrollera ombestrålningen gjorts på ett riktigt sätt. Iutredningen framhålls vikten av att förstärker sitt engagemang i detinternationella samarbetet i frågan, och aktivt företräder landets intressenvid internationella konferenser och förhandlingar i frågan. 1det arbetet bör bl. a. framhållas behovet av fortsatt forskning, för att taställning till de skilda vetenskapliga åsikter som finns, och för att få framen kontrollmetod. 1 väntan på detta bör metoden inte tillåtas, vilket även ärnågot som alltmer framhålls i den internationella debatten. Vidarekrävs fortsatt forskning för att bedöma hur allvarliga de nackdelar metodenhar är. Slutligenbör framhållas att det enligt en rad sakorgan, bl. a. livsmedelsverket ochkonsumentverket, inte finns behov av metoden i ett land typ , samt attdet inte heller är en metod som ligger i konsumenternas intresse. Delsenare argumentet, framhålls mycket målmedvetet av bl.a. , ochavspeglar sig i västtysk lagstiftning på området. Organisationersom WHO och FAO, liksom flertalet vetenskapsmän inom området, framhåller attbestrålning av livsmedel är en metod som det framför allt finns behov av ifattiga länder med ett varmt och fuktigt klimat. Härmenar man att metoden är ett realistiskt och fördelaktigt alternativ till attbygga upp en väl fungerande kyl-, frys- och distributionskedja i kombinationmed stränga livsmedelshygieniska krav och kunskaper. sida har här bara erinrats om de stora skillnader som 197 finnsmellan fattiga länder med varmt och fuktigt klimat och länder typ Prop.1988/89:68 . Utredningenhar vidare framhållit att den produkt som oftast ges som exempel på att ävenSverige har behov av bestrålningstekniken kryddor kan behandlas med andrametoder än bestrålning eller den hälsofarliga gas som utnyttjas. Utredningenhar något lite sökt sätta in metoden att bestråla livsmedel, inte bara i sitttekniska, utan även i sitt historiska sammanhang. Underden snabba omstmktureringen av samhället efter , varbestrålning en metod i den allmänna utvecklingen av det modernaindustrisamhället och livsmedelsbranschen. Samtidigtvet vi att det ställs helt andra krav inom livsmedelsområdet, t. ex. påfärskhet, närhet, naturlighet och matkultur. Denhistoriska möjlighet som tidigare funnits att i större skala introducera ochfå allmän acceptans på en metod som bestrålning av livsmedel, har troligenminskat betydligt i länder som t. ex. . Detär då också förklaringen till att producentintressen bakom metoden allt merinriktar sitt arbete mot fattiga länder som är eller snart kommer till den fasi utvecklingen dagens rika stater gick igenom för 40 . Sammantagetger utredningens analys av argument för och mot att det inte finns behov avimport av bestrålade livsmedel till , och att det inte heller är enmetod som ligger i konsumenternas intresse. Tvärtomanser utredningen det klarlagt att metoden har allvarliga nackdelar, ur såväl hälso-som konsumentsynpunkt. Motden bakgmnden, och med hänsyn till att det inte kan sägas finnas någotväsentligt behov av metoden i ett land typ , anser utredningenförslaget att förbjuda import av bestrålade livsmedel till välmotiverat och i linje med den intemationella utvecklingen inom livsmedels- ochkonsumentområdet. Lag om ändring i livsmedelslagen (1971:511) Härigenomföreskrivs i fråga om livsmedelslagen (1971:511) dels att 3, 11, 24, 26 - 28,30 och 33 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas tvånya paragrafer, 25 a och 29 a §§, och närmast före 29 a § en ny rubrik avföljande lydelse. 1988/89:68 Bilaga 7 Lagengäller ej hantering av livsmedel i enskilt hushåll eller i kök i förskola ochfritidshem med högst två avdelningar. Regeringen eller denmyndighet som regeringen bestämmer får dock föreskriva att lagen helt ellerdelvis skall gälla hantering av vatten i enskilt hushåll eller i kök som avsesi första stycket, om vattnet är avsett att drickas eller att användas vidhantering av livsmedel. Lagengäller inte hantering av livsmedel i enskilt hushåll eller i kök i förskola ochfritidshem med högst två avdelningar, om inte regeringen eller den myndighetsom regeringen bestämmer föreskriver något annat. Om det är påkallat från hälso-ellernäringssynpunkt, kan regeringen eller myndighet som regeringen bestämmerförbjuda eller föreskriva villkor för hantering eller införsel till riket avvisst slag av livsmedel. Om det behövs från hälso-eller näringssynpunkt eller annars för att tillgodose konsumentintresset, fårregeringen eller myndighet som regeringen bestämmer förbjuda eller föreskrivavillkor för hantering eller införsel till landet av visst slag av livsmedel. Statens livsmedelsverkutövar den centrala tillsynen över efterlevnaden av denna lag och /'anslutning därtill meddelade föreskrifter. Länsstyrelsenutövar den närmare tillsynen inom länet. Den omedelbara tillsynen inom varjekommun utövas av miljö- och hälsoskyddsnämnden. Statens livsmedelsverkutövar den centrala tillsynen över efterlevnaden av denna lag och de föreskriftersom har meddelats med stöd av lagen. Länsstyrelsenutövar den närmare tillsynen inom länet. utövar tillsy-netiinom kommunen om regeringen inte har föreskrivit att tillsynen skall utövas pånågot annat sätt. ' Senaste Ivdelse1982:1081. Senaste lydelse 1975:733. 'Senaste lydelse 1983:299. Tillsynsmyndigheternaskall ver-kaför att överträdelser av denna lag beivras. Prop.1988/89:68 Bilaga 7 För tillsyn enligt 24 §äger tillsynsmyndighet tillträde till område, livsmedelslokal eller annat utrymmeoch får där göra undersökning eller taga prov. har rätt attefter anfordran erhålla de upplysningar och handlingar som behövs förtillsynen. Det åliggerpolismyndighet att lämna den handräckning som behövs för utövande av tillsynenligt denna lag. Om skyldighet attersätta tillsynsmyndighet kostnader för provtagning och undersökning av provförordnar regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer Förtillsyn enligt 24 § har en tillsynsmyndighet rätt att få tillträde tillområden, livsmedelslokaler och andra utrymmen och att där göra undersökningaroch ta prover. En tillsynsmyndighet har rätt att på begäran få de upplysningaroch handlingar som behövs för tillsynen. Polismyndighetenskall på begäran lämna den hjälp som behövs vid tillsynen. fårtaga hand om vara som saluhålles eller uppenbart är avsedd att saluhållas istrid med 16 -18 §. får vidare taga hand om vara som avsesmed föreläggande eller förbud enligt 25 §, om föreläggandet eller förbudet ej efterkommes. Harvara tagits om hand enligt första stycket får varans ägare undertillsynsmyndighetens kontroll göra den duglig till livsmedel eller använda denför annat ändamål. Eljest skall varan förstöras genom tillsynsmyndighetensförsorg. Tillsynsmyndighetenfår ta hand om en vara som saluhålls eller som uppenbart är avsedd att saluhållasi strid med 1618§.f. får vidare ta hand om en vara somavses med ett föreläggande eller ett förbud enligt 25 §, om föreläggandeteller förbudet inte följs. Regeringen ellermyndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vilka åtgärdersom skall vidtas med kött som tagits om hand i samband med slakt med stöd avförsta stycket. Omnågon annan vara tagits om hand enligt första stycket får ägaren undertillsynsmyndighetens kontroll göra varan duglig till livsmedel eller användaden för annat ändamål. / annat fall skall varan förstö-. ras genomtillsynsmyndighetens försorg. ' Senaste lydelse 1975:733. 28 §5 Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om undersökning och annan kontroll som behövs för att trygga efterlevnaden av denna lag. Regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om hurtillsynen skall bedrivas och om undersökning och annan kontroll som behövsför att denna lag skall följas. För kontrollen av köttfår regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddela föreskrifterom köttbesiktning och om uppgiftsskyldighet för den som lämnar djur tillslakt. Prop.1988/89:68 Bilaga 7 Avgifterför myndighets verksamhet 29a§ Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får föreskrivaom avgifter för en myndighets verksamhet enligt denna lag eller enligtföreskrifter som meddelas med stöd av lagen. Regeringen får föreskriva att kommun skall ombesörja uppbörden avavgifter för den statliga tillsy- Tillböter eller fängelse i högst dömes den som uppsåtligen eller av oaktsamhet 1. bryter mot 6, 8, 14, 16-20 §,21 § första stycket eller 23 §, 2. bryter mot föreskrift som meddelatsmed stöd av 9 eller 10 §, 11 § såvitt avser hantering, 12 §, 21 § andrastycket, 22 § tredje stycket eller 29 §, 3. vid märkning enligt 13 §eller enligt föreskrift som meddelas med stöd av 13 § lämnar sådana oriktigauppgifter, som innebär skada eller annan olägenhet för mottagaren, 4. åsidosätter villkor som meddelats med stöd av 6 eller20 § andra stycket. Tillböter eller fängelse i högst döms, om inte gärningen är ringa, den sommed uppsåt eller av oaktsamhet 1. bryter mot 6, 8, 14, 16-20 §#, 21 § första stycketeller 23 §, 2. bryter mot föreskrift som meddelats med stöd av 9eller 10 §, 11 § såvitt avser hantering, 12 §, 21 § andra stycket, 22 § tredjestycket, 28§ andra stycket eller 29 §, 3. vid märkning enligt 13 § ellerenligt föreskrift som meddelas med stöd av 13 § lämnar oriktiga uppgifter, 4. åsidosätter villkor som meddelatsmed stöd av 6 eller 20 § andra stycket. Ombrottet har begåtts med uppsåt och avsett förpliktelse av väsentlig betydelsefrån hälso- eller redlig- ''Senaste lydelse 1975:733. hetssynpunkt, döms till fängelse i högst . Den som med uppsåt eller av oaktsamhet. inte fullgör sina skyldigheter enligt 26 § första stycket andra punkten, döms till böter. Till ansvar enligt första stycket döms inte, om gärningen är belagd med straff i . Densom uppsåtligen eller av oaktsamhet underlåter att fullgöra vad som åliggerhonom enligt 26 § första stycket andra punkten, dömes till böter. Ansvarenligt första stycket inträder ej, om ansvar för gårnmgen kan ådömas enligtbrottsbalken. Omansvar för den som i strid mot föreskrift som meddelats med stöd av 11 § införlivsmedel till riket och försök därtill finns bestämmelser i lagen (1960:418)om straff för vamsmuggling. Prop.1988/89:68 Bilaga 7 Talan mot beslut enligtdenna lag av miljÖT och hälsoskyddsnämnd föres genom besvär hos . Beslut av en miljö- ochhälsoskyddsnämnd enligt denna lag eller av en besiktningsveterinär enligt 27§första stycket eller enligt föreskrifter som meddelats med stöd av 11§.