prop · GC0317 · 1988-12-31 00:00:00 — om upphävande av vissa kyrkoförfattningar, m.m. pp Regeringenförelägger vad som har tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokolletden för den åtgärd och det ändamål som framgår avföredragandens hemställan. Ipropositionen behandlas frågan om en samlad lagstiftning för . Dessutomföreslås att ett antal lagar på det kyrkliga området och vissa bestämmelser i1686 års kyrkolag upphävs. Förslagen rör - förutom sådana föreskrifter somnumera saknar betydelse - bl. a. föreskrifter i ämnen där kyrkomötet med stödav lagen (1982:942) om får meddela egna föreskrifter. Författningarnaoch föreskrifterna föreslås upphävda vid utgången av . 1 1988189.1 saml. Propositionens lagförslag Prop. Lag om ändring i kyrkolagen Härigenomföreskrivs i fråga om kyrkolagen rfe/5att2kap.3,4och8 §§,llkap.l2 §,19kap.6ochl8§§,21 kap.,22kap. 1 och 2 §§, 23 kap. 1 § samt 26 kap. 6 och 8 §§ skall upphöraatt gälla, delsatt bestämmelserna i 27 kap. 1 § till den del dessa avser skyldighet att underrättaregeringen om uppförandet av kyrkobyggnader skall upphöra att gälla. Denna-lagträder i kraft . Lag omupphävande av tio lagar på det kyrkliga området Följandelagar skall upphöra att gälla vid utgången av , nämligen 1. lagen (1898:90 s. 1)innefattande ändring i 2 kap. 3 § kyrkolagen, 2. lagen (1910:29 s. 2)innefattande ändring i 2 kap. 3, 4 och 8 §§ kyrkolagen, 3. lagen (1925:456) angåendeanlitande av kyrkofonden för uppförande av prästgårdar inom vissa delar avHärnösands och stift, 4. lagen (1927:25) innefattandeändring i gällande stadganden om nattvardsgång, 5. lagen (1927:26) innefattandeändring i gällande stadganden om allmänt skriftermål, 6. lagen (1927:28) innefattandebestämmelser angående högmässogudstjänsts förrättande å annan plats än ikyrka, 7. lagen (1942:118) om anordnandeav högmässogudstjänst såsom barngudstjänst, 8. lagen (1968:738) med vissabestämmelser om godkännande av kyrkobyggnad, 9. lagen(1975:1190) om andra allmänna gudstjänster än högmässa, 10. lagen (1975:1192) om ändring i kyrkolagen. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 13oktober 1988 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , , R. ,, , , , G. , , ,, , , . Regeringens proposition om upphävande av vissa kyrkoförfattningar,m. De grundläggande föreskrifterna inom den svenskakyrkorätten finns fortfarande kyrkolag. Under århundradena därefterhar ett stort antal bestämmelser tillkommit i annan lagstiftning utan attmotsvarande föreskrifter i kyrkolagen har upphävts eller ändrats, Genom ändradesamhällsförhållanden har ett antal föreskrifter i kyrkolagen och anslutandeförfattningar blivit obsoleta. trädde den s. k. kyrkomötesreformen ikraft. De då genomförda ändringarna i punkt 9 övergångsbestämmelserna tillregeringsformen innebar dels nya former för beslutande av lag på det kyrkligaområdet, dels en ändrad fördelning mellan , regeringen och kyrkomöteti fråga om kompetensen att meddela föreskrifter i vissa kyrkliga ämnen. tillsattes kyrkoförfattningsutredningen(utredare: hovrättspresidenten ) med uppgift att gå igenom ochställa samman gällande författningar på kyrkans område. Utredningen skulleockså undersöka om de författningar som inte borde upphävas kunde föras in iandra författningar eller föras samman i helt nya författningar. I betänkandet (Ds C 1983:18) Kyrkoförfattningar Ipresenterade utredningen en sammanställning av 362 formellt gällandeförfattningar på det kyrkliga området. Av dessa har redan ett drygt hundratalupphävts eller ersatts med andra författningar (jfr bl. a. prop. 1984/85:63). I sitt slutbetänkande (SOU 1987:4 och 5) En ny kyrkolag m.m, har kyrkoförfattningsutredningen lagt fram förslag till en ny kyrkolag, sominnefattar en samlad lagstiftning för . Utredningen har därvidföreslagit att kyrkolag samt ytterligare ett antal författningar pådet kyrkliga området upphävs. De närmare fyrtio inkomna remissvaren finns i ensammanställning från rättssekretariat (Ds 1988:31). har i framställningar den16 och begärt att lagen (1927:25) innefattandeändring i gällande stadganden om nattvardsgång, lagen (1942:118) om anordnandeav högmässogudstjänst såsom barngudstjänst och lagen (1975:1190) om andra 1' 1988/89. allmänna gudstjänster än högmässa upphävs, liksom vissaföreskrifter i kyrkolagen och ändringsförfattningar till lagen. Utöver deföreskrifter som centralstyrelsen i sina båda skrivelser har begärt upphävdamedför bl. a. den nya kyrkohandboken för som 1986 och 1987 årskyrkomöten har antagit, att ytterligare några föreskrifter i kyrkolagen börupphävas (se avsnitt 2.2.1). Regeringen har (. 1988:2) beslutatatt inhämta kyrkomötets yttrande över inom upprättadeförslag till 1. lag om ändringi kyrkolagen, 2. lag omupphävande av tio författningar på det kyrkliga området, 3. lag om ändringi kyrkolagen, 4. lag omupphävande av fyra författningar på det kyrkliga området, 5. lag omlandgille och städja för vissa församlingskyrkors fastigheter i Lunds ochGöteborgs stift. Vidare beslutade regeringen att bereda kyrkomötettillfälle att ta del av vad som hade anförts om en samlad lagstiftning försvenska kyrkan. Kyrkomötets yttrande (kyrkomötets skrivelse 1988:12 ochkyrkolagsutskottets betänkande 1988:10) bör fogas till protokollet i dettaärende som bilaga 1 och 2. Kyrkomötet har i sitt yttrande godtagit lagförslagen ochinstämt i bedömningen när det gäller en samlad lagstiftning för . Av de till kyrkomötet i . 1988:2 överlämnadelagförslagen tar jag i det följande upp endast de två första förslagen(avsnitten 2.2.1, 2.2.3 och 2.2.4). Förslagen under p. 3 och 4 ovan, som äravsedda att träda i kraft /90, avser jag återkomma med undervåren 1989. Lagförslaget under p. 5 ovan har tagits upp i detlagstiftningsärende som regeringen har behandlat och som avserkompletteringar till reformen av organisation pä lokal- ochstiftsplanet. I det följande tar jag också upp frågan om att upphäva 19kap. 18 § kyrkolagen (avsnitt 2.2.2). kyrkomöte har anhållit attregeringen föreslår att denna bestämmelse upphävs. Kyrkomötetsskrivelse 1988:18 och kyrkolagsutskottets betänkande 1988:13 bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga 3 och 4. 2.1 En samlad lagstiftning för Min bedömning: Regeringen bör inte nu lägga fram någotförslag till en samlad lagstiftning för , utan först avvakta attdet pågående reformarbetet pä kyrkans område i huvudsak genomförs. förslag: Utredningen harföreslagit att de centrala reglerna om förs samman i en nykyrkolag. Lagen föreslås innehålla bestämmelser om medlemskap i ,organisation och personal, kyrklig egendom samt kyrkliga val.Lagförslaget innehåller 571 paragrafer fördelade på 21 kapitel. harlämnats begravnings- och folkbokföringsförfattningarna. De grundlag- Prop.1988/89:1/ gande föreskrifterna om som trossamfund och omkyrkomötet som en församling av valda ombud för som finnsintagna i lagen (1982:942) om (ändrad senast 1985:868) har avkonstitutionella skäl inte tagits med i lagförslaget. Utredningen harföreslagit att den nya kyrkolagen skall träda i kraft . Remissinstanserna: Utredningens förslag om en samladkyrkolagstiftning möts positivt av samtliga remissinstanser. Uppfattningarnagår däremot något isär när det gäller omfattningen av, innehållet i ochformerna för en sådan lagstiftning. Några remissinstanser föreslår en senaretidpunkt för ikraftträdandet. Kyrkomötet instämmer i min bedömning (KL 1988:10 s. 7, kskr.12). Skälen för min bedömning: hari förslaget till en ny kyrkolag i sak utgått från gällande författningar, somhuvudsakligen endast bearbetats redaktionellt och språkligt. Utredningen hardock arbetat in de författningsändringar som föreslagits av kyrkomusikerutredningen(Kn 1980:04) i betänkandet (SOU 1985:55) Musiken i , 1982 årskyrkokommitté (Kn 1982:05) i slutbetänkandet (SOU 1986:17 och 18) Framtid isamverkan och kyrkobyggnadsutredningen (C 1984:01) i betänkandet (Ds C 1986:11)Kulturhistorisk tillsyn över den kyrkliga miljön. Sedan utredningenpresenterade sitt förslag har betydande ändringar avförfattningsunderlaget beslutats eller aviserats. Dessa får mer eller mindrepåtaglig betydelse för innehållet och dispositionen i en eventuell samladkyrkolagstiftning. Jag vill här peka på några sådana områden. förslag har överarbetats och i stora delartagits in i de sex nya lagar och ändringar i aderton andra författningar somriksdagen har beslutat om (prop. 1987/88:31 och 67, KU 30, rskr.181). Detsamma gäller de av kyrkoförfattningsutredningen föreslagna bestämmelsernaom prästämbetet, vilka dock har utvidgats till att avse det kyrkliga ämbetet ividare bemärkelse. Lagarna träder i kraft respektive den 1 juli1989. Organisationsreformen på lokal- och stiftsplanet i kommerdärefter - som kyrkokommittén också föreslagit - att vara genomförd i alladelar . förslag har överarbetats av enarbetsgrupp (C 1987: A) inom . Arbetet har resulterat i prop.1987/88:144 om musiken i , som behandlas iriksdagen. I propositionen föreslås en ny lag om kyrkomusiken i svenska kyrkan.Lagen avses träda i kraft . förslag har - med undantag fördess förslag om s. k. övertaliga kyrkor - arbetats in i 4 kap. lagen (1988:950)om kulturminnen m. m. Lagen antogs av (prop.1987/88:104, KrU 21, rskr. Med anledning av vad som har förutskickats iden proposition som låg till grund för nyssnämnda beslut föreslårjag att vissa föreskrifter i 26 och 27 kap. kyrkolag samt lagen(1968:738) med vissa bestämmelser om godkännande av kyrkobyggnad upphävs (seavsnitt 2.2.3). Utöver detta pågår ett kompletterande utredningsarbete iolika frågor på kyrkans område. Inom sker bl. a. enutvärdering av 1982 Vidare ser en särskild arbetsgrupp (C 1987:C) över de olikaföreskrifterna för de icke-territoriella församlingarna. Jag vill isammanhanget också nämna att det inom pågårett arbete med att se över reglerna för förvaltningen av vissa äldre domkyrkor,föreskrifterna om den kyrkliga beredskapen samt vissa kyrkliga valfrågor. Undervåren 1988 har under tillsatts en kommitté som skall utredaformerna för överförandet av huvudmannaskapet för folkbokföringen till delokala skattemyndigheterna och försäkringskassorna . I detutredningsarbetet kommer att ingå frågor av betydelse för lagstiftningen på detkyrkliga området. Det omfattande reformarbete som jag kortfattat harbeskrivit beräknas vara i allt väsentligt slutfört och genomfört . Under år1989 påbörjas och genomförs i stora delar en omfattande förändring avorganisationen på kyrkans lokal- och stiftsplan. Som några remissinstanser harframhållit finns det flera skäl som talar för att vänta med en samladlagstiftning för . Det är sålunda enligt min mening lämpligt attden nya organisationen får genomföras och verka innan de nyligenbeslutade lagarna tas in i en samlad lag för . Vidare börresultatet av pågående utredningsarbete avvaktas, innan förslag läggs fram omen samlad kyrkolagstiftning. Därtill bör det, med hänsyn till vad fleraremissinstanser har framhållit, närmare övervägas om det inte går att i ensamlad lagstiftning för arbeta in sådana föreskrifter som i dagmåste ges i lagen (1982:942) om . Detta förutsätter att begreppet"lagen om " mönstras ut ur övergångsbestämmelsernatill regeringsformen. Det fortsatta reformarbetet bör vidare ske så, att kyrkanges tillräcklig tid att överväga vilka föreskrifter som behövs efter ettupphävande av kyrkolag och därtill hörande författningar. Jag lägger därför inte nu fram något förslag till en nykyrkolag, utan avser att senare komma åter till regeringen i dessalagstiftningsfrågor. 2.2 Upphävande av äldre författningar m. m. 2.2.1 Föreskrifter inom kyrkomötetsnormgivningskompetens Mitt förslag: På det kyrkliga området upphävs vid utgångenav flera författningar och ett antal föreskrifter kyrkolag.De gäller sådana ämnen där kyrkomötet har möjlighet att meddela egnaföreskrifter. förslag överensstämmer ihuvudsak med mitt (slutbetänkandet del 1 s. 35-43 och 210-213). Utredningen hardock föreslagit att kyrkolag upphävs i dess helhet. Remissinstanserna: Utredningens förslag i nu aktuelladelar lämnas utan erinran av flertalet remissinstanser. Kyrkomötet tillstyrker förslaget (KL 1988:10 s. 7, kskr.12). Skälen för mitt förslag: Som framgår av avsnitt 2.1 avserjag inte nu att lägga fram något förslag om att upphäva kyrkolag. stället i det följande att skilda föreskrifter ikyrkolagen upphävs i samband Prop. 1988/89:17 med att andra tillhörandeeller närstående författningar upphävs. Den närmare fördelningen av normgivningskompetensen mellanstaten och kyrkan sker genom att delegerar normgivningskompetens tillkyrkomötet i de ämnen som anges i punkt 10 övergångsbestämmelserna tillregeringsformen. Normgivningskompetensen delegeras genom föreskrifter i lagen(1982:942) om . Enligt 7 § nämnda lag har kyrkomötet gettsmöjlighet att genom kyrklig kungörelse meddela föreskrifter i följande ämnen:svenska kyrkans lära, böcker, sakrament,gudstjänst och övriga handlingar, kollekter, central verksamhet förevangelisation, mission och övrigt utlandsarbete samt diakoni, kyrkomötetsarbetssätt samt verksamheten hos myndigheter under kyrkomötet. Enligt ett iriksdagen vilande lagförslag ges kyrkomötet från och med den 1 juli 1989befogenhet att meddela föreskrifter också om det kyrkliga ämbetet (jfr prop.1987/88:31 avsnitt 4). Kyrkomötet har med stöd av det givna bemyndigandetbeslutat bl. a. kyrklig kungörelse (SKFS 1983:3) om Den svenska evangelieboken(ändrad senast SKFS 1988:5), kyrklig kungörelse (SKFS 1986:2) om antagande avny psalmbok för samt kyrklig kungörelse (SKFS 1986:3) omantagande av ny kyrkohandbok för (omtryckt SKFS 1987:2). Jag vill även erinra om att äldre regeringsförfattningarinom kyrkomötets normgivningsområde viker för nya föreskrifter som harbeslutats av kyrkomötet och dess organ (punkt 3 övergångsbestämmelserna till1982 års ändringar i punkt 9 övergångsbestämmelserna till regeringsformen). Detär emellertid förutsatt att regeringen fortlöpande - efter framställningar frånkyrkomötet - upphäver konkurrerande regeringsförfattningar. Jag avser också attsenare efter samråd med föreslå regeringen atti enlighet med förslag av kyrkoförfattningsutredningen upphäva ett stort antalsådana författningar. Förutom upphävande av kyrkolag harkyrkoförfattningsutredningen föreslagit att bl. a. följande sex lagar skallupphävas , nämligen 1. lagen (1927:25)innefattande ändring i gällande stadganden om nattvardsgång, 2. lagen (1927:26)innefattande ändring i gällande stadganden om allmänt skriftermål, 3. lägen (1927:28)innefattande bestämmelser angående högmässogudstjänsts förrättande å annanplats än i kyrka, 4. lagen(1942:118) om anordnande av högmässogudstjänst såsom barngudstjänst, 5. lagen(1975:1190) om andra allmänna gudstjänster än högmässa, 6. lagen(1976:173) om gemensamt nattvardsfirande mellan och andrakristna samfund i landet. De angivna sex lagarna ligger samtliga inom området förkyrkomötets normgivningskompetens. Lagarna bör därför i mån av behov ersättasav en inomkyrklig reglering. Kyrkomötet har redan beslutat om en ny kyrkohandbok,som i sin helhet trätt i kraft 1988. Några av föreskrifterna ochanvisningarna i den nya kyrkohandboken kommer - liksom redan får anses 1 * * 1988/89.1 saml. ha gälltför kyrkohandbok - att stå i strid med vissa bestämmelser i 19 Prop.1988/89:17 Möjligheterna för kyrkomötet att meddela föreskrifterom det kyrkliga ämbetet berör bl. a. vissa bestämmelser i 19 kap. kyrkolagen.Som anges i prop. 1987/88:31 (avsnitt 4.5) bör föreskrifterna i lagen(1982:942) om om prästämbetet (13-15 §§) upphävas när avkyrkomötet meddelade föreskrifter om det kyrkliga ämbetet träder i Jag avser att efter samråd med svenska kyrkanscentralstyrelse återkommatill regeringen med förslag i dessa frågor . Efter förslag av har 1988års kyrkomöte beslutat dels en kyrklig kungörelse (SKFS 1988:2) om firande avnattvard, m. m. i vilken regleras bl. a. icke prästvigdas medverkan vidnattvardens utdelande, dels en kyrklig kungörelse (SKFS 1988:3) om platsen förprästvigning, m. m. Centralstyrelsen har begärt att bl. a. lagen (1927:25)innefattande ändring i gällande stadganden om nattvardsgång och lagen(1975:1192) om ändring i kyrkolagen skall upphävas vid utgången av år 1988.Däremot bör enligt centralstyrelsens mening lagen (1976:173) om gemensamt nattvardsfirandemellan och andra kristna samfund i landet upphävas tidigast vidutgången av . Jag lägger därför inte nu fram något förslag beträffandedenna lag. Eftersom jag, som framgått av avsnitt 2.1, inte avser attföreslå att kyrkolag ersätts med en ny samlad kyrkolagstiftning föreår 1992, har jag inte något att erinra mot att övriga berörda lagar redan nuupphävs. Det innebär i sin tur att ett antal stadganden i kyrkolagen ochtillhörande ändringsförfattningar bör upphävas. De föreskrifter somberörs är följande: - 2 kap. 3 §kyrkolagen om gudstjänster på sön- och högtidsdagar samt veckopredikningar medtillhörande ändringsförfattningar, lagen (1898:90 s. 1) innefattande ändring i2 kap. 3 § kyrkolagen och lagen (1910:29 s. 2) innefattande ändring i 2 kap. 3,4 och 8 §§ kyrkolagen, - 2 kap. 4 §kyrkolagen om ottesång, - 2 kap. 8 §kyrkolagen om passionspredikningar m. m., - lagen(1975:1191) om ändring i kyrkolagen, - 11 kap. 12 §kyrkolagen om platsen för nattvardens utdelande, - 19 kap. 6 §kyrkolagen om villkor för ordination av en präst, - 21 kap.kyrkolagen om sätt att ordinera en vald biskop, - 22 kap. 1 och 2§§ kyrkolagen om plats för prästvigning och om vigningsakten, - 23 kap. 1 §kyrkolagen om installation av kyrkoherde i en församling. Över vad jag här föreslagit har kyrkomötet yttrat sig ochhar därvid tillstyrkt upphävandena. Jag föreslår alltså att nu berörda lagar och de angivna föreskrifternai kyrkolagen upphävs vid utgången av . 2.2.2 19 kap. 18 § kyrkolagen Mitt förslag: 19 kap. 18 § kyrkolagen upphävs vid utgångenav . Kyrkomötets förslag överensstämmer med mitt (KL 1988:13, kskr.18). Skälen för mitt förslag: 19 kap. 18 § kyrkolageninnehåller föreskrifter om vad en präst skall iaktta om han vill resa bort frånsin församling och om tjänstens uppehållande genom en annan präst i sådantfall. Paragrafen innehåller också en bestämmelse om straff vid försummelse idenna del eller vid lång bortovaro från församlingen utan giltigt skäl. Till behandling vid kyrkomöte förelåg en motion(1988:27) om att öppna möjligheter för församlingspräster att i tjänsten deltaoch medverka vid konfirmand- och ungdomsläger samt annan församlingsverksamhetsom förläggs utanför pastoratets gränser samt om möjlighet för atti förekommande fall därvid utse vikarier och vice pastor. Av kyrkolagsutskottets utredning (se KL 1988:13) framgåratt bestämmelserna i 19 kap. 18 § kyrkolagen avser förhållanden som ärtill största delen reglerade i annan ordning. harockså i sitt slutbetänkande (SOU 1987:4) En ny kyrkolag m. m. gjort bedömningenatt paragrafen numera saknar praktisk betydelse (s. 39). Som utskottet visat har kyrkolagsbestämmelsen dock tagitstill intäkt för att präster inte medges rätt att i tjänsten delta i olika typerav församlingsverksamhet utanför pastoratet. Att olika synsätt råder påtillämpligheten av ifrågavarande stadgande är enligt utskottets mening intetillfredsställande. Utskottet anser inte heller att en gammal bestämmelse ikyrkolagen skall vara ett hinder för berörda parter på arbetsmarknaden att iavtal kunna reglera sådant som är angeläget och nödvändigt för ett välfungerande församlingsliv. Exempel härpå är det i motionen framfördaönskemålet. Jag delar kyrkolagsutskottets uppfattning och biträderkyrkomötets förslag att 19 kap. 18 § kyrkolagen upphävs vid utgången av år1988. Såsom utskottet påpekat ankommer det sedan på arbetsmarknadens parter attlösa de frågor som aktualiseras av kyrkomötesmotionen i sedvanligaarbetsrättsliga former, utan hinder av de begränsningar som synes följa avnuvarande kyrkolag. 2.2.3 Föreskrifter om kyrkobyggnader och kyrkligainventarier Mitt förslag: Lagen (1968:738) med bestämmelser omgodkännande av kyrkobyggnad liksom föreskrifterna i 26 och 27 kap. kyrkolagenom godkännande av staten för att uppföra en kyrka eller anlägga en kyrkotomteller för att avyttra kyrkliga inventarier upphävs. Föreskrifterna i 26 kap. kyrkolagen om förvaring avkyrkliga inventarier upphävs också. Kyrkomötet tillstyrker förslaget (KL 1988:10 s. 9, kskr.12). Skälen för mitt förslag: För kyrkobyggnaderna och deras inventarier finnsgrundläggande föreskrifter kyrkolag. I 26 kap. 6 § kyrkolagen a. ett förbud att överlåta lös egendom somtillhör kyrkan. I 8 § samma kapitel finns bestämmelser om förvaring av kyrkansegendom i kyrkokistor. Bestämmelserna i kyrkolagen om kyrkliga inventarierkompletteras med bestämmelser i förordningen (1942:929) om vården av vissakyrkliga inventarier (ändrad senast 1976:501). Enligt 27 kap. 1 § kyrkolagenskall bl. a. regeringen underrättas då någon ämnar bygga en kyrka eller ettkapell. I lagen (1968:738) med bestämmelser om godkännande av kyrkobyggnadföreskrivs emellertid att - utan hinder av nämnda lagrum i kyrkolag - ettförslag till uppförande av församlings kyrkobyggnad får godkännas av denmyndighet som regeringen bestämmer. Enligt 28 § 2 mom. kungörelsen (1920:744)med föreskrifter rörande det offentliga byggnadsväsendet (ändrad senast1968:739) granskas och godkänns förslag till kyrkobyggnader av riksantikvarien(dvs. och statens historiska museer). I samma författningfinns också ytterligare föreskrifter i fråga om till-, på- eller ombyggnad samtrivning eller flyttning av bl. a. kyrkobyggnader. Som jagtidigare har nämnt har antagit lagen (1988:950) omkulturminnen m. m. 1 dess 4 kap. finns bestämmelser om kyrkliga kulturminnen.Enligt förarbetena till lagen (prop. 1987/88:104, s. 59 ff) skall statenstillsyn över kyrkobyggnader och begravningsplatser samt kyrkliga inventarierbegränsas till att tillgodose enbart de kulturhistoriska intressena, inbegripetde konstnärliga värdena. Däremot skall liksom yttrandeinhämtas över förslag till en ny kyrka eller kyrkotomt. I propositionen angesatt regeringen avser att upphäva bl. förordning och 1920 årskungörelse. För att helt genomföra de uttalade intentionerna att öka kyrkansfrihet också på detta område, krävs emellertid att nämnda bestämmelser i 26 och27 kap. kyrkolagen samt lag upphävs i samband med att lagen omkulturminnen m.m. träder i kraft . Jag föreslår därför att såsker. 2.2.4 Lagen (1925:456) angående anlitande av kyrkofondenför uppförande av prästgårdar inom vissa delar av och stift Mittförslag: Möjligheterna till räntefria lån från kyrkofonden för uppförande avprästgårdar i vissa delar av och stift skall upphöra. 1925 årslag i detta ämne skall upphävas. förslag överensstämmer medmitt (slutbetänkandet del 1 s. 121-128). Remissinstanserna: Utredningens förslag har lämnats utanerinran av remissinstanserna. Kyrkomötet tillstyrker förslaget (KL 1988:10 s. 8, kskr.12). Skälen förmitt förslag: Enligt lagen (1925:456) angående anlitande av kyrkofonden föruppförande av prästgårdar inom vissa delar av och stift(ändrad 1951:576) får regeringen medge att från kyrkofonden lämnas räntefrialån till pastorat för att bygga prästgårdar i och stift.Förutsättningen för att ett dylikt lån skall kunna lämnas är att det saknas en tjänligprästgård i pastoratet för en kyrkoherde eller komminister som är stationeradpå en ort av utpräglad ödesbygdskaraktär. förutsättning är attnybyggnaden av en prästgård med hänsyn till de Prop. 1988/89:17 ekonomiskaförhållandena i pastoratet måste anses medföra en oskäligt stor börda förpastoratet och dess innevånare. 1925års lag lär i praktiken ha tillämpats endast en gång. Detta skedde dåett lån lämnades till ett pastorat i . Genom ändringar i lagen(1970:940) om kyrkliga kostnader (ändrad senast 1987:76) har från och med år1983 kyrkofonden fått en ny och väsentligt utvidgad funktion när det gäller attutjämna kostnaderna mellan församlingar och pastorat. Den nya kyrkofondslagen,som träder i kraft , innebär ingen väsentlig ändring vadgäller möjligheterna att ge pastoraten allmänt och extra utjämningsbidrag.