prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — deri tingsrätterna m.m." som jag strax skall redogöra för, kommer dessa Prop. 1988/89:100 frågor att behandlas. Jag anser att någon tillämpning avhuvudförslaget inte kan komma i fråga . En förstärkning böri stället ske av anslaget med 10,2 milj. kr. för /90.Tillskottet avser personalförstärkningar (7,2 milj. ), ADB (1,5 milj. )och utbildning (1,5 milj. Med hänsyn till att tillskottet för ADB ihuvudsak utgör ersättning för avgifter till statskontoret medger satsningen enbetydligt större investeringsvolym. Jag anser att satsningarna på ADB ochutbildning bör -med en måttlig avtrappning fortsätta . Under den treåriga budgetperiodenförordar jag därför att anslaget, med utgångspunkt från anslaget för budgetåret1989/90, uppgår till följande. /90 /91 /92 1 . Jag har i mitt förslag beaktat atttjänstebrevsrätten föreslås slopad fr.o.m. den för högsta domstolen(.) och bostadsdomstolen (. Vid beräkningen avanslaget har jag, i avvaktan på att de lokala avtalsförhandlingarna avslutas, inte tagithänsyn till de belopp som har avsatts för sektors- och myndighetsvisa åtgärder(RALS-88). Kortare väntetider i tingsrätterna m.m. Domstolsverkethar inlett ett projekt som har fått benämningen Kortare väntetideri tingsrätterna m.m. Bakgrunden till projektet är bl.a. de omfattandeändringarna i som trädde i kraft . Ävenannat har haft betydelse för tillkomsten av projektet, bl.a. den under senareår alltmer ökande arbetsbördan och den allt viktigare frågan ompersonalförsörjningen. För att förverkliga regeringensintentioner i direktiven för treåriga budgetramar kommer en del av arbetet iprojektet att inriktas på möjligheterna att använda nya planeringsmetoder idomstolarna. Projektet syftar ytterst till att - inomnuvarande resurser - stärka domstolarnas ställning genom att ge dem ökadeförutsättningar att klara av de krav som ställs på dem främst från denrättssökande allmänhetens sida. I en inledande kartläggning av väntetidernamedverkar ett antal tingsrätter i enintervjuundersökning. I ett senare skede kan det bli aktuellt att låtanågon tingsrätt delta i ett försök med bl.a. nya planeringsmetoder. Till projektet har knutits enreferensgrupp. Arbetet beräknas vara avslutat . projekt är enligt minmening ett värdefullt led i an strängningarna att finna moderna och rationella arbetsmetoder och en modell för att bättre kunna planera verksamheten i domstolarna. Jag ser det som särskilt värdefullt att det kan ge en bild av hur det reformerade tingsrättsförfarandet har slagit igenom i praktiken. Idet här sammanhanget vill jag också nämna att domstolarna i Väst- Prop.1988/89:100 manlands län deltar i ett projekt, Det Snabba Länet,som Bil. 4 syftar till att effektivera och förbättra myndigheternashandläggningsrutiner. Arbetet bedrivs av i läntillsammans med och skall vara avslutat . Med ekonomiskt stöd från nämnden förstatliga förnyelsefonder och med hjälp av en utomstående konsult har Göteborgstingsrätt, på eget initiativ, inlett en översyn av tingsrättens arbetsformeroch resursanvändning. Även detta projekthar till syfte att skapa effektivare arbetsformer och bättreresursanvändning. Jagavvaktar med intresse resultatet av de nu pågående utredningarna. Ibudgetpropositionen 1984 anmälde dåvarande departementschefen att han avsåg attsenare föreslå regeringen en sammanslagning av ochSjuhäradsbygdens tingsrätt. Regeringen uppdrog åt och attutreda alternativa möjligheter att anordna gemensamma lokaler för densammanslagna tingsrätten. Till följd avvad som framkommit om bl.a. svårigheternaatt lösa lokalfrågan för en sammanslagen tingsrätt på etttillfredsställande sätt, har planerna på en sammanslagning skrinlagts. Riksdagenbeslutade (prop. 1987/88:138, JuU 38, rskr. 360) om vissa lagändringar för att främja en merallsidig rekrytering av nämndemännen i våra domstolar.Valförsamlingarna ålades i lag att eftersträva en allsidig sammansättning avnämndemannakåren med hänsyn till ålder, kön och yrke. Mandatperioden förnämndemän i allmänhet förkortades från sextill . Sjuttioårsgränsen förvalbarhet avskaffades. Den nya lagstiftningen träder i kraft den1 . Nyval av samtliga nämndemänmed tillämpning av de nya bestämmelserna har ägt rum under hösten 1988av de nyvalda valförsamlingarna. För att främja en allsidig rekrytering hardomstolsverket i samarbete med landstingsförbundet, ,de politiska partierna och nämndemännens riksförbund till de nominerande ochväljande organens ledning arbetat fram och spridit ett informationsmaterial omnämn-demannauppdraget. har fått i uppdrag attsenast redovisa hur den nyvalda nämndemannakåren ser ut vadgäller i första hand ålder, kön och yrke. skall också redovisa hurofta nämndemännen tjänstgör och hur många nämndemännen är i de olikadomkretsarna. De ekonomiska villkoren har naturligtvisstor betydelse för nämnde- mannarekryteringen. Här har väsentliga förbättringar gjorts pä senare år. utgår ett enhetligt grundarvode på . Därjämte betalas ett individuellt bestämt tilläggsbelopp till de nämnde- 59 män som på grundav tjänstgöringen som nämndeman får vidkännas Prop. 1988/89:100 löneavdrageller annan inkomstförlust som överstiger grundarvodet. 4 Den högstasammanlagda ersättningen (grundarvode + tilläggsbelopp) är . Jag anser att ersättningen till nämndemännu bör höjas. Grundarvodet bör bestämmastill . och den högsta sammanlagda ersättningen till 650kr. De nya beloppen bör gälla från ingångenav nästa budgetår, dvs. Jag avser att senare föreläggaregeringen de förslag till författningsändringar som behövs. Det finns skäl att här nämna ettdelbetänkande av förtroendeuppdragsutredningen. Pengar är inte allt men (Ds1988:46), som remissbehandlas av . Ibetänkandet föreslås bl.a. att det skall bli en skyldighet att ersättade förtroendevalda som har kommunala uppdrag för den arbetsförtjänst de gårmiste om på grund av uppdraget. Däremot föreslås det även i fortsättningen varafrivilligt för kommuner och landsting attutöver ersättningen för förlorad arbetsförtjänst ersätta deförtroendevalda med ett arvode för själva uppdraget.Den nya ordningen föreslås bli tillämpad först fr.o.m. den 1 januari1992. har beslutat om en bredinformationsinsats(prop. 1988/89:25, bil. 1s.4f,JuU10, rskr. 56) för att ge nämndemännen grundläggande kunskaperom verksamheten i domstolarna. För detta ändamål har 5 milj. kr. anvisats påett särskilt anslag. Informationen är tänkt att lämnas lokalt men med stöd fråndomstolsverket. Det är min förhoppning att denna unikasatsning, som skall komma hela nämndemannakåren till del, får ett positivtgensvar och engagemang från nämndemännen och domstolarna. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Allmännadomstolarna m.m. för /90 anvisa ett ramanslag på 1 . 1987/88 Utgift 373 600 100 1988/89 Anslag 370 686 000 1989/90 Förslag 388 887 000 Av anslaget /89 har . disposition tillföljd av tillämpningenav en Allmänna förvaltningsdomstolar ärlänsrätterna, kammarrätterna och regeringsrätten. Länsrätterna är allmännaförvaltningsdomstolar närmast under kam marrätterna. Det finns 24 länsrätter. Kammarrätterna är överrätter i de mål somöverklagas från bl.a. läns- Prop. 1988/89:100 rätterna. Det finns fyrakammarrätter, kammarrätten i (sju Bil. 4 avdelningar),kammarrätten i (sju avdelningar), kammarrätten i (fyraavdelningar) och kammarrätten i (tre avdelningar). Regeringsrätten är högsta allmännaförvaltningsdomstol. Regeringsrätten äröverrätt i de mål som överklagas från kammarrätterna och högsta instansi patentmål. Domstolen är delad på tre avdelningar. I domstolen finns 21regeringsråd. Tre av dessa tjänstgör i lagrådet. För regeringsrätten finns ett kansli tillvilket regeringsrättssekreterare är knutna. Beräknad ändring 1989/90 306 115 000 (1) + 12 153 000 (därav lönekostnader) (281 518 000)(1) (+ 9 328 000) + 4 140 000 + 1 547 000 370 686 000 (1) + 18 201 000 (1) Avangivet belopp har . inte ställts till dispositiontill följd av tillämpningen av en utgiftsram. Minskningen av utgifterna fördelasöver en treårsperiod med fördelningen 1,2 och för första, andra resp. tredje budgetåret.Ett genomförande av huvudförslaget skulle medföra att balanssituationen viddomstolarna förvärrades och därmed att de av statsmakterna uppställda målen ifråga om omloppstider och service till allmänheten inte skulle uppnås. Ensådan utveckling är enligt helt oacceptabel. yrkar att anslaget förbudgetåren 1989/90-1991/92 i förhållande till vad som anvisats i budgetpropositionen 1988 räknas upp . medsammanlagt 10 milj. kr. För personalförstärkningar viddomstolarna för att bl.a. möta den Prop. 1988/89:100 betydande mängdfastighetstaxeringsmål, som kommer in till länsrätter- Bil. 4 na under år1990, för att öka efterutbildningen och för att öka takten i införandet avADB-tekniska hjälpmedel vid domstolarna yrkar för budgetåret1989/90 4 milj. kr. och för /91 ytterligare 6 milj. kr. /92 yrkar oförändrat anslag. Arbetslägetvid de allmänna förvaltningsdomstolarna är ansträngt. Den allmänna fastighetstaxeringen hartidigare genomförts under ett och för samtliga typer av fastigheter.Nästa allmänna fastighetstaxering genomförs men omfattar dåendast industrifastigheter och hyresfastigheter. taxeras småhus och år1992 jordbruksfastigheter. Taxeringen skall fortsättningsvis ske enligt ett rullandeschema, där fastigheterna taxeras . Den senaste allmänna fastighetstaxeringen- - föranledde ca 92 000 mål till länsrätterna. Huvuddelen av dessa målrörde småhus och jordbruksfastigheter. Det finns inte anledning anta attantalet inkommande fastighetstaxeringsmål kommer att bli väsentligt störreeller mindre i anledning av den kommande fastighetstaxeringen än vad som varfallet vid den närmast föregående. Skattemålen harminskat i antal . Bortfallet kan till viss del tillskrivas det förhållandet attlagstiftningen har förenklats genom ett ökat antal schablonregler. Bortfallethar i första hand avsett de enklare och minst resurskrävande målen. Dekvarvarande skattemålen är därför genomsnittligt sett svårare . Omloppstiderna för skattemål ilänsrätterna bör inte överstiga . Denna målsättning har lagts fastav . Trots att antalet inkommande skattemäl minskat med 14 procentunder har den genomsnittliga omloppstiden i skattemål ökat och uppgårnu . Andelen äldre mål i målbalanserna har också ökat. Detta ärinte godtagbart. Det är särskilt oroande eftersom länsrätterna snart kommer attfå in ett stort antal fastighetstaxeringsmål, som erfarenhetsmässigt medför entemporär Ökning av målbalanserna. Antalet inkomna körkortsmålhar ökat mednästan . Det finnsför närvarande inte något som talar för att körkortsmålen kommer attminska i antal. Körkortsmålen, som är förtursmål, är särskilt resurskrävandetill följd av att länsrätterna ofta tvingas meddela två beslut, ettinterimistiskt och ett slutligt. Muntlig förhandling är också ett vanligtinslag i handläggningen. Även antalet övriga mål, t.ex. mål enligtbl.a. socialtjänstlagen, lagen med särskildabestämmelser om vård av unga, lagen om vård av missbrukare i vissa falloch utlänningslagen, har ökat avsevärt . 1 flertalet av dessa måläger muntlig förhandling rum. Förtursmålensandel av den totala målstocken har ökat från 25 till 40 52 procentsedan år 1982. Det finns alltså inga tecken som tyder päatt arbetsläget för länsrätter- Prop. 1988/89:100 na kommer att förbättras . Kammarrätternas balanssituation ärfortfarande otillfredsställande trots attantalet inkommande mål minskat något till följd av den sjunkandemålavverkningen i länrätterna. Iregeringsrätten har antalet inkommande mål minskat något. Jag anser att de allmännaförvaltningsdomstolarna, för att kunna behålla sin nuvarande kapacitet ochhelst öka den, måste undantas från en tillämpning av huvudförslaget underperioden /90 - 1991/92 och i ställettillföras vissa resurser. Detta är också motiverat för att domstolarnaskall klara av den extra arbetsbelastning som fastighetstaxeringen kommer attinnebära. För /90 förordar jag en förstärkning av anslaget med 2,4 milj. kr. Tillskottetavser personalförstärkningar (0,8 milj. ), ADB (0,9 milj. ochutbildning (0,7 milj. Med hänsyn till att tillskottet för ADB i huvudsak utgörersättning för avgifter till statskontoret medger satsningen enbetydligt större investeringsvolym. Jaganser att satsningarna på ADB och utbildning bör fortsätta även /91. Under den treåriga budgetperiodenförordar jag därför att anslaget, med utgångspunkt från anslaget för budgetåret1989/90, uppgår till följande. /90 /91 /92 Jag har i mitt förslag beaktat atttjänstebrevsrätten föreslås slopad fr.o.m. för regeringsrätten(. Vid beräkningen avanslaget har jag, i avvaktan på att de lokala avtalsförhandlingarna avslutas,inte tagit hänsyn till de belopp som har avsatts för sektors- och myndighetsvisa åtgärder (RALS-88). Jaghemställer att regeringen föreslår att till Allmännaförvaltningsdomstolarna förhudgetitret 1989/90 anvisa ett ramanslag på . Försäkringsdomstolarna(l) 1987/88 Utgift(2) 60 194 000 1988/89 Anslag(3) 64874 000 1989/90 Förslag 60 658 000 (1) Tidigareanslaget D 4. Bostadsdomstolen och hyresnämndernam.m. (2) AnslagenB 1. Försäkringsöverdomstolenoch B 2. Försäkringsrätter under femte huvudtiteln. (3) Avanslaget har . inte ställtstill disposition till följd avtillämpningen av en utgiftsram. Försäkringsdomstolar ärförsäkringsrätterna och försäkringsöver domstolen. Försäkringsrätterna är tre, en förMellansverige (fem avdelningar), en Prop. 1988/89:100 för (femavdelningar) och en för (två avdel- Bil. 4 ningar). Försäkringsrätterna prövar främstöverklagade ärenden från försäkringskassorna som gäller socialförsäkringen.Försäkringsrätten för prövardessutom ett stort antal överklagade ärenden från . Försäkringsöverdomstolen prövar mål somöverklagas från försäkringsrätterna och eller somstyrelsen underställer domstolens prövning. Domstolen har tio lagfarna och nioandra ledamöter. Beräknad ändring 1989/90 47 850 000 (1) + 4 692 000 (därav lönekostnader) (44 416 000) (1) (+ 4 201 000) och andra icke lagfarna 54 874 000 (1) + 5 784 000 (1)Av angivet belopp har . inte ställts till disposition till följd av tillämpningen av enutgiftsram. Ett genomförande av huvudförslaget skulle medförapersonalindragningar vid försäkringsdomstolarna i ett skede då målbalansernafortfarande är för stora och då en viss ökning i måltillströmningen kanförutses. Anslaget understiger kostnaderna förden försäkringsdomstolsorga- nisation som den överfördestill verksamhets område med 2 milj. kr. Verket yrkar att anslaget räknas upp med detta belopp. Föredragandens överväganden Prop. Måltillströmningentill försäkringsrätterna sjönk mellan "" har det emellertid inträffat en betydande ökning av antalet inkommande mål, sannolikt till stor del på grundav en lagändringsom trädde i kraft den . Den innebär bl.a. att socialförsäkringsnämndernainte längre skall ompröva sina beslut innan överklagandesker till försäkringsrätten (prop. 1985/86:73, SfU 12, rskr. 142).I lagstiftningsärendet beräknades att den nya ordningen skulle medföraen ökad måltitlströmning tillförsäkringsrätterna med ca 2 000 Redan under de tre första kvartalen 1988 har det kommit in drygt2 000 fier mål till försäkringsrätterna än .. Jag anser att utvecklingen bör följasytterligare någon tid innan några bestämda slutsatser kan dras ommålutvecklingen och åtgärder övervägas för att åstadkomma en ändring. Försäkringsöverdomstolenhar en minskande tillström- . ning av mål. Liksom i försäkringsrätterna är dock balansernafortfarande höga och väntetiderna för de försäkrade alltför långa. Analyser inför försäkringsdomstolarnasövergång till verksamhetsområde har visat att anvisade medelunderstiger kostnader- . na för den nuvarande organisationen. Mot dennabakgrund och med hänsyn till den kraftigt ökade måltillströmningen föreslår jagett resurstillskott på ca 2 milj. kr. för /90. För de tvåföljande budgetåren förordar jag oförändrat anslag. Under den treåriga budgetperiodenförordar jag därför att anslaget, med utgångspunkt från anslaget för budgetåret1989/90, uppgår till följande. /90 /91 /92 ficki budgetproposition i uppdrag att analysera förutsättningarna för att pä sikt samordnaförsäkringsrätterna med de allmänna förvaltningsdomstolarna. Uppdraget harnyligen redovisats (DV Rapport 1988:5) och övervägs nu inomjustitiedepartementet. Anslaget harräknats upp med . med anledning av upplösning, se vidare bil. 2Gemensamma frågor avsnitt 4. Jag har i mitt förslag beaktat atttjänstebrevsrätten föreslås slopad fr.o.m. den förförsäkringsöverdomstolen (. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Försäkringsdomstolarnaför budgetaret 1989/90 anvisa ett ramanslagpå . 5 1988/89 1 saml. Utrustning till domstolar m.m.(l) Prop.1988/89:100 1987/88 Utgift(2) 18 890 861 Reservation(2) 3 967 336 1988/89Anslag(3) 14 910 000 1989/90 Förslag 19 800 000 (1)Anslaget är under /89 benämnt D 6. (2)Anslaget D 5.Utrustning till domstolar m.m. (3)Anslaget D 6.Utrustning till domstolar m.m. Från anslaget betalas kostnader för inköpav utrustning och inventarier för myndigheterna inom domstolsverketsförvaltningsområde med undantag av de allmänna advokatbyråerna ,konsultkostnader i samband därmed samt kostnader för fiyttning. beräknar medelsbehovet /90 till . Utrustningtill domstolar m.m. har redovisats under anslaget D 6 för /89.Jag föreslår att reservationen under det anslaget fiyttas till detta anslag.Jag beräknar anslagsbehovet till . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Utrustning tiU domstolar m.m.för /89 anvisa ett reservationsanslag på . KRIMINALVÅRDEN p«p- i988/89:ioo är lokalhållare för de allmännahäktena och kriminalvårdsanstaltemasamt för , regionkanslierna ochskyddskonsulentorganisationen. Lokalbeståndet uppgår till ca . Under innevarande är disponeras ca 196 milj. kr.för lokalkostnader. Lokalhållningsansvaret förkriminalvårdens anstalter samt för vissa bostadsfastigheter på eller ianslutning till anstalterna överfördestill . svarar även ifortsättningen för drift och löpande underhåll av kriminalvårdsanstalterna. Ienlighet med ett regeringsuppdrag utreder för närvarandebyggnadsstyrelsen i samråd med hur arbetsfördelning ochsamverkan mellan myndigheterna i frågor som rör kriminalvårdenslokalförsörjning bör utformas. Medel för investeringar i byggnader förkriminalvården förs upp under sjunde huvudtiteln, anslaget Investeringar m.m. I gällande investeringsplan förkriminalvården har kostnadsramar om 422 milj. kr. förts upp för pågående ochredan beslutade objekt. En ny lokalanstalt i kommun,benämnd Storboda, har tagits i bruk . föreslår att enlokalanstalt i och en ersättningsanstalt till lokalanstalten Västeråsprojekteras. Styrelsen beräknar sammanlagt 73,5 milj.kr. för ombyggnadsarbeten vid kriminalvårdsanstalterna , ,och . För mindre byggnadsobjekt vid anstalter beräknas 25milj. I fortsattaplanering av förändringar inom kriminalvårdsorganisationen ingår projekteringav nya anstalter i och samt av en ersättningsanstalttill lokalanstalten i . Enligt styrelsen är det dessutom nödvändigtatt om bestämma om lokalanstalterna , och Tor-hultskall renoveras, ersättas med nya anstalter eller läggas ned. I styrelsens plan för lokalförsörjningenunder ingår byggnadsföretag vid anstalterna , ,, , och för totalt 54,7 milj. kr. I enlighet med beslut medanledning av budgetpropositionen 1988 skall en ny lokalanstalt uppföras iGöteborg och de nuvarande lokalanstalterna i och bytas ut.Byggstart för anstalterna i och beräknas ske underinnevarande budgetår och för Vänersborgsanstalten under /91. Mot bakgrund av denökade beläggningen vid anstalter och häkten har jag, utöver medel för nu nämnda beslutade byggnadsföretag,beräknat ett visst ytterligareinvesteringsutrymme för byggnadsobjekt inom kriminalvården . Jaghemställer att regeringen bereder tillfälle att ta del av vad Bil.4 jag har anfört om lokalförsörjningen för kriminalvården. 1987/88 Utgift 88 706 338 1988/89 Anslag 84 256 0001989/90 Förslag 90 175 000 är centralförvaltningsmyndighet för ärenden om kriminalvård. Styrelsen är chefsmyndighetför regionkanslierna, kriminalvårdsanstalterna, de allmänna häktena ochskyddskonsulentorganisationen. Styrelsen är huvudman för kriminalvårdsnämndenoch övervakningsnämnderna. leds av enstyrelse. Chef för styrelsen är en generaldirektör. Inom kriminalvårdsstyrelsenfinns tio enheter, nämligen en tillsynsbyrå, en rättsvårds- och registerbyrå,en produktionsbyrå, en ekonomibyrå, en personalbyrå, en fastighets- ochinköpsbyrå, en administrativ utvecklingsbyrå, en utbildnings- ochinformationsbyrå, en planerings- och samordningsenhet samt en juridisk enhet. Beräknad ändring 1989/90 74 899 000 (1) + 2 995 000 (därav lönekostnader) (65 464 000) (+ 2 750 000) + 2 924 000 + 5 919 000 (1)Av angivet belopp har . inte ställts till disposition till följd av tillämpningen av enutgiftsram. Anslag /90 . Pris- och löneomräkning m.m. . kostnader förpartiella tjänstebefrielser beräknas för /90 till 15,8 milj.kr., varav . yrkas under detta anslag. För intensifierade insatser för attrekrytera personal yrkas . Regeringenuppdrog åt kriminalvårdstyrelsen att under söka möjligheterna att genomföra en decentralisering inom kriminalvår- 68 den(jfrprop.1985/86:147, JuU3l, rskr 276). En försöksverksamhethar Prop. 1988/89:100därefter pågått vid ett flertal myndigheter inom verket. 4av denna har bl.a. visat att det krävs organisatoriska förändringar för attgenomföra en decentralisering. I en första etapp har linjeorganisationen settsöver. Ett förslag till en ny linjeorganisation överlämnades till regeringen . Kriminalvårdsstyrelsenbeslutade att se över även styrelsensarbetsuppgifter och organisation. I den översynen skall bl.a. klarläggas hurresurser och ansvar skall fördelas mellan och deregionala och lokala myndigheterna. Avsikten är att förslaget skall redovisastill regeringen . Jag ser mycket positivt på kriminalvårdsstyrelsensansträngningar att decentralisera ansvaroch befogenheter till de regionala och lokala myndigheternainom verket. Erfarenheterna av den försöksverksamhet som har bedrivits inomkriminalvårdsverket visar också att möjligheterna till ett ökat ansvarstagandepåverkar personalens engagemang i arbetet i positiv riktning. Härigenom skapasgoda förutsättningar för metod- och personalutvecklingen inom kriminalvården.Enligt min mening bör emellertid beslutetom en ny linjeorganisation vänta till dess man kan ta ställning tillkriminalvårdsstyrelsens förslag som helhet. Jag har för avsikt att - efterremissbehandling - redovisa regeringens ställningstagande i fråga omkriminalvårdsverkets organisation i nästa års budgetproposition. Jag redogör under anslaget E 2.Kriminalvårdsanstalterna närmare för behovet av särskilda personalinsatser inomkriminalvårdsverket. Under kriminalvårdsstyrelsensanslag beräknas . för sådana insatser. En real minskning av utgifterna med 3 %bör genomföras under /90 enligt det femåriga huvudförslag somlades fast inför /86. Av den sammanlagdabesparing som tillämpningen av huvudförslaget kommer att ge underfemårsperioden avses högst få användas för att förstärka linjeorganisationen isamband med decentraliseringen. Med hänvisning till sammanställningenberäknar jag anslaget till 90 175 000 kr.Jag har även i mitt förslag beaktat att tjänstebrevsrätten föreslåsslopad för kriminalvårdsnämnden fr.o.m. . Jaghemställer att regeringen förslår att till /90 anvisa ett förslagsanslag på . 1987/88Utgift 1 747 024 858 1988/89 Anslag 1 660 718 000 1989/90 Förslag 1 816 166 000 DenI fanns inom kriminalvården 19 riksanstalter med I 259 slutna och496 öppna platser, 58 lokalanstalter med I 214 slutna och 1 073 öppna platser samt 25 häkten med 1 236platser. 1988/89:100 na är direkt underställda medanhäktena, lokal- Bil. 4 anstalterna och skyddskonsulentdistrikten ärorganiserade i 12 regioner. I ledningen för varje region finns enkriminalvårdsdirektör. Beräknad ändring 1989/90 Styresmän m,fl. Förråds- och ekonomipersonal 389 1 153 994 000 (1) + 127 504 000 (därav lönekostnader) (1 091 891 000) (+ 113 476 000) + 15 227 000 + 6 179 000 + 5 766 000 1 660 718 000 + 155 448 000 (1) Av angivet belopp har .