prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — Detta gäller främst sjukdomar till följd av olika belastningsfaktorer. Även antaletförtidspensioner och sjukbidrag ökar. Särskilt markant är utvecklingen avförtidspensioner och sjukbidrag för kvinnor i åldrarna . Sambandet mellansjukfrånvaro och förhållandena i arbetsmiljön har belysts i enundersökning som () har genomfört på arbetsmarknadsdepartementetsuppdrag. Undersökningen har utförts som entilläggsundersökning till arbetskraftsundersökningen (). Totalt var 328000personer eller 7,av de sysselsatta frånvarande på grund av sjukdom . Nästan en tredjedel av dessa (104000) uppgav att frånvaron hadesamband med arbetet. I av sjukdomsfallen fanns bedömning frän läkare om sambandmellan arbete och sjukdom. Det bör noteras att skillnaderna mellan olika yrkesgrupperär stora. Det finns såledesfortfarande allvarliga brister i arbetslivet. Bakom de statistiskaredovisningarna döljer sig mänskliga problem och lidanden som i många fall ledertill utslagning från arbetsmarknaden. Därför måste insatserna för attförebygga skador och ohälsa i arbetslivet intensifieras. Ävenarbetsmarknadspolitiska skäl talar för att det förebyggande arbetsmiljöarbetet måstefå en större roll. Arbetsskador som leder till långa sjukskrivningar ochförtidspensionering medför ocksä ett bortfall av erfaren arbetskraft. Om säkra och sundaarbeten skall kunna skapas i värt land krävs att hela arbetsplatsenengageras. Arbetsmiljöfrågorna måste ges en mer central ställning ochintegreras i de beslutsprocesser som gäller arbetsplatsernas förändringsarbete. Dennainriktning präglar också direktiven till den arbetsmiljökommis- sion somregeringen tillsatt. Målet för kommissionens arbete skall Prop.1988/89: 100 vara att minska den arbetsrelaterade sjukfrånvaron ochulslagningen, men Bil. 12 också att förebygga uppkomsten av nya hälsoriskeri arbetsmiljön. Många avarbetsförmedlingens sökande har olika slag av arbetshandikapp. Inte sällanhar dessa samband med ett tidigare arbete. Oberoende av vad som orsakatarbetshandikappet, så har dessa sökande ofta behov av särskildaanpassningsåtgärder och annat stöd från förmedlingen. Som jag redan harframhållit bör inriktningen av förmedlingens arbete med dessa sökandevara att utnyttja det goda arbetsmarknadsläget, så att fler arbetshandikappadekan beredas varaktigt arbete på den reguljära arbetsmarknaden. Däremot finns f. n.inte skäl att ytterligare bygga ut exempelvis särskilt anordnad sysselsättning inomSamhall. Arbetet i Sverigemed arbetsmiljö- och arbetslivsfrågor påverkas alltmer av närmandetill EG. På arbetsmiljöomrädet har dessa strävanden främst gälltarbetsmiljökrav pä produkter. har ett direkt arbetsmiljösamarbetemed EG och medverkar även i EFTA/EG-samarbete bl. a. när det gäller att avskaffa tekniska handelshinder. För att stärka denordiska ländernas möjligheter till inflytande och samarbete i den europeiska integrationsprocessen inom bl.a. arbetsmiljö-ocharbetslivsområdet diskuteras f. n. förutsättningarna att komma överens om vissa gemensamma ståndpunkter genom ennordisk arbetsmiljökonvention. Vidare har program upprättats för nordisksamverkan i frågor som gäller standardisering m. m. Den ökadeinternationaliseringen och integrationen av det europeiska näringslivet harocksä ändrat förutsättningarna för de anställdas medinflytande. Det ärväsentligt att denna utveckling inte hindrar eller försvårar de anställdasmöjligheter att påverka företagens verksamhet. Frågan om fackligt samarbete inordiskt ägda koncerner har utretts av nordiska ministerrådet. Inom EGdiskuteras f. n. förslag som syftar till att förbättra de fackliga organisationernas information och insyni större företags verksamhet och vid företag som kan komma att omfattas av de regler oms. k. Europabolag som presenterats i en utredningspromemoria, upprättad inomEG-kommissionen. Regeringen beslutade att tillkallaen arbetsmiljökommission. Kommissionen, som enligt direktiven skall ha avslutat sitt arbete den 30 juni1990, skall lägga fram förslag till åtgärder som möjliggör förändringar av de arbetsmiljöer som ger skador och ohälsa.Förslagen skall ta sikte på arbetsmiljön ivid bemärkelse, t. ex. arbetsorganisationen, påverkansmöjligheterna och andra sådana förhållanden av betydelse fören god arbetsmiljö. Som underlag för förslagen skall kommissionen göra enkartläggning av arbetsmiljöförhållandena med inriktning pä de mest utsatta arbetena. Målet förkommissionens arbete skall vara att minska den arbetsrelate rade frånvaron och ulslagningen från arbetet men även att förebygga uppkomstenav nya hälsorisker i arbetsmiljön. - överväga om ekonomiskastyrmedel bör skapas gentemot arbetsgivare Prop. 1988/89:100 för att få bättre arbetsmiljöer Bil. - sehur skador och tillbud följs upp på arbetsplatserna och om de leder till att arbetsgivarna försöker minska riskenför nya skador - prövahur man kan få snabbt fillgänglig och aktuell information om arbetsskadeutvecklingen - belysahur det lokala arbetsmiljöarbetet och det särskilda arbetstagarin-flytandet i arbetsmiljöfrågor fungerar - övervägaom det behövs särskilda åtgärder för att öka kunskapen och kompetensen iarbetsplatsernas anpassnings- och rehabiliteringsverksamhet - övervägaom det finns anledning att göra ändringar eller förtydliganden iarbetsmiljölagen eller annan lagstiftning för att de föreslagna åtgärderna skall kunna genomföras. Kommissionen skallverka för att önskvärda ätgärder blir genomförda med minsta möjliga dröjsmål.Kommissionens förslag skall fortlöpande överiämnas fill berört departement. Förslagen kan bl.a.avse sådana uppdrag till myndigheter eller särskilda utredningar som arbetet geranledning fill. Jag vill i dettasammanhang anmäla att kostnaderna för kommissionen betalas av medel urfonden för arbetsmiljöförbättringar. I anslutning tilltillkallandet av arbetsmiljökommissionen beslutade regeringen att tillsättaett råd för arbetsmiljöfrågor. Rådet, där jag är ordförande, består i övrigtav företrädare för samtliga riksdagspartier, arbetsmarknadens parter, berörda myndigheter samtforskare. Rådet, vars uppdrag inte ärtidsbegränsat, skall vara ett forum för samråd och information i arbetsmiljöfrågor. Fr. o. m. den 1januari 1986 förändrades samhällets stöd till företagshälsovården. Från atttidigare ha varit relaterad till omfattningen av den sjukvårdande verksamhetenblev bidraget till företagshälsovården i stället verksamhetsneutralt och knutet tillantalet omfattade personer med en veckoarbetstidom minst 15 rimmar. Syftet med reformen var att öka det förebyggandearbetsmiljöarbetet. 1984/85:89om företagshälsovård och arbetsanpassning uttalade föredraganden att riksdagenborde ges tillfälle att utvärdera effekterna av det nya bidragssystemet i början av1990-talet och då också pröva behovet aveventuella ytteriigare lagstiftningsåtgärder. En arbetsgrupp har tillsatts inomarbetsmarknadsdepartementet för att göra denangivna utvärderingen. Denna gäller främst bidragssystemets utformning, men berör ocksä lagstiftning,personalutbildning och företagshälsovårdensroll i rehabiliterings- och anpassningsarbete. Översynen gällerdessutom utbyggnaden av företagshälsovården. Ett mäl förutbyggnaden skulle vara att av de anställda var omfattade avföretagshälsovård . Erfarenheterna visar att denutbyggnad på frivillig väg, som skett, har varit mycket god. Myckettyder på att det uppställda målet redan har uppnåtts och t. o. m. har överträffats. Inomarbetsmarknadsdepartementet tillsattes en ar- 27 betsgrupp föratt se över verksamheten med regionala skyddsombud. 1988/89: 100arbetsgruppen har ingått företrädare för . 12arbetarskyddsstyrelsen, arbetsmiljöfonden, LO, TCO och /SR. Gruppen har haft till uppgift att dels granskaersättningsreglerna för verksamheten,dels se över formerna för yrkesinspektionens lillståndsgivning. Arbetsgruppenavslutade sitt arbete och har redovisat sina förslag irapporten (Ds 1988: 61) Regionala skyddsombud. Arbetsgruppenföreslår att bidraget till de regionala skyddsombudens verksamhet skall bestämmas som en viss andelav arbetsmiljöfondens intäkter av arbetarskyddsavgiften. Det nyabidragssystemet föreslås träda i kraft den 1januari . Arbetsgruppen har även lagt fram ett förslag till procentuell fördelning av bidraget mellan defackliga huvudorganisationerna. Fackliga organisationer skall vidare enligtarbetsgruppens förslag få utseregionala skyddsombud utan föregående medgivande från yrkesinspektionen. Enligt förslaget behöver regionalaskyddsombud endast anmälas för ettavgränsat område, som bestäms genom branschtillhörighet eller avtalsområde. Förslagen innebär således enbetydande regelförenkling. Betänkandet frånutredningen om arbetsmiljösekretess (SOU 1987: 66) Arbetsmiljö och sekretess samtarbetsolycksutredningens betänkande (SOU1988:3) Arbetsolycka - "olycka" eller arbetsmiljöbrott? Förslagen i betänkandena beredsför närvarande i . Arbetsgruppen (A1987: D) för översyn av vissa bestämmelser i arbetsmiljölagen har filiförtsytterligare uppgifter. Arbetsgruppen skall därför fortsätta sitt arbete t. o.m. Bland frågorna som omfattas av översynen ingår utformningen avföreskriftsbemyndigandena i arbetsmiljölagen, om och hur bestämmelser om elevrepresentation iskolornas arbetsmiljöarbete bör föras in i lagen, arbetsmiljölagensbestämmelser om minderåriga i förhållande till omminimiålder för tillträde till arbete samt eventuellt skyddsansvar förprojektorer. Gruppen lämnar inomkort vissa delförslag. Regeringen uppdrogden ät arbetarskyddsstyrelsen att studera konsekvensernaav en halvering av de hygieniska gränsvärdena för organiskalösningsmedel. Regeringen ställde vissa medel till arbetarskyddsstyrelsens förfogandeför uppdraget, vilket genomfördes i samarbete med arbetsmarknadens parter. Styrelsen harredovisat uppdraget fill regeringen . I svaret framhålls attsänkning är möjlig och att detta kan ske inom ramen för styrelsensbemyndiganden. Enligt vad jag har erfarit pägår en sådanomarbetning av styrelsens föreskrifter om hygieniska gränsvärden. Inom arbetarskyddsverket genomförs ettomfattande program för att motverkabelastningsskador. Det bedrivs i samarbete med arbetsmarknadens parter och innefattar branschvisa genomgångarav de särskilda faktorer som leder till skador i rörelseorganen. a. arbetarskyddsstyrelsen pägårett arbete som syftar till att skapa bättre förutsättningar att förebygga s. k. storolyckor, dvs. som kan fåallvarliga och omfattande konsekvenser för människor och Prop. 1988/89: 100egendom. Arbetet rör i första hand kemikaliehanteringen i industrin. 12 anledning av en framställning från arbetarskyddsstyrelsen har enändring gjorts i 18 § arbetsmiljöförordningen (1977:1166) för att möjliggöraatt föreskrifter om anmälningsskyldighet och riskredovisning kan meddelas för idetta sammanhang särskilt utsatta verksamheter. Regeringen har vidare, i enlighet med vadjag redovisade i prop. 1987/88:105 omjämställdhetspolitiken inför 90-talet, uppdragit till arbetarskyddsstyrelsen att utarbeta handlingsprogram förarbetsmiljön i några kvinnodominerade branscher. Uppdraget omfattarelektroindustri, förskolor, kontorsarbete och sjukvård och skall redovisas tillregeringen . Arbetstider m. m. har den genomsnittliga arbetstiden perförvärvsarbetande ökat. Flera faktorer fillskrivs denna ökning, bl. a. ett högre uttag avövertidsarbete som har samband med kapacitetsutnyttjandet i industrin och ettökat arbetstidsutbud bland deltidsarbetande kvinnor. finns oroande tendenser sompekar mot att frånvaron i arbetslivet och utslagning av arbetskraften före pensionsåldern ökar. Ökningen av sjukfrånvaronunder senare är är särskilt alarmerande, dels mot bakgrund av den tilltagande bristenpå arbetskraft, dels mot bakgrund avde stora kostnader som sjukfrånvaron genererar för samhället och enskildaindivider. En stor del av sjukfrånvaron kan, som jag tidigare nämnt, hänförastill faktorer i arbetsmiljön. Satsningar för attförbättra arbetsmiljön och förhindra utslagning kommer därför ocksä att habetydelse för våra möjligheter att gå vidare med reformer på arbetstidsomrädet.Om sjukfrånvaron minskar skapas utrymme för att förkorta arbetstiden ellerförlänga semestern och den betalda föräldraledigheten. 1986 årssemesterkommitté (A 1985:04) har överlämnat sitt betänkande (SOU 1988:54) Om semester. Kommittén har kartlagt hur semestervillkoren varierar mellan olikaavtalsområden och grupper av anställda och beräknat kostnaderna för en förlängning avsemestern. Vidare har kommittén redovisat ett underlag för förändringar isemesterlagen. Förutom semesterns längd berör detta frågor om sparande av semester ochinflytande över semesternsförläggning. antogvåren 1988 en proposition (prop. 1987/88:88, JoU 19, rskr. 234) om nyslrålskyddslag, i vilken tillämpningsområdet utvidgats till bl.a. naturlig joniserande strålning. Strålskyddslagen (1988:220) trädde ikraft . Regeringen har uppdragit åt att utreda behovet avsärskild semester från strålskyddssynpunktoch att , efter samråd med arbetarskyddsstyrelsen och ,redovisa resultatet av utredningen och de slutsatser som dennaföranleder. (A 1987:04) beräknas slutföra sitt arbete under är 1989.Under år 1988 har kommittén genomfört undersökningar om arbetsti- 29 densförläggning bland de sysselsatta och om inställningen till olika slags Prop. 1988/89: 100 arbetstidsreformer.Resultaten av dessa undersökningar har bl. a. presen- Bil. 12 terats vid ettseminarium. Jag har tidigaredenna dag, i anslutning till en av statsrådet föreslagenutbyggnad av föräldraförsäkringen, föreslagit regeringen att iproposition till lägga fram förslag om förändringar i föräldraledighetslagen (1978:410). Dessa förslagsom bl.a. avser att förstärka arbetstagarnas möjligheteratt påverka förläggningen av den dagliga föräldraledigheten, grundar sigpä departementspromemorian (Ds A 1987:6) Förstärkt rätt till föräldraledighet. Pensionsberedningenunder studerar f. n. reglerna om rörligpensionsålder, vilket bl. a. berör de olika förslag som debatterats under det senasteåret angående möjligheterna för personer att fortsätta sin yrkesverksamhet. Andra arbetslivsfrågor och arbetsrättsligafrågor Arbetslivscentrum har avlämnat en verksamhetsberättelseför /88 och en verksamhetsplan för /89. Verksamheten vid arbetslivscentrum harvarit föremål för granskning dels avriksrevisionsverket, dels av en särskilt tillsatt extern granskningskommitté. Mot denna bakgrund uppdrog regeringenijuni ät arbetslivscentrum att redovisa förslag till den framtidainriktningen av verksamheten. Uppdraget redovisades till regeringen iseptember och behandlar såväl frågor om denframtida inriktningen av verksamheten som frågor rörande ledning, organisation,personalpolitik, former för kontakter med annan forskning, relationer till arbetsmarknadens parter ochfinansiering. Jag anser attarbetslivscentrum i sitt förslag till inriktning av verksamheten väl har beaktat de krav påförändringar som framkommit i tidigare granskningar.Förslaget bör därför bli en viktig utgångspunkt vid den närmare planeringen avverksamheten . Regeringen harutfärdat en ny förordning (1988: 1138) med instruktion för arbetslivscentrum. Arbetsmiljöfondenhar avlämnat en verksamhetsberättelse för /88 och en verksamhetsplan förbudgetåren 1989/90 och 1990/91. Det särskildautvecklingsprogrammet för ny teknik, arbetsorganisation och arbetsmiljöavslutades . En av de viktigaste erfarenheterna av dennasatsning är den ökande betydelsen av ett "fortlöpande lärande" iarbetet. Fonden kommer mot denna bakgrund att bilda en ny enhet inom kansliet meduppgift att bl. a. stimulera kompetensutveckling i arbetslivet. En annan av fondens speciella satsningarrör företagshälsovård och lokaltmiljöarbete. Programmet syftar bl.a. till att stödja utvecklingen av det lokalaarbetsmiljöarbetet som en integrerad del i arbetsplatsens linjeorganisationoch utveckla företagshälsovårdens arbetsformer och arbetsmetoder. Därutöver stöderfonden ett program för ledning, organisation och med bestämmande (LOM-programmet) och tillsammans med styrelsen för tek- 30 nisk UtveckUng ett program kallat Människor-Datateknik-Arbetsliv(MDA- Prop. 1988/89: 100 programmet) samt ett speciellt småföretagsprogram. Efter uppdrag avregeringen med anledning av prop. 1987/88:105 om jämställdhetspolitiken inför 90-taletkommer arbetsmiljöfonden att fr. o. m. 1989 starta ett femårigt program med syfte att förbättrakvinnornas ställning i arbetslivet. Programmet kommer totalt att disponera ca 60 milj.kr. En särskildprogramsatsning har beslutats av arbetsmiljöfonden för att förebygga belastningsskador. LO och TCO samtSACO/SR har i skrivelser till regeringen hemställt om ett årligt bidragmed sammanlagt 3,8 milj. kr. till facklig bevakning av arbetet med EG: sinre marknad. LO: s och TCO: s hemställan avser verksamhetsbidrag med 400000kr. till det Europeiska fackliga utredningsinstitutet (ETUI) och bidrag med 3,1 milj.kr. till organisationernas bevakning av integrationsarbetet i . /SR har hemställtom . för sistnämnda ändamål. Det är av största vikt att de fackligaorganisationerna aktivt deltar i det pågående europeiska integrationsarbetet,särskilt i arbetet med den s. k. sociala dimensionen, som berör flera centralaarbetsmiljö-ocharbetslivsfrägor. Jag kommer därföratt ombesörja att de aktuella medlen till de fackliga organisafionerna för är 1989 tas ur fondenför arbetsmiljöförbättringar. Jag avser vidare att, efter samråd med berörda statsråd,senare äterkomma till regeringen med förslag om att ge arbetsmiljöfonden iuppgift att i fortsättningen stödja de fackliga organisationernas medverkan idet europeiska integrationsarbetet. Arbetsmiljöfondenhar fått en ny instruktion (förordningen 1988:731 med instruktion förarbetsmiljöfonden). Delegationen förhybrid-DNA-frägor har inlämnat verksamhetsberättelse för tiden Ijuli 1987-30juni 1988. En arbetsgrupp inomarbetsmarknadsdepartementet har tillsatts med uppgift att utreda vissa frågor om dataoch integritet i arbetslivet. Arbetsgruppen skall översiktligt kartläggaanvändningen av dataregister för ledning, övervakning och kontroll avarbetstagare samt arbetstagarnas inflytande över införandet och användningenav sådana personregister. Utredningenskall ge underlag för att bedöma behovet av att göra en mer ingående översyn av integritetsskyddet ocharbetstagarinflytandet i dessa sammanhang. Arbetet berör såväldatarätten som arbetsrätten. I 1988 årsbudgetproposition redogjorde jag för den avslutade remissbehandlingenav promemorian (Ds A 1987:7) med förslag till vissa ändringar i lagen omanställningsskydd. I förslaget behandlades bl. a. frå gan om byggnadsarbetarnas anställningsskydd. träffade byggarbetsmarknadens parter ettavtal om anställningsskydd, varefter jag beslöt att i stället för att tainitiativ till lagstiftning, föreslå att en arbets grupp tillkallades med uppgift attfölja utvecklingen på byggarbetsmarkna den. bemyndigaderegeringen mig att tillkalla en sådan arbetsgrupp. 1 nyssnämnda promemoriaföreslogs också vissa förenklingar av de formella regler som en arbetsgivare skall iaktta då en tidsbegränsad anställning skall avslutas. Förslaget i denna del bereds inom regerings kansliet. Undervåren 1988 har (A 1987:07) avslutat sitt arbete. Prop.1988/89:100 Utredningens uppgift har varit att undersöka vad som kan göras föratt Bil. 12 minska arbetsdomstolens (AD)befattning med principiellt mindre viktiga mål i syfte att bättre ta till vara AD: s särskilda sakkunskap och underlätta arbetet i domstolen. I utredningens betänkande(SOU 1988:30) Arbetsdomstolen föreslås bl. a. att rätten att överklaga målfrån tingsrätt till AD begränsas och att domstolen förstärks med en fjärdeordförande. Förslaget har remissbehandlats och bereds f. n. inomarbetsmarknadsdepartementet. Enligt regeringens riktlinjer till arbetsmarknadsverketskall en av utgångspunkternaför verksamheten vara att fler arbetshandikappade skall få arbete eller lämplig åtgärd för att motverka atthandikappet leder till långtidsarbetslöshet eller utslagning frånarbetsmarknaden. Enligt AMS fick ca17 800 sökande med arbetshandikapp en anställning på den öppnaarbetsmarknaden under /88. Utvecklingen harinneburit att antalet arbetshandikappade som placerats i arbete pä den öppnaarbetsmarknaden har ökat. Också antalet arbetshandikappade i arbetsmarknadsutbildning harökat. Om utvecklingenfortsätter som bör man kunna förvänta ännu bättreplaceringsresultat under innevarande budgetär. Det är angeläget att arbetsförmedlingarnafortsätter detta ambitiösa och effektiva arbete, så att arbetshandikappadesökande kan få en varaktig förankring på arbetsmarknaden. Det nuvarandearbetsmarknadsläget bör också innebära goda möjligheter att få tillstånd en aktiv tillämpning av främjandelagen i detta syfte. Arbetsmarknadsverkethar ocksä lagt ner mycket arbete på att utveckla användningen av nyteknik för att underlätta för främst personer med svårarefunktionsnedsättningar att arbeta. Arbetet har skett inom ramen för dets. TUFF (Teknik-Upphandling För Funktionshindrade iArbetslivet), som kort redovisades budgetproposition.Arbetet har nått ett sådant skede att datorbaserade hjälpmedel i ökandeomfattning används vid arbetsplaceringar av arbetshandikappade, för attunderlätta för dem att utföra arbetet. Tillgängen till dessa avanceradearbetshjälpmedel nar självfallet stor betydelse för att dessa sökande skall fåarbete. För /90 föreslås en fortsatt ökning av medlen till datorhjälpmedel. AMS har /87 haft i uppdrag att bedriva försök med uppsökandeverksamhet bland unga handikappade med förtidspension eller sjukbidrag. Syftetär att pröva ungdomarnas möjligheter att få arbete i stället för pension.Det första årets verksamhet redovisades kort i 1988 ärs budgetproposition. lämnade AMS en andradelrapport om projektet. Enligt denna var läget fem till niomånader efter det att ungdomarna hade aktuali serats hos arbetsförmedlingen, att hade börjat en anställning, oftast med hjälp av lönebidrag eller inomSamhall. hade börjat utbild ning. För ytteriigare gällde att de börjat eller planerade att börja någon form av praktik. hade lämnat projektet på grund av sjukdom, 32 fortsattsysselsättning vid dagcenter, tidigare påbörjade utbildningar m. m. Prop.1988/89: 100 Enligt senare uppgifter harman pä mänga håll nätt mycket goda resultat. 12 har40% av de uppsökta ungdomarna kunnat arbetsplace-ras. AMS har ocksårapporterat om det s. k. i . Detta projekthar syftat till att fä till stånd effekfivare användning av rehabiliteringsresurserna i länet. En erfarenhet avprojektet har varit att det befintliga utbudet av åtgärder i stort täckerbehovet av hjälp för att människor skall kunna återgå i arbete. Det är således intefrämst nya åtgärder som behövs. Projektet har ocksä visat att det gåratt motverka förtidspensioneringar och socialbidragsberoende genom aktiva och tidigarehabiliteringsinsatser. Regeringen har gettAMS och i uppdrag att utveckla samarbetet mellan ocharbetsförmedlingen. Erfarenheterna visar att hjälpinsatserna för socialbidragstagare, somsaknar arbete, fungerar bättre om de genomförs gemensamt av de bådamyndigheterna. Det är också viktigt att , som ett komplement till arbetsmarknadsverkets insatser,utvecklar sitt stöd- och behandlingsarbete för arbetslösa socialhjälptagare.För att genomföra uppdraget har AMS och tilldelats 1,9 milj. kr. Rehabiliteringsberedningen har nyligenöverlämnat ett betänkande (SOU 1988:41)Tidig och samordnad rehabilitering Samverkansmetoder ochrehabiliteringsinriktad ersättning. Beredningens förslag berör i hög grad arbetshandikappade personers situafion päarbetsmarknaden, bl.a. möjligheternaför dem, som drabbas av skador och ohälsa att bli rehabiliterade ochkunna återgå i arbete. Beredningens förslagremissbehandlas f.n. Bl.a. föreslärberedningen att en lagfäst skyldighet skall införas för arbetsgivare, myndigheterm. attklarlägga den enskildes behov av rehabiliteringsåtgärder samt att vidta sådana ätgärder.Vidare finns förslag om att en rehabiliteringsersättning skall kunna lämnasunder aktiv rehabilitering. Unga handikappade i åldern skall fårehabiliteringsersättning i stället för förtidspension eller sjukbidrag.