prop · GC0319 · 1988-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1988/89:19 om godkännande av internationella gummiavtal Regeringenföreslår att anta det förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Förentanationernas naturgummikonferens antog ett nytt internationelltnaturgummiavtal avsett att ersätta naturgummiavtalet från år 1979.1propositionen föreslås att godkänner avtalet. 1 1988/89. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , ,, , , , R. , , ,, , , G. , , Proposition om godkännande av internationellanaturgummiavtal Inomramen för konferens för handel och utveckling ()antogs ett första internationellt naturgummiavtal . Förhandlingar inomUNCTAD har lett fram till ett nytt internationellt naturgummiavtal, 1987 årsavtal, avsett att ersätta avtal som efter förlängning löpte ut den 22oktober 1987. avtal bör i engelsk text och svensk översättning fogastill protokollet i detta ärende som bilaga 1. Regeringenbeslöt att avtalet skulle undertecknas. Detta skedde den 21december 1987. har efter remiss yttrat sig över avtalet, och hardärvid bifogat yttrande från . Vidare haröverstyrelsen för civil beredskap yttrat sig över avtalet. En sammanställningöver yttrandena bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 2. Denprodukt som i vardagligt tal kallas gummi omfattar dels naturgummi(huvudsakligen från Hevea Brasiliensis), dels olika sorters syntetgummi. Dentotala världsproduktionen av naturgummi beräknas uppgå till 4655 000ton. Naturgummi odlas främst i . Sålunda svarade Malaysiaför cirka 33,, för 24,och för 17,avvärldsproduktionen. Största icke-asiatiska producentländer är med cirka1,, med 1,och med 0,av världsproduktionen. Somjämförelse kan nämnas, att syntetgummipro-duktionen beräknas uppgåtill . Exportintäkternafrån naturgummi är en mycket betydelsefull budgetpost för berördaproducentländer. Den totalavärldskonsumtionen av gummi beräknas uppgå till Prop. 1988/89:19 13905000 ton, varav naturgummi 4 535 000 och syntetgummi 9 370000, ton. Ledandenaturgummikonsument är med cirka 16,av världskonsumtionen, följt avJapan med 11,och med 9,. konsumtion beräknas uppgåtill 0,av världskonsumtionen. Prognoseravseende världens naturgummiproduktion fram visar att Malaysiasoch procentuella andelar av världsproduktionen förväntas gå ned.Thailand, och förväntas öka sin andel av produktionen. Vad gällerkonsumtionen, så förväntas sådana regioner som är relativt sett småkonsumenter komma att öka i betydelse. , och ASEAN-Iänderna(, , , , och ) beräknasöka sin konsumtion särskilt mycket. Däremot förväntas , EG:smedlemsländer och övriga visa endast mindre ökning eller till ochmed sjunkande konsumtion. Totalt sett förväntas naturgummiproduktionenbalansera efterfrågan. Inräknas syntetgummi, förväntas ett visst överskott år1990, medan följande år fram vissa mindre underskott kanförväntas. Frågorrörande gummi behandlas numera i två mellanstatliga organisationer.Londonbaserade Internationella gummistudiegruppen () är en studiegrupp i vilken är medlem sedan år 1966.Gruppen har verkat . Inom gruppen framfördes önskemål omnågon form av prisstabiliserande arrangemang för enbart naturgummi. För dettaändamål tillkom det första avtalet, internationella naturgummiavtal.Detta avtal, som administreras av dess organisation (InternationalNatural Rubber Orga-nization: Internationella naturgummiorganisationen) medsäte i , , har genom ett system med buffertlagring avnaturgummi verkat för att åstadkomma en balanserad ökning av utbudet och efterfrågansamt att lindra allvariiga problem som uppstår till följd av överskott ellerknapphet på naturgummi. Med hjälp av finansiella medel (kontanta bidrag tillbuflfertlagerkontot) som medlemsländerna ställt till förfogande, skulle INROvid fallande världsmarknadspriser på naturgummi kunna verkställa stödköp tillbuffertlagret. Lagret skulle maximalt kunna uppgå till , varav 150000benämndes nödfallslager. Då marknadspriserna oväntat föllinledde INRO den prisstabiliserande buffertlagerverksamheten. Den 5 november1981 gjordes det första buf-fertlagerköpet. Underden första fasen av dessa marknadsinterventioner (stödköp), från november 1981till mitten av köpte INRO . Från mitten av januari 1983till slutet av gjordes inga köp, eftersom marknadspriserna låg över dennivå vid vilken avtalet stadgar att marknadsintervention kan ske. gjordes begränsade uppköp om . I maj samma årnödvändiggjorde marknadsprisutvecklingen omfattande köp. Uppköpen under helaåret kom att uppgå till totalt . Underår 1986 uppvägdes tillgången på naturgummi i stort sett av efterfrågan varförblott smärre köp genomfördes. Vid slutet av uppgick det totalabuffertlagret till . steg såmarknadspriserna på naturgummi, och för första Prop. 1988/89:19 gången sedannaturgummiavtalets tillkomst nåddes den prisnivå vid vilkenINRO enligt avtalets regler kunde börja sälja av från buffertlagret för att hindraytteriigare prishöjningar. hade sålts, och i mars1988 hade nettoförsäljningen nått . Detnya avtalet överensstämmer till största delen med det förra. De ändringar somförhandlats fram för det nya avtalet är främst av teknisk natur och gällerformerna för finansiering av buffertlagret, översyn av referenspriset, samtvillkoren för avtalets ikraftträdande. Förhandlingarnaom detta nya avtal var trots ändringarnas natur långtifrån problemfria, men detfaktum att det trots allt var möjligt att komma fram till ett nytt avtal, med istort sett samma tilltänkta medlemsländer som i det förra, visar atterfarenheterna i stort varit goda. Ändringarna vad gäller översyn och ändringarav avtalets prisnivåer syftar till att minska faran för att de prisgränser somskall försvaras genom buflfertlagerköp inte motsvarar den långtidsutveckling avpriserna på marknaden som skulle blivit följden om inget avtal funnits. Avtaletsyftar främst till att åstadkomma en balanserad ökning av utbudet ochefterfrågan samt att lindra allvariiga problem som kan uppstå till följd avöverskott eller knapphet på naturgummi. Vidare syftar det till att åstadkommastabila förhållanden inom handeln med naturgummi genom att undvika överdrivnaprisfluktuationer, vilka ogynnsamt påverkar såväl producenters som konsumenterslångsiktiga intressen. Avtalet skall också bidra till stabilisering avexportmedlemmarnas intäkter från exporten av naturgummi, och att öka derasintäkter baserade på expanderande exportvolym till rättvisa och lönsammapriser. Det syftar dessutom till att söka säkerställa tillförlitligheten ochkontinuiteten beträffande utbudet av naturgummi och att tillgodoseimportmedlemmarnas behov av rättvisa och skäliga priser. Detnya avtalet har alltså i allt väsentligt samma syften som det förra avtalet.Det nya avtalet är också ett s.k. 50/50-avtal där rättigheter och skyldigheterfördelas på ett rättvist sätt mellan avtalets producerande och konsumerandemedlemsstater. Häri inbegrips att prisstabiliseringen skall genomföras enbartmed hjälp av buffertlagerverksamheten. Referenspriserna och de indikativapriserna i det nya avtalet kommer att vara desamma som i det förra avtalet vidtiden då det upphörde att gälla. En av de viktigare nyheterna i det nya avtaletär att naturgummiorganisationen inte längre har möjlighet att ta upp lån föratt finansiera lagerköp. Dessa skall finansieras enbart genom kontanta bidragfrån medlemmarna. Detnya avtalet stadgar att referenspriset skall ses över med 15 månadersintervaller i stället som gällde i förra avtalet. Dettamedger att avtalet bättre kan följa marknadens rörelser och anpassas tillekonomiska realiteter. Villkoren för avtaletsprovisoriska ikraftträdande har skärpts i förhål- Prop. 1988/89:19 lande till1979 års avtal. Det nya avtalet fordrar större anslutningsgrad (mot iförra avtalet). Detta är en fördel genom att färre konsument- resp.producentländer därigenom kan stå utanför avtalet, om detta skall kunna träda ikraft. Dessa skärpta regler är till viss del anledningen till att 1987 årsavtal kan förväntas träda i kraft tidigast vid slutet av . Att ett förikraftträdande tillräckligt antal ratificeringar kan uppnås tidigast vid slutetav beror enligt vad som framkommit på administrativ långsamhet iberörda länder, inte på tvekan att anta avtalet. Ifråga om avtalets operativa delar gäller följande. Som enda instrument för attuppnå prisstabilisering och övriga syften i avtalet, skall upprättas ettinternationellt buffertlager. Lagret skall ha en total kapacitet om (varav s.k. nödfallslager), inklusive det årsinternationella naturgummiavtal övertagna lagret. Medlemmarna åtar sig attfinansiera totalkostnaden för lagret. Detta skall ske genom att de medlemmar avdet tidigare avtalet, som också tillträder det nya för över sina nationellaandelar i buflfertlagerkontot års avtal till lagerkontot i det nyaavtalet. Totalkostnaden för lagret delas lika mellan avtalets exporterande ochimporterande medlemmar. Bidragen för de skilda medlemmarna skall stå iproportion till deras röstandelar i . För importmedlemmar med enandel av eller mindre av den totala nettoimporten av naturgummi gällervissa lättnader. För den händelse den beräknade totalkostnaden för lagret (somden framgår av bilaga till avtalet) skulle överskridas skall rådet frånmedlemmarna begära in erforderligt belopp i proportion till röstandelarna. Enmedlems bidrag skall dock ej överstiga av beloppet av dess totala bidragberäknat på dess andel i världshandeln som;den specificerats i bilaga tillavtalet. Kostnadenför lagret skall finansieras genom kontanta bidrag från medlemmarna tillbuflfertlagerkontot. Ett kontant initialbidrag till kontot om totalt 70milj..malaysiska Ringgit förfaller till betalniiigiinom efter detförsta rådsmötet i internationella naturgummiorganisationen - efterikraftträdandet av avtal. Det förutsätts dock att detta initialbidragskall täckas av medlemmarnas andelar i buflfertlagerkontot årsavtal, vilka transfereras till nya avtalet. Om exékutiv-direktören bedömer attbehov finns av resurser härutöver kan han, liksom avtal, begära inytterligare bidrag. Sverigestotala inbetalningar till buflfertlagerkontot avtal har uppgått till6,1 milj. kr. möjliga maximala ytterligare inbetalning enligt 1987 årsavtal blir lägre, eftersom medel års avtal förs över tillbuflfertlagerkontot avtal, då detta väl trätt i kraft. Sverigesövriga ekonomiska åtaganden utgörs av det årliga bidraget till organisationensadministrativa budget. Detta årliga bidrag kan förmodas komma att bli ungefärlika stort som , nämligen . Buflfertlagretsverksamhet har noga reglerats i avtalet. Ett prisfält inom vilket man skallsöka hålja marknadspriset har fastställts, liksom vissa prislägen dåbuffertlagret skall tas i anspråk. Nödfallslagret skall tas i anspråk dånormallagrets kapacitet utnyttjats och marknadspriset befinner sig inom vissanivåer i avtalets prisfält. Det skall användas till att försvara ytteriägena i detfastställda prisfältet. Alla lagertransaktioner skall ske på Prop. 1988/89:19 etablerade marknader till gällande priser och avse leverans av naturgummiinom en tremånadersperiod. Terminsaffärer får inte förekomma. Översynoch ändringar av prislaltets mittpunkt, det s. k. referenspriset, skall baseraspå marknadstrender och/eller förändringar av buflértlagret. Om avtalet träder ikraft efter , skall den första översynen av referenspriset skevid första rådsmötet och därefter . Upp- eller nedjusteringav referenspriset skall ske i förhållande till hur ett genomsnittligt s.k.marknadsindikatorpris under en sexmånaderspe-riod befunnit sig inom prisfältet. Iavtalet har också angetts de typer och kvaliteter av naturgummi sombuflfertlagret får köpa och sälja. Naturgummit skall lagras i såväl export-somimportländer. Procedurenför likvidering av lägret har noga reglerats. Vid avtalets upplösning skalleventuellt överskott eller underskott delas av medlemmarna i proportion tillvarje medlems bidrag respektive röstandel i avtalet. Avtaletinnehåller också en artikel om förhållandet mellan organisationen och fond. Artikeln ger uttryck för att rådet skall förhandla med fonden,då verksarhheten inom denna inletts, om villkoren för ett avtal gällandeorganisationens associering till fonden. Deexporterande medlemmarna åtar sig genom avtalet att bedriva en politik somsäkerställer kontinuerlig tillgång på naturgummi. Inorri ramen för för övriga åtgärder skall ekonomiska och tekniska analyser genomföras.Härigenom skall tas fram forsknings- och utvecklingsprogram samt projekt somskall syfta till bl.a. produktivitets- och kvalitetsförbättringar samt avsemetoder för bearbetning, marknadsföring och distribution av naturgummi.Finansiella resurser för sådana åtgärder skall rådet söka erhålla genom bl. a.internationella finansinstitutioner och den gemensamma fondens andra konto. skall vidare insamla sådan statistik och sådana andra uppgifter omnaturgummi och besläktade områden, som erfordras för att avtalet skall fungeratillfredsställande. skallbedöm-ningar av utsikterna för naturgummi påvärldsmarknaden offentliggöras. Samtligarådsbeslut skall vara bindande för medlemmarna, som inte skall genomföra åtgärder vilka kan begränsa eller motverka syftena med sådana beslut. Medlemmarnas skyldigheter begränsas till deras åtaganden att erlägga bidrag till organisationens budget och buflfertlagerkontot till ' sådanaåtaganden som kan bli följden av organisatioriens associering till dengemensamma fonden. Under särskilda oinständigheter kan rådet med kvalificeradmajoritet befria en medlem från skyldigheter enligt avtalet. Avtalethar varit öppet för undertecknande undertiden . Det skall ratificeras . Beträf fande ikraftträdandet innebär avtalets regler i huvudsak att dét gäller provisoriskt sedan det ratificerats dels av länder som svarar för minst 7 av nettoexporten, dels av länder som svarar för av nettoimpor ten enligt en bilaga till avtalet. Skulle inte detta uppnås kan de länder som biträtt avtalet efter kallelse av FN:s generalsekreterare besluta om ikraft trädandet. Slutligt träder avtalet i kraft när det ratificerats av export- " respektiveimportländer som på motsvarande sätt svarar för respektive Prop. 1988/89: av handeln. Med här avsedd ratifikation, jämställs ett meddelande tilldepositarien om att landet i fråga ikläder sig fullständiga finansiellaförpliktelser enligt avtalet. Dåtiden tor undertecknande av avtalet löpte ut hade det undertecknats av treexporterande länder, representerande 88,av världsproduktionen, samt 19importerande länder, representerande 75,av världsimporten. De treproducentländerna är , och . Bland de 19importerande länderna återfinns bl.a. EG:s medlemsländer. , , ,, och . Med få undantag har således de länder, söm varmedlemmar avtal också undertecknat avtal. Vadgäller ratifikationsläget avtal, har ,, och ratificerat avtalet. förväntas genomföraratifikation under innevarande år. Medlemsländerna i EG har inlett denationella procedurerna för ratifikation. Ettmedlemsland kan begära utträde ur avtalet. Utträde kan ske tidigast ett årefter sådan begäran. En medlem kan också uteslutas ur avtalet omnaturgummiorganisationens råd finner att medlemmen brutit mot sina åliggandenpå ett sätt som innebär betydande men för avtalets funktion. Avtaletskall gälla av från dess ikraftträdande. t)et kan förlängasför om högst . Vidare kan rådet med kvalificerad majoritet beslutaatt avtalet skall upphöra. Skulle så ske, skall rådet av högst treår avveckla naturgummiorganisationen, samt förfara med dess tillgångar ienlighet med avtalet. 2.3 Svenskt godkännande av avtalet Mittförslag: bör godkänna internationella naturgummiavtal. anser, att frågan orh anslutning får bedömas frånpolitiska utgångspunkter snarare än företagsekonomiska. Kollegiet avstår frånatt ta ställning i frågan om anslutning. Bland övriga remissinstanseranser att bör ansluta sig till avtalet.Överstyrelsen för civil beredskap uttrycker viss tveksamhet till nyttan avbuflfértlagring (se bil 2). Skälenföt mitt förslag: har tagit aktiv del i det internationella samarbetet på rå varuområdet. Vår medverkan har grun dats dels på uppfattningen att detta arbete Varit till nytta för en rad u- länder som för sin ekonomiska utveckling varit beroende av en eller ett fåtal råvaror, dels på våra egna intressen. ' Effekternaav instabila och långvarigt svaga råVarumarkna-der har kännbartpåverkat råvaruexporterande exportinkomster och planering.Slutdokumentet från-UNCTAD VII understryker behovet av bättre fungerande,stabilare och mer förutsägbara råvariimarknader. råvaruförbrukningoch import är internationellt sett stor i Prop. 1988/89:19 relativa om äninte i absoluta tal. För enstaka råvaror är vi icke obetydligaproducenter och exportörer. Svenskhandelspolitik på råvaruområdet syftar till att skapa förutsättningar förpris- och volymmässigt stabil försörjning av råvaror på samma villkor som förandra länder samt till att främja lönsam export av egna råvaror. Denna politikinbegriper även utrikespolitiska och biståndspolitiska värderingar. Detsvenska intresset för råvaruavtal och andra multilaterala samarbetsformer ärett led i denna politik. fattade ett beslut om ett integreratråvaruprogram (IPC). Detta var avsett att bli ett brett program för attstabilisera råvarumarknaderna och minska eller lindra de negativa eflfekternaav råvaruberoende. Prisstabiliserande råvaruavtal skulle ingås. Engemensam fond skulle finansiera lager och bidra till forskning och utveckling.Exportintäkter från råvaror skulle stabiliseras och skullevidareförädla, marknadsföra och distribuera sina råvaror i ökad utsträckning. IPC-beslutettillkom efter den första oljekrisen. Råvarupriserna steg vid den tidenkraftigt. Alarmerande bedömningar om jordens ändliga resurser gjordes.Prisbilden är nu en annan. Råvarupriserna har sjunkitutom vad gäller metaller. Efterfrågan har minskat till följd av substitution,återanvändning, besparingar och minskad råvaruintensitet i produktionen.Kapacitetsökningar, som delvis är en följd av 1970-taIets höga priser ochproduktivitetshöjningar, har ökat utbudet. IPC-arbetethar gått trögt. Det gäller särskilt de prisstabiliserande avtalen som möttstora svårigheter.- Endast för ett fåtal råvaror har det varit möjligt attsluta eller upprätthålla sådana avtal. Bakom detta ligger främst omsvängningeni råvarumarknaderna och flera ledande i-länders motstånd mot ingrepp imarknaderna. Studiegrupper för konsument- och producentsamråd och andra arrangemanghar i stället trätt i förgrunden. har ökad samsyn mellan producenteroch konsumenter kommit till uttryck om nödvändigheten av att marknadsanpassa deprisstabiliserande avtalen. Det nya naturgummiavtalet är ett exempel härpå,exempelvis vad gäller reglerna för justering av avtalets referensprisnivå. Råvarornasminskade roll i världsekonomin får viktiga konsekvenser för u-ländernasutvecklingsstrategi. är många u-Iänder starkt beroende av råvarorför sina exportintäkter, vilket ofta får negativa effekter på utveckling ochförsvårar betalning av räntor och amorteringar på statsskulder. avAfrikas och över hälften av exportintäkter kommer från råvaror.Bortfallet av intäkter från export av råvaror pga sjunkande priser motsvaradehälften av dessa länders skuldökning åren 19801983. råvaruberoendemåste också minska. Betalning av räntor och amorteringar på skulder ochomedelbara importbehov har dock i många fall framtvingat ökad råvaruexport. De vidtas av enskilda län der och kräver i sig resurser. Det multilaterala råvarusamarbetet kan emellertid ge positiva bidrag. deltar fortsatt aktivt i detta samarbe te som sålunda delvis inriktar sig på nya metoder. Bland instrumenten för attkomma tillrätta med dessa problem kommer Prop. 1988/89: 19 prisstabiliserandeavtal att ha en plats även i fortsättningen, förutsatt att de bygger pårealistiska ekonomiska bestämmelser. Studiegrupperbidrar också till stabilare marknader och inkomster liksom till förbättradmarknadskunskap. Sådan kunskap underlättar planering och beslut ominvesteringar eller nedläggning av produktion. Denna eflFekt uppnås även genoms.k. utvecklingsavtal som redan slutits för jute och tropiskt timmer. Dessa harsom huvuduppgift att främja forskning och annan råvaruutveckling för attförbättra konkurrenssituationen för enskilda råvaror. I diskuterasäven, om än i något nertrappad form, förslag att vid bortfall av intäkter frånråvaruexport koppla ökat finansiellt stöd till åtgärdsprogram förstrukturförändringar och rationaliseringar inom råvarusektorn. Ävenåtgärder utanför råvaruområdet är av största betydelse för att underlättau-ländernas strukturomvandling såsom ökat tekniskt bistånd genom FN:sutvecklingsprogram (UNDP), , / internationellahandelscentrum (ITC) m.fl. samt stärkande av Internationella utvecklingsfonden() och andra finansieringsorgan. Slutligen är arbetet för att frigöravärldshandeln i av största vikt för att öka möjligheter tillavsättning av andra produkter än råvaror. Dådet första naturgummiavtalet nu har löpt ut efter att ha varit i kraft sedan år1980, kan det vara av värde att analysera de effekter avtalet och dessbuflfertlagerverksamhet har haft på marknadsprisernasutveckling. Ett mått härpå är utvecklingen av det vägda indikatorpriset, somsekretariatet för INRO i enlighet med avtalet räknar fram dag för dag medledning av prisuppgifter från de olika marknader där det handlas mednaturgummi. Enanalys av utvecklingen för indikatorpriset under de sålunda gångna sju årenvisar, att en prisstabilisering åstadkommits på naturgummimark-naden i enlighetmed avtalets intentioner. Längre perioder med prisstabilitet eller blottbegränsade fluktuationer rådde till ,1984, 1985 och från april1986 till . Däremellan förekom kortare perioder med mer betydandeprisfluktuationer. Buflfertlagerköparen den 31 juli1987 omfattar då handel kunnat förekomma. , vilketmotsvarar av det totala antalet dagar, höll sig indikatorpriset inom detideala intervall där varken köp eller försäljning från buflfertlagret skullekunna ske. Under de tider då lagerköp skedde höll sig indikatorpriset inom övredelen av interventionsområdet. Endast för kortare perioder föll det i närhetenav det utlösningspris då köp måste ske. Prisstabiliseringenunder hela den angivna tidsperioden skedde genom köp av totalt ,vilket ligger inom av det normala buflfertlagret på 400000 ton.Nödfallslagret på behövde inte tillgripas. Det är dock att märka, attdå organisationens lagerverksamhet bedöms ha varit framgångsrik, sker denna bedömning endast på grundval av lager köp. Effekterna av utförsäljning från lagret i syfte att hindra en icke önskad prisuppgång har ej ännusäkert kunnat bedömas. Försäljningen från lagret Prop. 1988/89:19 inleddesförst sent . Enanmärkning mot avtalet och dess följder som har framförts är att under den tidbuflfertlagret har byggts upp, har de kommersiella lagren i världen avnaturgummi minskat i ungefär samma grad. Detta skulle kunna bero på att storalager inte behövs när man kan förlita sig på naturgummiavtalets buflfertlagerom en bristsituation skulle uppstå. Sådana resonemang tillbakavisas dock avorganisationens sekretariat. Kommersiell lagerhållning sker inte med ledningav storleken på naturgummiorganisationens lager utan efter andra kommersiellaoch tekniska överväganden. Sekretariatet anser, att väridens gummiindustrierinte kan basera sin lagerhållning på förekomsten av INRO:s buflfertlager, somöverhuvudtaget inte kan släppas ut på marknaden förrän priserna nått en viss,hög nivå. Jagförordar således att skall godkänna internationellanaturgummiavtal. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att godkänna internationella naturgummiavtal. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta det förslag som föredragan-, den harlagt fram. International Natural Rubber Agree-ment, 1987 1988/89:19 Bilaga 1 1987 Års Internationella Naturgiiinmiav-tal The contracting parties, Recalling the Declaration and the Pro-gramme of Action onthe of a Economic Order,*