prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — Förförsäkringskassorna innebär det första steget i ett utvecklat och förstärktADB-stöd att ett utbyte och en förtätning sker till sammanlagt 3000 terminaler. För försäkringskassornaspersonalkostnader beräknar jag för nästa budgetår Idetta ingår drygt 53 milj.kr för volymökningar utöver vad som erfordras förhandläggningen av arbetsskadorna. Genom regeringsbeslut har RFV ocksåmedgivits anslagsöverskridande med 20 milj.kr. för innevarande budgetår lillföljd av volymökningar. Jag har vidare beräknat närmare 40 milj.kr. för ökadeadministrationskostnader till följd av nya reformer. Jag har då även tagithänsyn till ökade kostnader för den första etappen i utbyggnaden avföräldraförsäkringen (prop. 1988/89:69). RFV har hemställt ombetydande resursförstärkningar till försäkringskassorna för atl klara denkraftiga tillströmningen av arbetsskadeärenden. Jag delar uppfattningen attresurserna för handläggning av arbelsskadeärenden behöver förstärkas. Enligtmin bedömning bör della ske genom alt engångs-anvisningen på 46 milj.kr.permanentas och genom atl ytterligare medel på 41,5 milj.kr. Liksom tidigare anser jagatl den nuvarande försöksverksamheten med förändrings- och utvecklingsarbetebör forlsälla. Jag föreslår all 10 milj. kr. liksom tidigare avsätts även förnästa budgetår för särskild projektverksamhet. Jag beräknar under anslaget2,3 milj.kr. för kostnader under /90 i samband med avvecklingenav organisationen för redovisningscentraler. Jag får i denna fråga hänvisatill vad som anförs under bilaga 2. Gemensamma frågor, . Med hänvisning till sammanställningenberäknar jag del totala medelsbehovet för de allmänna försäkringskassornasförvaltningsutgifter under nästa budgetår till . Jag hemställer all regeringen föreslår alt till AUmännaförsäkringskassor för /90 anvisa ett förslagsanslag på 513000000kr. 3 1988/89. Ekonomiskt stöd till barnfamiljer m.m. Samhällets direkta ekonomiska stöd till barnfamiljernautgörs främst av allmänna barnbidrag inkl. flerbarnstillägg', bostadsbidrag,föräldraförsäkring, bidragsförskott, barnpensioner samt vårdbidrag förhandikappat barn. Vidare finns ett särskilt stöd motsvarande bidragsförskottför ensamstående adoptivföräldrar och ett bidrag lill kostnader för att adoptera barnfrån utlandet. Följande sammanställning visar omfattningen ochutvecklingen av samhällets direkta ekonomiska stöd till barnfamiljerna(milj.kr. 1988/89:100 Bil. Om man till dessabelopp lägger studiehjälpen och vissa skalleförmåner kan samhälletsdirekta stöd till barnfamiljerna beräknas till . Till detta kommer statens bidragtill barnomsorgen med . Genom deallmänna.barnbidragen tillförsäkras alla familjer med barn ett grundläggande ekonomiskt stöd. Från utgår barnbidrag inkl. flerbarnstillägg medföljande belopp vid olikabarnantal: 5820 11640 20370 37248 57036 För elever igrundskolan eller viss annan utbildning och som fyllt lämnas förlängtbarnbidrag. Bidraget lämnas med samma belopp som det allmänna barnbidraget. Som stöd till barnfamiljernas bostadskonsumtion lämnasinkomstprövade bostadsbidrag.Bostadsbidragen består dels av ett visst belopp som är beroende av antalet barn i familjen,dels av ettbelopp som är beroende av hur stor bostadskostnadenär För att undvika höga marginaleffekter inom ramen för bosladsbidragssystemet har, för familjer med fyraeller flera barn, viss del av detbidragsbelopp som är beroende av antal barn ersatts av ökade flerbarnstillägg.Bostadsbidrag lämnas till ca 242000 familjer med ca 495000 barn. Genomföräldraförsäkringen har föräldrarna rätt lill ersättning och genom föräldraledighetslagenrätt till ledighet för att vårda barn. föräldraförsäkringen betalas kostnaderna förföräldrapenning, tillfällig för- Prop. 1988/89:100 äldrapenningoch havandeskapspenning. Ersättning i formav föräldrapenning utbetalas i samband med barns födelse elleradoptivbarns ankomst . För 270 av de 360 ersäll-ningsdagarnabetalas föräldrapenning med belopp motsvarande sjukpenningen tillden av föräldrarna som stannar hemma och vårdar barnet, dock lägst . per dag, det s.k. garantibeloppet.Under resterande får alla garantibeloppet. Föräldrapenning får tas utlängst till dess barnet fyller . Regeringen hartidigare denna dag beslutat lägga fram en särskild proposition tillriksdagen om utbyggnad av föräldraförsäkringen till att omfatta 18 månader medersättningen enligt sjukpenningnivån. Avsikten är att utbyggnaden skall ske i tre etapper och vara slutfördden 1 juh 1991.1 propositionen tillriksdagen har regeringen lämnat förslag angående den första etappen iutbyggnaden. Denna etapp innebär atl försäkringen byggs på med ylterU-gare med ersättning enligtinkomstbortfallsprincipen. En förälder sombehöver avstå från förvärvsarbete för att vårda barn harrätt till tillfällig föräldrapenning under högst 60 (i vissa fall 90) dagar perbarn och år. Vid särskilda behov kan tillfällig föräldrapenning utges även förbarn mellan . Ersättningen utges med samma belopp som sjukpenningen. Tillfälligföräldrapenning kan lämnas vid sjukdom hos barnet eller dess ordinarie vårdaresamt när en förälder behöver följa med barnet till barnavårdscentral m.m.Härutöver har fadern rätt till tillfällig föräldrapenning i samband med barnsfödelse eller adoption. Antalet sådana ersättningsdagar är 10 för varje nyfött eller adopteratbarn. Inom den tillfälliga föräldrapenningenhar föräldrarna utöver de nu nämndaersättningarna möjlighet att disponera två särskilda dagar (kontaktdagar) för varje barn som har fyllt 4 meninte . Dagarna är bl.a. avsedda för besök i och kontakt med barnensvardagliga miljö, t.ex. barnomsorg och skola. Blivande mödrar, somunder graviditetens senare del på grund av arbetets art inte kanfortsätta i sitt vanliga arbete och inte kan omplaceras, har rätt lillhavandeskapspenning. Denna utges tidigast fr.o.m. den före den beräknadeförlossningen och längst t.o.m. den ll:e dagen före denna lidpunkt, dvs. under högst 50 dagar.Havandeskapspenning utges med samma beloppsom sjukpenningen. Har kvinnan blivit avstängd från sitt arbete därför att arbetsmiljön kan medföra risk förfosterskador utges ersättning redan fr.o.m. dagen för avstängningen. Riksförsäkringsverkethar i en särskild rapport till regeringen redogjort för utvecklingen vad gällerhavandeskapspenningen. Antalet kvinnor som får havandeskapspenning har ökat frånca 1980 till 1987. har det skett en ökning även av antaletersatta sjukpenningdagar . Detta harmedfört en kraftig kostnadsökning för försäkringen och jag ser därför påutvecklingen med oro. Avsikten är altkvinnor som på grund av sitt havandeskap inte kan fort sätta sitt vanliga arbete skall omplaceras till mindre ansträngande arbete och alltsåförst om detta inte är möjligt få ersättning i form av havandeskapspen- -' Jag anser därför att arbetsmarknadensparter måste intensifiera sina Prop. 1988/89:100 ansträngningar att skapamöjligheter till omplacering av dessakvinnor och Bil. 7 på så sätt minska behovet av ersättning frånsocialförsäkringen. Utöver föräldrarnas rätttill ledighet från anställningen under lid då föräldrapenning utges finns enfristående rätt till ledighet för värd av barn utan ekonomisk ersättning förföräldrar som vill vara helt lediga så länge de vårdar barn som är yngre . Föräldrarna har också möjlighet att förkorta arbetstidentill tre fjärdedelar av normal arbetstid fram lill dess barnet fyller åtta åreller till den senare tidpunkt då barnet har avslutat sitt första skolår. Föräldrar som har ettsjukt eller handikappat barn som behöver särskild tillsyn och värd i hemmet kanfå vårdbidrag med samma belopp som folkpensionen jämte pensionstillskott fören förtidspensionär utges med helt, halvt eller fjärdedels bidrag(192, 96 resp. av basbeloppet). Omkring 18900 vårdbidrag per månadberäknas utges . Vid bedömning av rätt till vårdbidrag beaktas ävenmerkostnader på grund av barnels sjukdom eller handikapp. Bidraget beskattassom inkomst av tjänst. En viss del av vårdbidraget kan dock bestämmas somersättning för merkostnader. Denna del är skattefri. För barn som vårdas påinstitution kan s.k. ferievårdbidrag lämnas när barnet vistas iföräldrahemmet. Genom bidragsförskottenger samhället ett ekonomiskt grundskydd för barn vars föräldrar lever åtskilda.Den ekonomiska tryggheten för dessa barn är därför inte helt beroende avföräldrarnas förmåga att sörja för barnens ekonomiska behov. Bidragsförskottlämnas vanligen av basbeloppet. Antalet barn för vilkabidragsförskott lämnas kan beräknas till drygt 277000. Underhållsbidragskommilténarbetar med att se över reglerna om underhållsbidrag, bidragsförskott ochandra system som påverkar särlevande föräldrars ekonomi. Utredningen kanberäknas lämna elt belänkande under slutet av . har nyligenbeslutat om ett särskilt bidrag till kostnaderna för adoption av utländska barn(prop. 1988/89:3, SoU8, rskr. Del nya bidragssystemet träder i kraft den1 och tillämpas i fråga om barn som kommit i adoptivföräldrarnasvård här i landet efter utgången av . har under våren1988 beslutat om nya regler för efterlevande-pensionering (prop. 1987/88:171,Sfu29, rskr. 401) som innebär förbättrade förmåner inom barnpensioneringen. Denya reglerna gäller fr.o.m. . I fråga om barnpension skall dock nyaåldersgränser och pensionsnivåer m.m. gälla också för barn som beviljatsbarnpension före ikraftträdandet. 1987/88 Utgift 10228976090 1988/89 Anslag 10140000000 1989/90 Förslag 10350000000 Allmänt barnbidrag lämnasmed . och barn under Prop. 1988/89:100 ålder. Därutöverlämnas flerbarnstillägg med belopp som räknat mot- Bil. 7 svarar etthalvt barnbidrag för del tredje barnet, av ell helt barnbidrag för detfjärde barnet, av ett helt barnbidrag för det femte barnet samt avett helt barnbidrag till det sjätte barnet och varje ytterligare barn. Även1619-åringar som studerar medräknas vid bedömningen av rätt till flerbarnstillägg. Barnbidraget betalas utfr.o.m. månaden efter barnels födelse. Motsvarande gäller när rätten tillbarnbidrag inträder av annat skäl än födelse. Bidraget utges t.o.m. kvartaletdå barnet fyller . Förlängt barnbidraglämnas med samma belopp som det allmänna barnbidraget fr.o.m. kvartalet efterdet barnet har fyllt , när barnet studerar vid eller deltar iviss annan motsvarande utbildning. Kostnaderna täcks helt avmedel från statsbudgeten. Administrationen av barnbidragen handhas avriksförsäkringsverket och försäkringskassorna. Verket beräknar medelsbehovet för budgetåret1989/90 till 10225 milj. kr Beräkningarna grundas på statistiska centralbyrånsbefolkningsprognos för riket åren 19862025 med en uppjustering av antaletfödda barn . Med ledning härav beräknas antaletbidragsberältigade barn vara ca 1600000 vid utgången av . Antaletfamiljer med flerbarnstillägg beräknas till 157000. Antalet mottagare avförlängt barnbidrag beräknas till ca 36000. Fr.o.m. sker en ytterligarereduktion av den icke bostadskostnadsanknutna delen av bostadsbidragen förfamiljer med fyra eller flera barn. Dessa familjer ersätts med höjda flerbarnstillägg.Motivet för förändringen är i första hand att minska de kraftiga samlademarginaleffekter av skall och bostadsbidrag som kan uppstå i de berördafamiljerna. Med hänsyn tagen till enförväntad ökning av antalet födda barn även beräknarjag anslaget för /90 till 10350milj. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Allmännabarnbidrag för /90 anvisa ett förslagsanslag på . Prop.1988/89:100 Bil. Under anslaget rymsersältningsförmånerna föräldrapenning, tillfällig föräldrapenning samt havandeskapspenning. Föräldraförsäkringenär en integrerad del av sjukförsäkringssystemet vad gäller såvälfinansieringen som administrationen av försäkringen. Kostnaderna förföräldrapenningen, den tillfälliga föräldrapenningen och havandeskapspenningenfinansieras således till genom statsbidrag på utgiftsanslag och till85 % genom socialavgifter från arbetsgivare och egenförelagare påinkomsttitel. Beräkningarna av totala antalet ersatta dagar år 1989grundas på befolkningsprognos över antalet levandefödda barn. Dessutom har hänsyn tagils lill att ersättningstiden för tillfälligföräldrapenning föriängts från 60 per barn och år fr.o.m. den 1juli 1988. Med hänsyn härtilloch med beaktande av kända löneökningar beräknar de totala kostnaderna förföräldraförsäkringen till 10052 milj. krrespektive 10142 milj. kr. Anslagsbehovet för /90 beräknas därmed tillca 1515 milj. kr. Verkets beräkningar av kostnadsutvecklingen för de olikaförmånsslagen framgår avföljande tabell (milj. kr. FöräldrapenningTillfällig föräldrapenning Havandeskapspenning Avdrag frän föräldrapenning vid förlossningsvård Regeringen hartidigare denna dag i prop. 1988/89:69 om utbyggd föräldraförsäkring föreslagiten utbyggnad av föräldrapenningen till att omfatta totalt 18 månader medersättning på förälderns sjukpenningnivå. Utbyggnaden föreslås ske ietapper och vara helt genomförd fr.o.m. . Propositioneninnehåller lagförslag vad avser den första etappen i utbyggnaden som skall vara genomförd den 1 juli1989. I denna etapp föreslås föräldrar med barn födda eller senare få föräldrapenning för ytterHgare med belopppå sjukpenningnivån. Genom övergångsregler får föräldrar till barn födda underau- gusti eller föräldrapenning med beloppmotsvarande föräl- Prop. 1988/89:100 dernssjukpenning under 30 resp. utöver nuvarande dagantal. Föräldrapenningskall enligt förslaget kunna tas ut till dess barnet har fyllt eller densenare tidpunkt då det har avslutat första skolåret. I fråga om den tillfälligaföräldrapenningen föreslås atl den övre gränsen för uttag av de s.k.kontaktdagarna ändras från den tidpunkt då barnet fyller till utgångenav del kalenderår under vilket barnet fyller . På grundval avriksförsäkringsverkels beräkningar och mol bakgrund av det redovisadeberäknar jag med beaktande av även löneutvecklingens in-verkan på de olikaförmånerna inom föräldraförsäkringen de totala kostnaderna förföräldraförsäkringen under nästa budgetår lill ca 13360milj. Statsbidragskoslnadernauppgår därmed lill ca 2004milj. Jag hemställer att regeringen föreslår att till BidragtiUföräldraförsäkringen för /90 anvisa ett förslagsanslag på 2 . Vårdbidrag för handikappade barn Från anslagetbekostas vårdbidrag till förälder som värdar barn sombehöver särskild tillsyn och vård på grund av sjukdom eller handikapp. beräknar anslagsbehovet förvårdbidrag under /90 till 708milj. kr., utgående från ettantaget basbelopp om . Antalet vårdbidrag beräknas uppgå till 18900varav 7200 hela, 6700 halva och 5000 fjärdedels bidrag i genomsnitt under budgetåret. Vidare har enuppräkning gjorts till följd av retroaktiva utbetalningar och ferie-vårdsbidrag. Mot bakgrund av riksförsäkringsverkels beräkningar ochmed hänsyn lill utvecklingen av basbeloppet beräknar jag det totalakostnaderna för vårdbidrag för handikappade barn till 750milj. Jag hemställer atl regeringen föreslår att till Vårdbidrag förhandikappade barn för /90 anvisa ett förslagsanslag på 750000000kr. 1987/88 Utgift 1774395167 1988/89 Anslag 1922000000 1989/90 Förslag 1984 000000 Bidragsförskott lämnasför barn som endast en av föräldrarna har vårdnaden om eller som står undervårdnad av annan än föräldrarna. Bidragsförskott kan också lämnas närföräldrarna har gemensam vårdnad. Den allmänna åldersgränsen förbidragsförskott är 18 är. Bidragsförskott lämnas emellertid också för barn somstuderar i åldern De bidragsberältigade barnen garanteras ettgenerellt ekonomiskt bidrag, som i regel motsvarar av basbeloppet. beräknar vid ett antagetbasbelopp om . kostnaderna för bidragsförskott under budgetåret1989/90 till 1 840milj. Antalet barn för vilka bidragsförskott lämnaskan för /90 beräknas till ca 277000. Bidragsförskottet utgörvid basbeloppet , . per barn och år. På grundval avriksförsäkringsverkets beräkningar och prisutvecklingen beräknar jaganslagsbehovet för nästa budgetår till 1984milj. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Bidragsförskouför /90 anvisa ett förslagsanslag på 1984000000kr. 1987/88 Utgift 213093000 1988/89 Anslag 219000000 1989/90 Förslag 230000000 Från detta anslagbekostas barnpension från folkpensioneringen. Barnpension utges till barn somär och vars far eller mor eller bådaföräldrar har avlidit. Barnpension frånfolkpensioneringen utges av basbeloppet el- Prop. 1988/89:100 ler,om barnet uppbär bidragsförskott eller särskilt bidrag till vissa adoptiv- Bil. 7 barn, av basbeloppet. För barn vars båda föräldrar har avliditutgör barnpensionen av basbeloppet efter vardera föräldern. Pensionenminskar om det även utges barnpension från ATP eller om modern får änkepension,men skall alltid utges med av basbeloppet. De nya reglerna förefterlevandepension som träder i kraft innebär avseendebarnpension att pensionen även kan utges efter om barnet bedrivergymnasiestudier eller annan grundutbildning. Pension kan dock utges längst t.o.m. det år då barnetfyller . minskas pensionsbeloppet från till av basbeloppet och den högstanivån från lill av basbeloppet. För barnpension från ATP innebär denya reglerna förbättrade förmåner. Barnpension fråntilläggspensioneringen, som är knuten tillden avlidna förälderns arbetsinkomst, finansieras direkt genom ATP-avgiften ochutgifterna redovisas inte över statsbudgeten. Antalet barnpensioner från folkpensioneringenhar minskat markant . uppgick antalet till ca 41000 och beräknas i december 1989uppgå till ca 28 600. Barnpensionens medelbelopp beräknas uppgåtill av basbeloppet. Riksförsäkringsverketberäknar kostnaderna för barnpensioner från folkpensioneringen /90 till 213 milj. kr.utgående från ett basbelopp av På grundval av riksförsäkringsverketsberäkningar och med beaktande av basbeloppets utveckling beräknar jaganslagsbehovet för nästa budgetår till 230milj. Jag hemställer alt regeringen föreslår att till Barnpensionerför /90 anvisa ett förslagsanslag på . Särskilt bidrag förvissa adoptivbarn Ettsärskilt bidrag lämnas till sådana barn som är adopterade av endast en person.Reglerna för bidraget motsvarar i huvudsak dem som gäller för bi- Bidraget lämnas således inormalfallet av basbelop- Prop. 1988/89:100 pet för barnunder och för barn som studerar i åldern . Antalet bidragsberältigade barn beräknas till620 under /90. beräknar kostnaderna till utgående från ett basbelopp av . Med hänsyn till utveckhngen av basbeloppetberäknar jag kostnaderna för bidraget till 7,1 milj. kr. för budgetåret1989/90. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Särskih bidragför vissa adoptivbarn för /90 anvisa ett förslagsanslag på Bidrag till kostnader för internationellaadoptioner 1988/89 Anslag 30000000 1989/90 Förslag 30000000 Enligt beslut avriksdagen (prop. 1988/89:3, SoU 8, rskr. 53) lämnas från den 1 januari 1989under vissa förutsättningar elt bidrag lill föräldrar som adopterar barn frånutlandet. Bidrag lämnas av kostnaderna enligt schabloner för ohkaländer, dock högst 20000kr. Bidraget administreras avriksförsäkringsverket och försäkringskassorna. 1988/89:3 har anslaget beräknats till30milj. kr för /89. RFV har beräknat anslaget lill oförändrat30milj. för /90. Jag ansluter mig till RFV:s kostnadsberäkning. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Bidrag tillkostnader för internationella adoptioner för /90 anvisa ettreservationsanslag på . Försäkring vid sjukdom,handikapp och ålder- prop. i988/89:ioo dom .BiL7 Under detta avsnitt redovisas huvuddelen av den allmännaförsäkringen, nämligen sjukförsäkring (inkl. tandvårdsförsäkring), folkpensioneringoch allmän tilläggspension (ATP). Här redovisas också de kompletterande förmånernahustrutillägg och kommunalt bostadstillägg samt arbetsskadeförsäkring ochdelpensionsförsäkring. (Föräldraförsäkringen, vårdbidrag för, handikappade barnsaml barnpension redovisas under avsnitt C). Dessaersättningssystem utgör grundstenarna för den sociala tryggheten och del skydd molinkomstbortfall alla behöver vid sjukdom, handikapp och ålderdom.Utbyggnaden och effektiviseringen av detta ekonomiska trygghetssystem, somomfattar hela befolkningen, har skett successivt . Det ärviktigt att slå vakt om detta grundläggande välfärdssystem inte minst i ekonomiskt kärva tider. ATP-systemet ochfolkpensioneringen har i nuvarande huvudsakliga utformning varit ikraft . En parlamentarisk utredning, pensionsberedningen (S1984:03), har till uppgift att göra en översyn av det allmännapensionssystemet. Några av de frågor som kommittén enligt direktiven bör behandla är reglernaför värdesäkring av pensionerna, reglerna för intjänande av ATP ochutformningen av efterlevandepensioneringen. Med utgångspunkt frånförslag från beredningen har förändrade regler inom delpensionsförsäkringenträtt i kraft . höjdes kompensationsgraden inomdelpensioneringen från av inkomstbortfallet. harriksdagen, med utgångspunkt från pensionsberedningens betänkande (SOU 1987:55)Efterlevandepension, fattat beslut om nya regler för eflerlevandepensioneringen (prop. 1987/88:171,SfU 29, rskr. De nya reglerna träder i kraft ochinnebär i huvudsak att den nuvarande änkepensionen ersätts med omställningspension ochsärskildefterlevandepension, med lika regler för män och kvinnor samt att , barnpensionernaförbättras. Genom långtgående övergångsregler kommer den nuvarandeänkepensioneringen dock att finnas kvar . Pensionärernaförklarade sig i samband med nedskrivningen av den svenska kronan ioktober 1982 villiga att bära sin del av den börda som krävdes för att saneralandets ekonomi. Som en del i kompensationen för denna uppoffring infördesden ett tilläggsbelopp till basbeloppet på , all användasvid beräkning av pensionsförmåner m.m. Tilläggsbeloppet har inräknats ibasbeloppet . Vid fastställandet av basbeloppet för harbasbeloppet ökats med . utöver de ökningar som föranleds avförändringen i konsumentprisindex. Därmed har pensionärerna erhållit fullkompensation för de uppoffringar som gjordes i samband med devalveringen 1982. Rehabiliteringsberedningen(S 1985:02) som haft i uppgift all se över vissa grundlägganderegler bl.a. inom sjukförsäkringen som kan utgöra ett hinder i rehabiliteringsarbetet har avlämnat sitt betänkande (SOU 1988:41) Tidig och samordnadrehabilitering. I betänkandet har beredningen lagt fram förslag vad avser sjukförsäkringensersättningsregler i samband med 43 rehabilitering och sjukdomsförebyggandeåtgärder. Vidare läggs fram för- Prop. 1988/89:100 slag avseende vissaresurs-, ansvars- och samordningsfrågor i syfte att ge Bil. 7sjukförsäkringen en mera aktiv roll i rehabiliteringsarbetet och när det gällersjukdomsförebyggande insatser Betänkandet är föremal för remissbehandling. Ersättningarna från den allmänna försäkringen ärvärdesäkrade genom anknytning till basbeloppet som fastställs för varje är pågrundval av den allmänna prisutvecklingen under föregående år. Basbeloppet harför fastställts till Sjukförsäkringssystemet omfattar helabefolkningen. Försäkringen ger rätt lill sjukpenning vid sjukdom med i regel av arbetsinkomster upp till 7,5 gånger basbeloppet (. Den 1 december 1987genomfördes förbättrade ersättningsregler försjukperioder som varar högst 14dagar och av sjukperioder som varar . RFV har ien rapport redovisat erfarenheter av sjukpenningreformen ochlämnat vissa förslag tillförändringar med anledning därav. Jag avser att återkomma till detta. Jagfinner det angeläget att en fortsatt utvärdering av sjukpenningreformen skerså att erfarenheter även kan redovisas grundade på utfallet för . Enligt gällande reglerinom sjukpenningförsäkringen skall denna omprövas bl.a. när försäkringskassanfått kännedom om att den försäkrades inkomstförhållanden, arbetstid ellerandra omständigheter har ändrats så att det påverkar rätten till sjukpenning ellersjukpenningens storlek. I kungörelse (RFFS 1981:5) omsjukpenninggruhdande inkomst sägs att den fastställda sjukpenninggrundandeinkomsten (SGI) inte får sänkas och kan anpassas till löneutvecklingen på denförsäkrades yrkesområde bl.a. om han inte förvärvsarbetar av den anledningenalt han uppbär sjukpenning. Dessa regler kan i samverkan leda till attsjukpenning under sammanlagt kan utges till den som rakar varasjukskriven då han fyller , dvs.