prop · GC034 · 1988-12-31 00:00:00 — Den skall utmynna i jämförande och värderande bedömningar avde läroböcker som finns i ett ämne för en årskurs eller för ett stadium. Utredarens förslag:Överensstämmer med mitt förslag. Skälen för mitt förslag: SILsvarar för de statliga insatser som görs vad gäller granskning avläromedel. SIL fastställer basläromedel, granskar Prop. 1988/89:4 läromedeli samhällsorienterande ämnen genom läromedelsnämnden och ansvarar förinformation till skolorna om läromedel. Denutvidgade granskningsverksamhet som utredaren föreslår tillstyrks av bl. a. SIL,SL och RHS. SÖ understryker vikten av att en granskning enligt utredarensförslag utformas för att stimulera debatt och inte för att auktorisera ellernormera läromedel. Det har också enligt SÖ avgörande betydelse hurinformationen om granskningen sprids. FSLbefarar att en bedömning som görs på uppdrag av en statlig myndighet fårkaraktären av påbud som beslutsfattarna i skolan får svårt att värja sig emot.Särskilt stor är enligt FSL risken för att myndigheten genom att favorisera enviss metodik eller pedagogik kan komma att påverka skolans och undervisningensinriktning. Debattenom läroböckernas utformning och kvalitet kan förefalla ensidig i sin betoningav läroböckernas brister. Många läroböcker fungeiar bra som stöd och komplementtill lärarens undervisning. De uppskattas av både lärare och elever. menarmånga att det går att förbättra läroböckerna. Därför är det enligt min meningviktigt att vi får en aktiv men också nyanserad kvalitetsdebatt. Mitt förslagom en ny form av granskning skall ses i det perspektivet. Jag vill härvid, motbakgrund av FSL:s farhågor, markera att avsikten självfallet inte är attinskränka den pedagogiska mångfalden. Tvärtom menar jag att mitt förslag kan gelärare underlag för ett mer medvetet val av pedagogisk metod genom att bättreån kunna värdera olika läroböckers inriktning och utformning. Genomden obligatoriska objektivitetsgranskningen av basläromedel i samhällsorienterandeämnen uppmärksammas om en lärobok är saklig och allsidig och om framställningenöverensstämmer med läroplanens mål och riktlinjer. Information om detta är ettviktigt inslag i det beslutsunderlag som skolstyrelsen behöver för att kunnaanta basläromedel i dessa ämnen och som lärare och elever behöver för att kunnavälja bra läromedel. Det skulle enligt min uppfattning också ha ett stort värdeom läromedelsgranskningen inte bara garanterar att en bok följer läroplanenoch påverkar läromedelsproduktionen i detta avseende, utan också i vidarebemärkelse stimulerar debatten om läromedlens kvalitet och ger god vägledningför läromedelsvalet även när det gäller läroböckernas pedagogiska förtjänster.- Jagär mot denna bakgrund beredd att förorda en verksamhet där sakkunniga inomolika områden får bedöma läroböckernas kvalitet vad gäller språk, pedagogiskuppläggning, aktualitet etc. och inte minst jämföra olika böcker i ett ämne medvarandra. Denna ämnesgranskning bör knytas.till SIL. Ämnesgranskningenbör ske så att SIL tar initiativ till granskning av samtliga aktuellaläroböcker som av SIL fastställts som basläromedel för ,gymnasieskolan och motsvarande vuxenutbildning inom ett ämnesområde. Dessaböcker bör granskas av en grupp särskilt sakkunniga. Höga krav bör ställas påinformationen i de utlåtanden som granskning- en skall resultera i. Ettgranskningsutlåtande skall ge så saklig information som möjligt. Det skallinnehålla motiverade kvalitetsomdömen. Resultatet avkvalitetsgranskningen måste bli väl känt i kommuner och skolor. Ettinformationshäfte med aktuella utlåtanden kan publiceras en gång ,förslagsvis . Publikationen bör även innehålla hänvisningar tillandra omnämnanden i dags- eller veckopress samt i ämnesföreningarnastidskrifter. Häftena bör distribueras till samdiga skolor och finnas mycketlätt tillgängliga. börfölja och kritiskt värdera verksamheten. Författare, förlag eller annan somanser en lärobok felaktigt bedömd skall kunna vända sig till nämnden, sombeslutar om ny granskning eller annan åtgärd. För detta arbete bör nämnden utseen gmpp på 3-4 personer, i vilken även bör kunna ingå personer som inte ärledamöter av nämnden. SIL bör ges i uppdrag attförbereda verksamheten med inriktning på start under /90. Medel förverksamheten bör föras upp under förslagsanslaget Statens insfitut förläromedel för /90. Jag avser att i nästa års budgetpropositionåterkomma med förslag om medel för bl.a. lektörsarvoden och SIL:s medverkan iden föreslagna ämnes-granskningen och informationsverksamheten. 5.5 Stöd och allmän stimulans till läroboksförfattare Mitt förslag:Särskilda medel bör anslås för arbetsstipendier för läroboksförfattare. Utredarensförslag: Överensstämmer med mitt förslag. Skälenför mitt förslag: Jag delar utredarens uppfattning att nya läroböcker måstepräglas av ett kvalitetstänkande. En form av kvalitet är en god språkbehandling.Ett annat slags kvalitet är ett innehåll i läroboken som bidrar till ettmångkulturellt synsätt. Ett fungerande samspel mellan bild och text är ocksåkvalitet. Ett sätt att sfimulera en kvalitetsmedveten läroboksproduktion är attuppmärksamma goda idéer och bidra fill att de förverkligas. SIL,SL och RHS tillstyrker förslaget om arbetssfipendier för läroboksförfattare. FSLframhåller att en bra programförklaring inte garanterar en bra lärobok och attdet är olyckligt om ett läromedel som tagits fram med hjälp av arbetsstipendiumfår en officiell kvalitetsstämpel. Jag är för min delövertygad om att lärare inte kommer att välja läroböcker med utgångspunkt i omförfattaren fått ett arbetsstipendium eller inte. Jag delar således inte FSL:sfarhågor, utan i enlighet med utredarens förslag anser jag att särskilda medelbör anslås för ett antal arbetsstipendier till läromedelsförfattare för attstimulera till ett nytänkande och en pedagogisk utveckling i enlighet medläroplanen. Stipendierna bör fördelas av SIL efter beslut i en särskildexpertgrupp. Jag avser att i nästa årsbudgetproposition återkomma med förslag om medel för två årliga stipendier omca . samt kostnader för granskning och erforderlig administration. Min bedömning:Prisutvecklingen på läromedelsmarknaden bör ägnas särskild uppmärksamhet mot bakgmndav kommunernas ökade inköp av läroböcker. Formerna för detta bör tas upp vidöverläggningar med förlagen. Utredarensförslag: Överensstämmer med min bedömning. Skälen för min bedömning:Läromedelsutredaren har beskrivit situationen på läroboksmarknaden medsärskild inriktning på prisutveckling och konkurrens. Redovisningen och slutsatsernabygger på material från statens pris- och kartellnämnd (SPK) och på utredarensbearbetning av uppgifter från bl. a. klass- och kommunundersökningen. Mot bakgmndav den snabba prisutvecklingen på läroböcker och den svaga konkurrensen på delarav marknaden föreslår utredaren att regeringen tar inifiafiv till överläggningarmed läromedelsförlagen om snara åtgärder för att anpassa lärobokspriserna tillden allmänna prisutvecklingen. Företagsförvärv ochfusioner har lett till en betydande koncentration påläromedelsmarknaden. De tre största ägargmppema svarar för avläroboksförsäljningen på den svenska marknaden. 1 vissa ämnen, t. ex. svenskapå lågstadiet och samhällsorienterande ämnen på högstadiet, kan ett enskiltförlag ha en helt dominerande ställning på marknaden. Lärobokspriserna har ökat , vilket t. o. m. är något mer än ökningen av deallmänna bokpriserna. Konsu-mentprisema steg med endast 67%.Denna utveckling understryks ytterligare av att, som SPK påpekat,läromedelsförlagen under en följd av år höjt sina priser på tryckta läromedelutöver vad som är kostnadsmässigt motiverat. Föriagen har dessutom inför nästaläsår liksom tidigare inför /87 i efterhand kompenseratkostnadsökningar på ett sätt som knappast är förenligt med regeringensriktlinjer för prisövervakning. Svårigheten att få enkorrekt bild av prisutvecklingen är också synnerligen besvärande förkonsumenterna, dvs. i första hand kommunerna. De prisändringar som förlagenredovisar fill SPK är nämligen ovägda genomsnitt. Eftersom prishöjningarna iregel är större för de mest sålda titlarna, är den genomsnittliga totalaprishöjningen vägd med försäljningens storlek för de enskilda titlarna ännuhögre än vad som redovisats. Läromedelsutredaren harillustrerat de verkliga prishöjningarna på läroböcker genom att följaprisutvecklingen på de mest frekventa fifiarna i ett antal ämnen.Prishöjningarna för de mest sålda läroböckerna ligger för vart och ett av defem över de genomsnitfliga prishöjningar somförlagen redovisat till SPK. Medan priserna stigitmed enligt de ovägda genomsnittsvärdena, har priserna i själva verket ökatmed för de läroböcker som dominerar kommunernas inköp. Jagvill i detta sammanhang understryka att många kommuner kraftigt Utredarens under- Prop. 1988/89:4sökningar visar att läromedelsanslaget för en grundskoleelev ökat med 51 %sedan år 1983. Det innebär att kommunerna i jämförelse med den till SPKredovisade genomsnittliga prisutvecklingen ökat sina anslag i fastapriser. Om däremot en jämförelse görs med prishöjningarna på de vanligasteläroböckerna i gmndskolan har kommunernas anslag urholkats från år1983 . Jagfinner det angeläget att den redovisade prisutvecklingen på läroböcker hejdas.Det finns redan inför nästa läsår en uppenbar ambition hos korrimunerna attförstärka sina insatser för att höja läroboksstandarden i skolan, bl. a. genomatt i ökad utsträckning ge eleverna egna exemplar av de viktigasteläroböckerna. Det har då stor. betydelse för den fortsatta försäljningsutvecklingenpå läroboksmarknaden att förlagen i gengäld justerar priserna, så attkommunernas ökade satsning resulterar i ett ökat antal inköpta läroböcker. Dåblir det möjligt att vända utvecklingen i en riktning som gagnar både förlagoch konsumenter. Jagkommer att utse en särskild sakkunnig med uppgift att upptaöverläggningar med läromedelsbranschen om prisutvecklingen. Jag räknar med att,som en inledning på detta arbete, tillsammans med inomkort inbjuda företrädare för branschen till en diskussion om dessa frågor. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen \ godkännavad jag under punkten 5.3 föreslagit om en gåvoläromedelsbestämmelse. Jaghemställer vidare att regeringen bereder tillfälle att ta del av vadjag i övrigt anfört om läromedel. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom propositionföreslå att anta de förslag som föredraganden har lagt fram. Sammanfattningav rapporten (DsU 1986:13) Prop.1988/89:4 Specialpedagogiki skola och lärarutbildning Bilaga1 Enrapport (DsU 1986:13) Specialpedagogik i skola och läramtbildning med förslag fillny specialläramtbildning har på uppdrag utarbetats avKenneth Eklindh, (), och , iGöteborg. Utredarnaskulle enligt sina direktiv bearbeta de förslag till ny specialläramtbildningsom lämnats av SÖ och universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) . Utgångspunktenför förslagen i rapporten är att specialundervisningen måste betraktas irelation fill den vanliga undervisningen. Många speciallärare utför i dagvanliga lärares arbetsuppgifter. 1 och med införandet av en ny läramtbildningoch fortbildning kommer behovet av speciallärare att minska påtagligt. Denpedagogiska ledningsfunkfionen i skolan måste förstärkas om skolan skall blien skola för alla. Förslageni rapporten bör enligt utredarna ses som en helhet där följande delar ärberoende av varandra: Enförbättrad gmndläggande lärarutbildning med omfattande inslag avspecialpedagogik, en förstärkning av skolans ledningsfunktion samt enkvalitativt förbättrad specialpedagogisk påbyggnadsutbildning. Specialklassersågs positivt av skolkommissionsom ett alternativ fill kvarsittning.På förslag av skolberedning infördes differentieradspecialundervisning. läroplan hade man, differenfieradespecialklasser och särskild specialundervisning jämsides med vanlig undervisning.Fr. läroplan öppnades större möjligheter att ha samordnadspecialundervisning, där specialläraren arbetar tillsammans med klassläraren,t. ex. med elever med läs- och skrivsvårigheter eller med matematiksvårigheter. 3 Utredningar och analyser inom det specialpedagogiska området Integrafionsutredningenframhöll, i betänkandet (SOU 1982:19) Handikap pade elever i det allmänna skolväsendet, den rådgivande rollen för perso nal som arbetar med specialpedagogik. På gmndval av utredningens för slag utökades antalet konsulenter för olika handikappgrupper vid länsskol nämnderna. Även resurscentren vid vissa specialskolor byggdes ut. konstaterade i betänkandet (SOU 1974:53) Skolans ar betsmiljö, att specialundervisningen kommit att beteckna både metodik 103 och organisafionsform ochhuvudsakligen kommit att stå för ett annat Prop. 1988/89:4 namn påresurstimmar. Det var då inte längre motiverat att skilja ut Bilaga 1specialundervisningen från skolans övriga förstärkningsresurser. I betänkandet(SOU 1983:63) Utslagningen i , diskuterades vad som är av betydelseför det specialpedagogiska arbetet. har varit grundläggande för de slutsatseroch överväganden som framförs i föreliggande rapport. Viktigare sådana är: Enmålstyrd skola ställer större krav på den pedagogiska ledningsfunk tionen i skolan. Arbetet med tolkning av målenförbigås gäma när man inom arbetsen-hetema planerar arbetet. Någon måste ha ansvar för attta upp viktiga diskussioner i arbetsenheten om läroplaner, om arbetsformer ochom arbetssätt. Skillnaden mellanspecialundervisning och vanlig undervisning diskuteras sällan. Det är svårtför elevvårdspersonalen att få gehör för förändrade arbetssätt. I gymnasieskolan saknas oftaspecialpedagogiska kunskaper, vilket gör att lärarönskemål om mindre gmppereller nivågrupperingar sätts framför andra angelägna åtgärder.' Den sammanhållna gmppen är isig ett mål och ett avskiljande av elever med svårigheter från gruppen skallmotverkas. Integration fömtsätter att mandiskuterar om man använder resurserna på ett relevant sätt. Fördelningen av resurser påskolorna motsvarar inte de direkfiv som ges i läroplaner etc. All lärarutbildning måste sesöver. Alla lärare måste få fortbildning i specialpedagogik. 10.Insatser behöver göras inom områden som skolans ledningsfunktioner, skolansyttre och inre organisation, samt läramtbildning och fortbildning förelevvårdspersonal, lärare och skolledare. Ibudgetpropositionen 1984/85 (prop. 1984/85:100, bil. 10) undérströks den storabetydelse som lärarnas attityder till eleverna har. Ambitionen sedan 1946 års skolkommissionhar varit att skapa en odifferentierad skola genom förändrade metoder ocharbetssätt. Utvecklingsarbetet måste nu inriktas mot kvalitativa aspekter. nya läramtbildningen har det aviserats en förstärkning av specialpedagogiskainslag. 4 En kvantitativt stor specialundervisningsorganisation Syftetmed specialundervisningen tycks ha blivit att den fungerar som en sidoorganisationi skolan. Klassens arbete förändras inte. Svaga eller störande elever somhindrar inlämingstakten flyttas till avskilda gmpper. Specialundervisningsresursenhar utökats (lvtr)/elev till 0,3 Ivtr/elev . Antalet utbildade speciallärare var otillräckligt för att fylla den kvoten. Specialundervisningen användes dels till att lösa skolans undervisnings- 104 ochdifferentieringsproblem, dels som tjänsteutfyllnad, dels även som en Prop.1988/89:4 form av personalvård för lärare som inte orkade med undervisning ihel- Bilaga 1 klass. Ca50 % av de uppgifter som utförs av speciallärare kan tas över av lärare somhar vanlig grundutbildning. Medbegreppet specialpedagogik avses i rapporten kvalitativa aspekter, inteorganisationsformen. Varjelärare bör få beredskap genom sin utbildning att ta pedagogiska konsekvenser avatt barn är olika och behöver olika tid för inlärning. Rapporten ger förslag fillvad den nya lärarutbildningen bör innehålla. Dennya fortbildningen som inletts i enlighet med förslagen i 1985 årsbudgetproposition bör motsvara en veckas studier i specialpedagogik. Alla lärarebehöver 2-3 veckors studier. Fungerandearbetsenheter borde vara ett mål i skolan där övergripande diskussioner förs omt. ex. människo- och kunskapssyn. Inom varje arbetsenhet måste det finnas enpedagogisk ledningsfunktion en arbetsenhetsledare. I skolan skall det finnasen pedagogisk ledningsgmpp som stöd för skolledningen, där bådearbetsenhetsledarna och elevvårdspersonalen ingår. Arbetsenhetsledarensfunktioner är att leda den pedagogiska plane-ringeri i arbetsenheten och attinitiera och leda diskussioner om människo-och kunskapssyn med konsekvenser förvardagsarbetet samt att följa upp övergripande beslut. 6 Lgr 80 - konsekvenser för specialundervisningen Detfinns inget särskilt avsnitt läroplan för (Lgr 80) omspecialundervisning, till skillnad mot vad som fanns i fidigare läroplaner.Speciallärarens insatser skall koncentreras till sådana uppgifter som kräverkvalificerad pedagogisk kompetens. Skolan behöver ganska få sådana lärare. Iskolförordningen bör det därför bara talas om undervisning, inte omspecialundervisning och vanlig undervisning. Skolan saknar i stor utsträckningspeciallärare med fördjupade och breda specialpedagogiska kunskaper. Irapporten tas upp preciserade behov av speciallärare för olika grupper. 7 Behov av tjänster för lärare med en fördjupad specialpedagogiskutbildning Dekvalitativa aspekterna på resursanvändning skall överordnas de kvanfi- tativa. Generelh är det endast några elever per arbetsenhet (3-4 klasser) som utgör underlag för en lärare med en specialpedagogisk utbildning. Det innebär att kommunerna klarar sig med en tilldelning av 0,15 Ivtr/elev för lärare med specialpedagogisk utbildning. Den specialpedagogiska funktionen bör knytas till elevvårdspersonalen. Elevvårdsteamet bör knytastill skolans ledningsfunktion som ett stöd för Prop. 1988/89:4 skolledningen. 8 En förändrad specialpedagogisk påbyggnadsutbildning Nuvarandeutbildningar på gren 1, 2 och 3 föreslås upphöra. Hemspråkslärarutbildningenföreslås ingå i den nya utbildningen. Utbildningenbör ha en gemensam basdel,på tio poäng. Därefter inriktas utbildningen på olikaåldersgrupper/skolformer. 9 Villkor för tillträde till Utbildning Femårs lärarpraktik bör ställas som inträdeskrav för utbildningen. Kunskaperi teckenspråk bör vara ett inträdeskrav för dem som skall undervisahörselskadade och döva elever. Läraremed grundutbildning skall kunna genomgå påbyggnadsutbildning för specialskolanoch särskolan. För övriga skolformer och utbildningar liksom för förskolan börde lärare som av arbetsgivaren rekommenderas utbildning få sådan. Förrriånernabör knytas till utbildningsplatsen och inte till kommunens anslag förpersonalutveckling. Utbildningsarvode bör utgå. 10 Förslag till dimensionering och lokalisering Påbyggnadsutbildningenföreslås koncentreras till , , /och Umeå.Utbildningarna i , , / och börupphöra. Förslagentill utbildning och dimensionering kan finansieras inom nuvarandemedelstilldelning för speciallärarutbildningen. Utredningenanser att behovet av särskilda speciallärartjänster kommer att minskatill hälften jämfört med nuläget. Denresurs som bör anslås till Specialundervisning bör vara ca 0,15 Ivtr/elev. Närvanliga lärare sköter den övriga undervisningen innebär detta en vinst på 33milj. (Speciallärare har lägre undervisningsskyldighet på låg- ochmellanstadiet än andra lärare. Detta förklarar resursfillskot-tet, vilketuppstår trots att speciallärare har högre undervisningsskyldighet på högstadietän andra.) Eftersomspeciallärarna har högre lön på låg- och mellanstadiet än andra lärare, uppstårett resurstillskott på 11,34 milj. kr. då ca 5000 speciallärartjänster efterhand dras in. Detta tillskott uppstår trots att lärare på högstadiet tjänarmer än speciallärare. Resursenför specialfunktioner används nu på låg- och mellanstadiet till till arbetsenhetsledare, medan motsvarande siffra för högsta diet är endast en tredjedel. Det föreslås att av denna resurs skall användas till arbetsenhetsledare. Med den nu samlade skollednings- 106 resursen till en skola kandet vid mindre skolenheter vara rafionellt att slå Prop. 1988/89:4 ihopfunktionerna som arbetsenhetsledare och tillsynslärare. Om man Bilaga Iräknar av resursen för specialfunktioner och ytterligare tillskott frånden resurs som används till tillsynslärare får man ett samlat tillskott på 100milj. Dentotala resursen enligt ovanstående beräkningar blir då ca 145 milj. kr. Dettager utrymme för en nedsättning med 3 Ivtr för varje arbetsenhetsledare. Specialskolanoch särskolan bör inom sina resp. skolformer kunna finansiera de nyafunktionerna som arbetsenhetsledare. Deekonomiska förmånema till de studerande skall utbetalas direkt av högskolan.Ett resterande medelsbehov (det finns nu 18 till 19 milj. kr. fill speciallärarutbildningen)om bör överföras från anslagen för lokal skolutveckling fillhögskoleanslagen. 12 Genomförande av en förändrad specialpedagogisk påbyggnadsutbildning Dennya utbildningen bör starta /90. /89 bör utbildningen minskakvantitativt på gren 1 och gren 2 motsvarande hälften av nybörjarplatserna.Antagning till gren 2 och 3 bör inte ske utan i . Lärarna skall i stället arbeta med planerings-, utvecklings-och fortbildningsarbete. Sarnmanställning av remissyttranden över rapporten (DsU Prop. 1988/89:4 1986:13) Specialpedagogik i skola och lärarutbildning Bilaga 2 Efterremiss har yttranden över rapporten (DsU 1986:13) Specialpedagogik i skola ochlärarutbildning avgetts av universitets- och högskoleämbetet (UHÄ),(), statskontoret, (), länsskolnämndernai , , , , , , , , och , ,, , , , , , , ,, ,. iSverige (LO), (), Centralorganisationen /SR,, Rörelsefolkhögskolornas intresseorganisation (),och Skola (RHS), i ,för vuxenstuderande (), (), (), (),. (),() samt (). UHÄhar bifogat yttranden från universiteten i , , och ,samt högskolorna i och /. harkommit in med särskilt yttrande, liksom speciallärarutbildningarna vidhögskolan för läramtbildning i samt vid universiteten i ,och . Yttrandenhar dessutom inkommit från (), lokala fackligaorganisationer, studerandeorganisationer, olika handikapporganisationer,talpedagogers förening, talpedagoger, ,talpedagoger inom förskolan i , hörselvårdskonsulenternas förening,ett antal enskilda lärare och skolor m. fl. Remissinstansernaredovisar allmänt en positiv inställning till rapporten som helhet och detankegångar som förs fram som gmnd för ställningstaganden angåendespecialpedagogik i skola och läramtbildning. De fackliga organisationerna intarpå några punkter en avvisande hållning, men är ändå övervägande positiva fillrapportens gmndtankar. Bland handikapporganisationerna är många positiva tillutredningens förslag, medan andra är mer tveksamma till vissa frågor. a.gäller detta bedömningen av hur stort behovet av speciallärare, som fåttpåbyggnadsutbildningen, är. 2 Dimensioneringen av antalet speciallärartjänster Förslagetom nedskärning av antalet speciallärartjänster är en av de frågor som rönt störst uppmärksamhet. Allmänt kan sägas att remissinstansernas ställning till frågan varierar, dock med övervikt för dem som ställer sig 108 negativa till ellertveksamma fill förslaget. Den vanligaste uppfattningen är Prop. 1988/89:4 attförslaget är illa underbyggt och att beräkningar måste göras utifrån mer Bilaga 2 sakliga gmnder än de som redovisas i rapporten. Statskontoretfinner att utredningens förslag till minskning av speciallärarresursen är välmotiverat. Vidare anser statskontoret att den s. k. styrningsberedningen(Beredning om ansvarsfördelning och styrning på skolområdet, dir. 1987:16) börpröva frågan om minskning av speciallärarresursen därest större förändringarkrävs för att motverka de undervisningsproblem och inlärningssvårigheter somutredningen redovisar. SÖmenar att frågan om behovet av speciallärartjänster är starkt knutet till hurdet nya tjänstesystemet för lärare i utformas. SÖ avser därför attåterkomma till denna fråga i samband med att SÖ redovisar förslag till ett nytttjänstesystem. i län för fram synpunkter liknande demsom SÖ redovisar.