prop · GC03150 · 1988-12-31 00:00:00 — Vid bilköp måste av köpesumman eriäggas kontantvid köpetillfället och resten . Vid andra kreditköp måste 40%av kon tantpriset betalas direkt och det resterande inom bestämd lid. maj31 antar regeringens förslag (prop. 1987/88: 156)om en utvidgad skatt på värdepapper. Beslutet innebär all handel medräntebärande löpande skuldebrev, räntebärande enkla skuldebrev och premieobligationeromfattas ay omsättningsskatt. De terminskontrakt, köp- och säljoptioner somgäller skattepliktiga värdepapper beskattas också. juni3 beslutar att ca . Norrbollensprogram(prop. 1987/88:86). Programmet avses främja sysselsättningsutvecklingen och på längre 138 siktge länet bättre utvecklingsmöjligheter. bifaller regeringens förslag (prop. 1988/89: 150 1987/88:121) artbasbeloppet prisomräknas Bil. 1.1 utifrån basbelopp plus600 kr. godkännerregeringens förslag (prop. 1986/87:150) om likviditetsindragning. skall inbetala ett belopp motsvarande av den del av förelagetslikvida tillgångar som överstiger . vid utgången av det räkenskapsår somavslutas närmast före . Inbetalningen skall göras på etträntebärande konto i . Följande riksdags- ochregeringsbeslut träder i kraft: Tillfälligföräldrapenning betalas ut per barn och år, men beviljas normaltinte för bam yngre än Skatten på kol höjs från 305lill . Nyttjordbmksavtal träder i kraft. Total kostnad för avtalet är ca 1,4 mdr. kr.varav ca 1 miljard tas ut i form av prishöjningar på jordbmksprisreglerade livsmedel.Mjölksubventionema reduceras med . Riksdagenbeslutar att skärpa vissa miljökrav. Åtgärderna inriktas bl. a. mol försök attminska utsläpp av svavel- och kväveoxider samt hårdare krav på attmiljöreglerna verkligen följs. mer till /89 jämfört . oktober6 Regeringen presenterar i prop. 1988/89: 33 förslagom att detavgiftsfria år som pensionärer med hel ålderspension har rätt till vidsjukhusvård avskaffas . Pensionärer med hel förtidspensionomfattas ej av förslaget. Regeringenföreslår i prop. 1988/89:39 att en ny miljö- skallpå inrikes flygtrafik införs från . Skatten beräknas ge 60 mkr.per år. Den beräknas på utsläppen av kolväte- och kväveföreningar och avsesleda till minskade utsläpp. oktober20 hemställer till regeringen om ett förord- nandeatt förlänga bestämmelserna om räntereglering för livförsäkringsbolagensutlåning. Regeringenpresenterar i prop. 1988/89:47 ert antal åtgärderför att motverka de snabba pris- och kostnadsökningarna samt göraresursallokeringen i den svenska ekonomin mer effektiv. - elt flyttbldrag på . perfamilj i syfte att öka röriigheten på arbetsmarknaden. Danskar som sökerarbete i skall kunna få flyttbldrag - 9000 nya utbildningsplatserinrättas inom i första hand tillverkningsindustrin och vården - ambulerande arbetsförmedlingarvid flyktingförläggningar ska hjälpa flyktingar att snabbare komma ut påarbetsmarknaden - en reformering avjordbmkspolitiken samt slopande av importrestriktioner på tekoområdet aviseras - allt byggande utombostadsbyggande dras ner . Byggstoppet i storstäderna föriängstill 1990 - begränsning av räntestöd tillombyggnad införs i syfte att styra resursema till nyproduktion av bostäder - sänkning av den statliga inkomstskattenfrån i syfte att öka arbetskraftsutbudet och sparandet. Enskattesatssänkning för beskattningsbara inkomster mellan . samt för inkomster . Det innebär att denhögsta marginalskattesatsen sänks från till vid en kommunalutdebitering på . reduceras underskottsavdragens värde från 50%till - det blir mer lönsamt förpensionärer att förvärvsarbeta. Marginaleffekterna på inkomster för extra arbeteminskas på olika sätt. oktober27 Regeringen lägger fram tilläggsbudget I (prop. 1988/89:25) och begär 118mkr. december 1 Riksbankenbeslutaratt: - kortast tillåtna löptid förmellanhandsinslitutens obligationslån sänks från till och för övrigaemittenters obligationslån från till 1 år - kravet attmellanhandsinslitutens obligationslån skall ha fast ränta upphävs ochinstituten medges emittera obligationslån med röriig ränta - löptidsbegränsningen för mellanhandsinstitutens certifikatsupplåning upphävs - löpande emissioner ("ontap") medges alla emilten-ler på obligationsmarknaden och kravet att ellobligationslån skall uppgå tlll . Regeringen föreslår i(prop. 1988/89:71) att avdragsrätten för reaförluster på aktier begränsas till40% även vid korta innehav dvs. innehav under kortare lid än . Reglernaföreslås bli tillämpliga på avyttringar som sker efter utgången av 1989. 1988/89:150 Bil. Följanderiksdags- och regeringsbeslut träder i kraft: kommanditbolagoch andra handelsbolag får nya reavinslregler som stoppar så kallade dubblaavdrag skattenpå värdepapper utvidgas. Omsättningsskatt införs på penning- ochobligationsmarknaden. Handel med skuldbrev, premieobligationer, terminskontraktoch vissa köp- och säljobligationer beskattas huvudregelnatt debitering av preliminär B-skatt skall ske av den slutliga skattsom påförs den skattskyldige året före inkomståret modifieras så atl B-skatt ivissa fall får tas ut med ett belopp som motsvarar av den slutliga skatten enavgift på tas ut på fyllnadsinbetalningar som görs apriltaxeringsåret. Bestämmelsema gäller alla skattskyldiga utom fysiska personeroch dödsbon. Dessutom höjs den kvarskatte-avgift som erläggs vidfyllnadsinbetalningar juni taxeringsåret till påden del av underlag som överstiger . ändradebestämmelser om extra avdrag för folkpensionärer och kommunalt bostadstillägglill folkpensionärer. Ändringen avser minska de marginaleffekter som inkomst-och förmögenhetsprövningen ger Studiemedlens totalbelopp höjs till av basbeloppet och bidragsdelenblir av basbeloppet. Lånedelen i det nya systemet redovisas inte istatsbudgeten. Regeringen presenterar budgetpropositionen (prop. 1988/89:100). Budgetsaldotför /90 beräknas bli 0,4 mdr. Tre områden prioriteras,föräldraförsäkringen, kulturen och en inkomstskattesänkning i en i övrigtstram budgel. Riksbankenbeslutar om nya lättnader i valutaregle- ringen.Begränsningar slopas för: köp av utländska aktier från utlandet försäljningav svenska aktier till utlandet juridiskapersoners köp av fast egendom i utlandet 1988/89:150 Bil. Regeringen lägger framprop. 1988/89:132. I den ges förslag om en särskild skall på företagsvinster.Skatten beräknas i normalfallet på vinslen för del räkenskapsår som börjar denIjanuari 1989. Den skall uppgå till av beskattningsunderlaget. Ipropositionen föreslås också att vinstdelningsskattens fasta fribelopp höjstill 2mkr. Regeringen presenterar(prop. 1988/89:125) Tilläggsbudget II. I den begärs . De största anslagen går lill kostnader för bilstöd till handikappadeoch lokaliseringsbidrag. LO och SAF sluter tvåårigtavtal. Avtalet ger, enligt parterna, i genomsnitt ca 5 1/(inkl.förtjänstutvecklingsgaranti) i nivåhöjning 1989 samt i genomsnitt ca 3 1/(inkl. förtjänstutvecklingsgaranti) i nivåhöjning 1990. Avtalet innefattarvidare prisulvecklingsgaranti-erför 1989 och 1990. 1 Sammanfattning............................................... ... 2 1.1 Utvecklingen 1989 och 1990 ..................... ... 2 1.2 Utvecklingen på1990 talet.... ... 8 2 Deninternationella utvecklingen.......................... .. 15 2.1 Allmän översikt.......................................... .. 15 2.2 Länderöversikter ...................................... .. 18 2.3 Utvecklingen 1991-1993.............................. .. 24 Utvecklingen 1989 och 1990 3 Utrikeshandeln................................................. .. 29 3.1 Exporten ............................................... .. 29 3.2 Importen.................................................. .. 32 3.3 Bytesbalansen ........................................ .. 34 4 Konsumtion..................................................... 38 4.1 Hushållens disponiblainkomsler .................. 38 4.2 Privat konsumtion ochsparande ................. 42 4.3 Offentlig konsumtion ................................. 46 5 Investeringarna............................................... 48 5.1 Näringslivels ochmyndigheternas investeringar 49 5.2 Bostadsinvesteringar................................... 52 5.3 Lagerinvesteringar...................................... 54 6 Produktion...................................................... 56 6.1 Industrins produktion Ochlönsamhet ............ 56 6.2 Byggnadsverksamhet ............................... 60 6.3 Övrigt näringsliv och offentligverksamhet .... 61 6.4 Bruttonationalprodukten ........................... 61 7 Arbetsmarknaden ........................................... 64 7:2Utbudet av arbetskraft............................... 67 7.3Arbetslöshet och arbetsmarknadspolitiska åtgärder 70 8 Löneroch priser ............................................. 73 8.1 Löner .................................................... 73 8.2 Priser .................................................... 75 9 Denoffentliga sektorn....................................... 78 9.1 Den offentliga sektorn ochsamhällsekonomin... 78 9.2 Statsskulden och den offentligasektorns finansiella förmögenhet 80 9.3 Statens finanser........................................ 82 9.4 Socialförsäkringssektornsfinanser .............. 84 9.5 Kommunernas finanser .............................. 85 10.1 Brutto- och nettosparande ....................... 88 ,,, 10.2 Finansiellt sparande.................................... 90 11 Kapitalmarknaden .......................................... 91 Prop. 1988/89: 150 11.1 Utvecklingen under förstakvartalet ...... 91 Bil. 11.2 Kapitalmarknaden under1980-talel .............. .. 93 11.3 .................................. .. 95 12 Modellkalkyl för 1990-1993 .............................. . 101 13 Lönebildning ................................................. . 108 13.1 Höga löneökningar - varför hardet inte gått sämre? 13.2 Utvecklingen 1990-1993 ........................... . 112 14 Arbetskraftsutbudoch produktivitet.................... . 116 14.1 Långsamproduktivitetsutveckling ............... . 116 14.2 Längre arbetstider ................................... . 118 14.3 Utvecklingen vid olikalöneökningstakter.......... 120 15 Offentligautgifter............................................ . 123 15.1 Denoffentliga sektorns utgifter under 1970- och 1980-talen ............................................. . 123 15.2 Utvecklingen .................. . 125 15.3 Utblick ................................ . 128 1 Jämförelse mellanlångtidsutredningarnas bedömningar och utfall 131 2 Ekonomiskt kalendarium ................................ 137 1988/89: 150 1:1 Internationella förutsättningar .................. ..... 2 1:2 Försörjningsbalans ................................... ..... 3 1:3 Bidrag till BNP-tillväxten ............................ ..... 5 1:4Bytesbalans ............................................ ..... 6 1:5 Finansiellt sparande................................ . . . 7 1:6Försörjningsbalans och vissa nyckeltal .......... .... 10 2:1 Bruttonationalproduktens utveckling i vissa . 2:2 Konsumentprisernas utveckling i vissa 16 2:3 Arbetslöshet i några ............... .... 17 2:4 Bytesbalanssaldo i några ............ 17 3:1 Exportmarknadslillväxt, relativa priser, marknadsandelar och exportv bearbetade varor............................. 29 3:2 Export av varor ....................................... 31 3:3 Import av varor ....................................... 33 3:4 Bytesbalans ........................................... 35 4:1 Hushållsssektorns disponibla inkomsler, konsumtion och spa rande ....................................................... .... 38 4:2 Inkomstöverföringar från offentlig sektor lill hushåll 39 4:3 Realinkomsternas förändring ...................... 41 4:4 Finansieringsanalys för hushållssektorn........... .... 43 4:5Offentlig konsumtion fördelad på ändamål ...... .... 46 4:6 Befolkningens totalkonsumtion...................... 47 5:1 Bruttoinvesteringar efter näringsgren ......... 48 5:2 Bruttoinvesteringar i näringslivet ................ .... 51 5:3 Offentliga investeringar............................... 51 5:5 Lagervolymförändringar................................ 55 6:1 Industriproduktion..................................... 58 6:2 Röriiga kostnader, produktpriser, marginaler per producerad enhetsamt bruttoöverskottsandel ................ 59 6:3 Byggnadsverksamhet ............................... 60 6:4Produktion och produktivitet ........................ 62 6:5 Andd av BNP per produktionssektor 1970-1988 63 7:1 Arbetsmarknad......................................... .... 65 7:2 Relativa arbetskraftstal för olika åldersgrupper ....... 68 7:3 Relativ arbetslöshet i olika åldersgrupper ..... 70 7:4 Anlal personer i arbelsmarknadspolitiska åtgärder 71 8:1 Timlöner och arbetskraftskostnader ........... 73 8:2 Konsumentpriser .................................... .... 76 9:1 Reala förändringar av den offentliga sektorns inkomsler och 9:2Finanspolitiska effekter................................. 79 9:3 Den offentliga sektorns inkomster och utgifter. 9:4Den offentliga sektorns finansiella förmögenhet. 9:5 Statens inkomster och utgifter...................... 83 9:6Socialförsäkringssektorns inkomster och utgifter 85 9:7 Kommunernas inkomster och utgifter.............. 86 10:1 Finansiellt sparande .................................. 90 12:1 Utvecklingen i 14OECD-länder 1989-1993..... 101 12:2 Löne- ochprisutvecklingen ......... 102 12:3 Försörjningsbalansoch vissa nyckeltal 1989 1993 103 12:4 Bytesbalans 1989-1993............................... ... 103 12:5 Arbetskraftsutbud, sysselsättning och arbetslöshet 1989- Prop. 1993......................................................... 105 BiL 1.1 12:6 Finansidlt sparande1989-1993..................... 107 13:1 Handelsbalansen1984 och 1988 uppdelad på sektorer 109 13:2 Bidrag tillefterfrågetillväxten ...................... 111 13:3 Försörjningsbalansen 19901993 och vissa nyckeltal. Lönök ningarna antas bli åriigen 1993. ..113 13:4 Försörjningsbalansen 19901993 och vissa nyckeltal. Löne ökningarna antas bli . 114 14:1 BNP, sysselsättning och produktion i näringslivet 19631988 116 14:2 Produktivitetsutveckling i modellkalkylen......... 118 14:3 Arbetsutbud imodellkalkylen ........................ 120 14:4 Produktivitetsutveckling och investeringar inom näringslivet 121 14:5 Sysselsättning,arbetsutbud och arbetslöshet 122 15:1 Offentliga sektornsutgifter, inkomster och sparande 1970 15:2 Offentlig konsumtionåren 19701985: faktisk utveckling ochenligt s.k. baskalkyl ............................. .. 125 15:3 Offentliga utgifter...................................... 126 15:4 Offentliga utgifter,räntenetto och finansiellt sparande 127 15:5 Baskalkyl föroffentlig konsumtion 129 15:6 Offentlig konsumtion som procentuell andel av BNP i löpan de priser .......................... 129 15:7 ATP och folkpensioninkl. KBT, procentuell andel av BNP i löpandepriseråren 1988-2025 ..................... 130 A:l Löner och priser ................................ .. 133 A:2 Försörjningsbalans............................... .. 134 A:3 Arbetskraft, sysselsättning och arbetslöshet 134 , sysselsättning och produktivitet 135 A:5 Bytesbalans ..................................... .. 136 1:1 BNP-tillväxt.............................................. 4 ®'' '* 1:2 Bytesbalans .......................................... 7 1:3 Bidrag till BNP-tillväxten 1990-1993 ............ .... 11 1:4Offentliga utgifter exkl. ränteutgifter............... .... 13 3:1 Marknadsandel och relativpris ................... .... 32 3:2 Handels- och bytesbalans ........................ .... 35 3:3 bytesförhållande ......................... .... 36 3:4 Handelsbalans ......................................... .... 36 4:1 Reallön för och efter skatt .......... .... 41 4:2 Disponibel inkomst och privat konsumtion........ .... 42 4:3 Privat konsumtion ..................................... .... 44 4:4 Hushållens tillgångar och skulder ................. .... 45 5:1 Totala bruttoinvesteringar och näringslivets investeringar .. 49 5:2 Bruttoräntabilitet, investeringar och produktion relaterade till kapitalstocken .......................................... .... 50 5:3Antal outhyrda hyreslägenheter respektive totalt antal på började lägenheter .................................... .... 52 5:4 Bostadsinvesteringar................................... 54 5:5 Lagervolymändringar ................................ .... 55 6:1 Orderingången till industrin......................... . 56 6:2 Industriproduktion i , och ... 57 6:3 Industrins bmttoöverskotlsandelar ................ 59 6:4Relativ BNP-utveckling ............................... 63 7:1 Lediga platser........................................... 64 7:2 Arbetslöshet.............................................. 69 8:1 Nominell timlön inom industrin....................... .... 74 8:2 Konsumentprisindex .................................. 76 9:1 Den offentliga sektorns andel av BNP............. 78 9:2 Statsskulden och den offentliga sektorns finansiella förmögen- 10:1 Sparkvoter och investeringskvot ................ 88 11:1 Ränteutvecklingen i olika länder................... 91 11:2 Ränteutvecklingen samt total dagsomsällning av statspapper 92 11:3 Valutaflöde och kursindex ........................ 93 11:4Totalindex (VA) och totala omsättningen börs ........................................................ 94 12:1 Tillväxten och dess användning 1986-1993 .. 106 12:2 Bruttosparande, investeringar och bytesbalans 1989-1993 . 13:1 Bidrag till BNP-tillväxten 1990-1993 .......... 115 14:1 Produktiviteten i näringslivet 1964-1987........ 117 14:2 Sysselsättningen 1963-1988........................ .. 119 A:l BruUonationalproduktens utveckling ............. .. 132 Långtidsbudget för perioden /901993/94 Långtidsbudget för perioden nZ.f'''''' 1989/90-1993/94 Beräkningarnai långtidsbudgeten visar den inkomst- och utgiftsutveckling för perioden1989/90 -1993/94 som följer av statsmakternas fattade beslut och gjordaåtaganden. Långtidsbudgeten är således varken en plan eller en prognos för denframtida utvecklingen. I stället kan långtidsbudgeten betraktas som enkonsekvensberäkning som bygger på beskriven beräkningsmetodik samt redovisadeantaganden. Långtidsbudgeten kan också rubriceras som en kalkyl över vilkaresurser som kommer att krävas under dén studerade perioden om inga ytterligareåtaganden görs och ingen omprövning sker av existerande åtaganden. Utvecklingenav utgifter och inkomster har bedömts i fasta priser. Uppräkningen till löpandepriser har skett med utgångspunkt från två antagandestrukturer: ettlågalternativ med låg löne- och prisstegringstakl samt hög tillväxt, och etthögalternativ med fortsatt höga löneökningar, hög inflation saml svag tillväxt.Beräkningsresultatet påverkas i hög grad av de antaganden som görs om denframlida allmänekonomiska utvecklingen. Inkomsternas utveckling är framförallt beroende av löneantaganden och antaganden om den privata konsumtionensutveckling. Utgifterna är främst känsliga för antaganden om pris-, löne- ochränteutveckling samt arbetslöshetsnivå. Underperioden fram t.o.m. /94 beräknas statsbudgetens inkomster i lågalternalivdöka med i genomsnitt 2,, från till 431,7miljarder kronor och i högalternativet med i genomsnitt 4,till 455,3miljarder kronor. Ilöpande priser ökar statsbudgetens utgifter enligt långtidsbudgetens lågalternativmed i genomsnitt 2,från till 420,2 miljarderkronor. I högalternativet ökar utgifterna med i genomsnitt 6,till484,/94. Ifasla priser beräknas utgifterna minska med i genomsnitt 0,. Deutgifter som ökar mest är bidrag lill hushåll och kommuner. Denenskilt största utgiftsökningen är räntebidragen till bostäder, som underperioden beräknas öka med i genomsnitt 7,. De bidrag till kommuner somberäknas växa mest är bidragen till barnomsorg resp. social hemhjälp, vilkaväntas öka med 6,resp. 8,. De statliga utgifterna för konsumtion,dvs. främst utgifter för försvar, utbildning, rättsväsende och allmänförvaltning, beräknas däremot minska realt med 0,. Påstatsbudgetens inkomstsida redovisas vissa sociala avgifter netto mot deutgifter de är avsedda att finansiera. Dessa utgifter främst försjukförsäkring och arbetsskadeförsäkring förutses under kommande femårsperiodi fasta priser öka med 2,resp. 5,. Avgifterna till dessa systemberäknas ej täcka utgifterna . Dessa underskott påverkar därförstatsbudgetens saldo. 1 1988/89. 1 saml Nr 150. Budgetsaldotförbättras i lågalternalivd från /90 till11,/94. I högalternativet försämras saldotlill elt underskott på slutåret i perioden. Skillnadenpå mellan alternativen beror i första hand på att denhöga pris- och löneutvecklingen i högalternativet medför större arbetslöshetvilket ökar statsbudgetens utgifter. Ett sämre budgetsaido betyder också dtökat upplåningsbehov och växande statsskuldräntor. Diagram I. Budgetsaldots utveckling /89-1993/94 1988/89:150 Bilaga1.2 \ ,.--"' 91/02 02/93 Enfullständig bild av hela offentliga sektorns finansiella utveckling kräverförutom av statsbudgeten även särskilda beräkningar av socialförsäkringssystemetssamt kommunsektorns utveckling. I socialförsäkringssystemet sker en ökadbelastning på försäkringssystemet p.g.a. ett växande antal pensionärer, en ökadandel pensionärer med ATP och allt fler med hög eller full ATP-poäng.Utgifterna för ATP väntas växa realt med 4,perår. Sparandel i AP-fonden förstärks dock i och med höjningen av ATP-avgiftenoch förutses i lågalternalivd vara i början ochslutet av perioden. I högalternativet ökar sparandel lill följd av högreavgifts- och ränteinkomster. Kommunsektorns sparande beräknas utvecklasnegativt. Som andel av BNP försämras sparandet i den offentliga sektorn underlängtidsbudgetperioden. För art undvika en negativ utveckling i det samladeoffentliga sparandet krävs antingen en förbättring av statsbudgetens saldo iform av ett ordentligt överskott eller motsvarande förbättring av sparandet isocial-försäkri ngssystemel. Detfinns en rad omständigheter som talar för dl höjt offentligt sparande. Blandannat konstateras alt det privata sparandet är för lågt även vid fullsysselsättning och fullt kapacitetsutnylljande, varför underskott i bytesbalansenuppstår. Även prognoser över offentliga utgifter, grundade påbefolkningsutvecklingen, talar för elt ökat offentligt sparande. har vidareuttalat atl det totala skattetrycket inte kan skärpas Prop. 1988/89:150ytterligare. Inkomsterna kan alltså inte öka snabbare än BNP. Eftersom Bilaga1.2 det offentliga sparandet inte bör försämras, utan förbättras,följer att de offentliga utgifterna måste anpassas lill den inkomstutvecklingsom blir konsekvenserna av en oförändrad eller sänkt skattekvot. Redan ilågalternativel ökar utgifterna snabbare än vad delta utrymme medger, framförallt till följd av automatiken i de stora transfereringssystemen. I högalternativetär denna utveckling tydlig. 1 detta alternativ uppstår med dessaförutsättningar en sparandebrist i statsbudgeten om vidlångtidsbudgetperiodens slut. Det är att märka att den statliga konsumtionenberäknas minska realt . Slutsatsen är att det krävsgod kontroll av utgiftsutvecklingen i den offentliga sektorn både på kort ochlång sikt. Nya reformer kräver ytterligare besparingar och omfördelning av denoffentliga sektorns utgifter. Långtidsbudgetkalkylenbygger pä de antaganden om utvecklingen av BNP, priser, löner och räntenivå somredovisas i tabell 1. Beräkningama i löpande priser är gjorda utifrån tvåantagandestmkturer. Lågaltemativet baseras på låg pris- och löneökningstakt,vilket medför en högre tillväxt, jämfört med , fortsalt låg arbetslöshetoch sjunkande räntor. Högalternativet utgår ifrån en hög pris- ochlöneökningstakt, varav följer sjunkande tillväxt, en allt högre arbetslöshetoch stigande räntor. Prop.1988/89:150 Bilaga 1.2 KPI (årsgenomsnitt) inhemsk (lång) BNP, volym KPI(årsgenomsnitt) irihemsk(lång) BNP, volym Beräkningamaav inkomsterna i långtidsbudgeten gmndar sig på antaganden om utvecklingen avbl. a. lönesumma, priser och privat konsumtion.