prop · GC03150 · 1988-12-31 00:00:00 — Med utgångspunkt från modellkalkyler för den svenskaekonomin 1993, vilka gjorts inom ,diskuteras olika ekonomiskpolitiska problem: löneutvecklingen, den ekonomiskatillväxtens bestämningsfaktorer samt den offentliga sektornsutgiftsutveckling. och en grupp konjunkturexperter har hörts, men berördapersoner bär inte något ansvar för de bedömningar som görs i nationalbudgeien. Ansvarigför den reviderade nationalbudgeien är statssekreteraren . Arbetethar letts av finansrådet , departementsrådet ochdepartementsrådet . 1988/89:150 Bil, 1,1 1 1988/89. 1 Sammanfattning Prop. Bil.1.1 1.1 Utvecklingen1989 och 1990 Densvenska ekonomin kännetecknades av en stark konjunktur och tendenserlill överhettning. På flera områden hämmades tillväxten av ett högtkapacitetsutnytljande och brist på arbetskraft. Tendenserna till överhettninghar fortsatt fortsatta ökningar kan konstateras förpriser, sysselsättning och bytesbalansunderskott. I de föreliggandeprognoserna har beaktats de åtgärder som föreslås för att dämpaöverhettningen i ekonomin. Mot denna bakgrund bedöms BNP-tillväxten uppgåtill drygt 1 1/och till . Världsekonominsutveckling var övervägande positiv. BNP-tillväxten i OECD-ländernauppgick till och i till 3,, vilket för delvar den högsta tillväxten ett enskilt år sedan mitten av 1970-talet.Bedömningen av utvecklingen och ligger i linje med de bedömningarsom gjordes i den preliminära nationalbudgeien . En gradvis dämpningav produktionstillväxten förutses under återstoden av 1989 och . Inflationeni OECD-området bedöms öka till ca 4,, vilket ären högre ökningstakt än och mer än vad som förutsågs . Somen följd av att produktionsutvecklingen förväntas komma in i ett lugnare tempo,väntas arbetslösheten inte fortsätta atl sjunka. Till grund för beräkningarnaligger vidare antaganden om oförändrade valutakurser ochett råoljepris på per fat , se tabell 1:1. Tabell 1:1 Internationella förutsättningar BNP i , % (KPI årsgenomsnitt), % Arbetslöshet i , % Råoljepris, dollar per fat Dollarkurs i kr. Källor: och . Bedömningenav den internationella utvecklingen är behäftad med osäkerheter av främst tvåslag. Den ena osäkerheten sammanhänger med pris-och kostnadsutvecklingen.Tendenser till ett ökat inflationstryck har gjort sig gällande sedan början av1988. Om dessa tendenser håller i sig kan det leda till ytterligare enekonomisk-politisk åtstramning, med risk för en konjunkturnedgång ivärldsekonomin. Ett annat osäkerhetsmoment är de kvarstående externaobalanserna mellan de tre stora länderna , ochFörbundsrepubliken . Svårigheter i anslutning lill finansiering avdessa obalanser kan medföra störningar på de finansiellamarknaderna, vilket kan leda till en konjunkturavmattning i Prop, 1988/89:150 världsekonomin. Timlönernaökade med 7,, vilket innebär att ökningstakten var ca 3 procentenheteröver den i våra viktigaste konkurrentländer. Medan ökningstakten i konkurrentländemaunder har gått ner från till , har den i minskatmed endast . Även konsumentprisökningama ligger på en högrenivå än i omvärlden. ökade konsumentpriserna med , vilket är mer än i våra viktigaste konkurrentländer. Det kan noteras attföretagen har höjt prisema mer på hemmamarknaden än påexportmarknaden. Delarav arbetsmarknaden saknar ännu avtal . Prog-nosema för densvenska ekonomins utveckling baseras därför, liksom i den preliminäranationalbudgeien , på en beräkningsteknisk framskrivning avlöneökningarna . Konsumentprisema beräknas öka med , varvidhänsyn tagits till de åtgärder som föreslås. baseras prognoserna påett antagande att timlönerna stiger , vilket motsvarar löneutvecklingen iomvärlden . Konsumentpriserna beräknas öka under loppetav och mellan årsgenomsnitten 1989 och 1990. BNP-tillväxtenuppgick till , enligt de första beräkningarna frånnationalräkenskaperna, se tabell 1:2. Därmed blev 1988 det sjätte året i följdmed en relativt god ekonomisk utveckling, se diagram 1:1. Mot bakgmnd av bl. a.de åtgärder som föreslås beräknas tillväxten dämpas och tilldrygt 1 1/resp. . -0,6 -2,6 ' Förändring anges i procent av föregående års BNP. Källor: , ochfinansdepartementet. 1988/89:150 Bil. 1980 1982 1984 1986 1988 1990 Källor: , ochfinansdepartementet Denprivata konsumtionen har ökat mer än den disponiblainkomsten. är hushållens sparkvot negativ. 1 Qol skedde emellertiden viss uppbromsning i den privata konsumtionens ökningstakt och sparkvotenslutade all sjunka. Den privata konsumtionen ökade med drygt 2%.Efter avregleringen av kreditmarknaden har hushållen anpassatsig till de ökade lånemöjligheterna och kraftigt ökat inköpen av varaktigavaror. skedde dock en viss dämpning av expansionen, framför alltavseende inköpen av nya bilar. Deåtgärder som föreslås kan förutsättas leda till en fortsatt dämpning av denprivata konsumtionens ökning och en uppgång i hushållssparandet. Ävenhushållens ökande skuldbörda bör bidra lill en lägre ökning av den privatakonsumtionen. Den bedömning som görs innebär att den privata konsumtionenberäknas öka med och med 1/. DenoffentUga konsumtionen har haft en markant lägre ökningstaktän . Den statliga konsumtionen ligger nu på ungefär samma nivåsom 1982.1 år och beräknas dock den statliga konsumtionen öka någotmer än , trots en fortsatt minskning av sysselsättningeninom de statliga myndigheterna. Detta beror på att försvarets inköp fömtsesöka relativt starkt. Den kommunala konsumtionen ökade något mindre 1988 än åretdessförinnan. Detta sammanhängde sannolikt med att sysselsättningen höllstillbaka på gmnd av brist på arbetskraft. och väntas den kommunalakonsumtionen fortsätta att öka med 1,. Bruttoinvesteringarnafortsatte att öka kraftigt. har bruttoinvesteringarna ökatmed med undantag . Den goda lönsamheten ochdet höga kapacitetsutnyttjandet ligger bakom den relativt starkainvesteringsökningen. Även väntas dessa faktorer medföra attinvesteringarna fortsätter att öka relativt kraftigt. De åtgärder som nuföreslås beräknas dock få en viss dämpande effekt. Detta gäller särskiltbyggnadsinvesteringarna. beräknas de totala investeringarna liggakvar på samma nivå som . Industriinvesteringamaökade mindre än vad investeringsenkäten tydde på. i febmari har i stället de investeringsprojekt inom främsttransportmedels- och jäm- och stålvam-industrin som inte kunde genomföras flyttats fram till . Bostads-investeringarnas ökningstakt dämpadesinte så mycket i Qol som fömtsågs i den preliminära nationalbudgeien. Dettasammanhängde med att om-byggnadsinvesteringama inte sjönk så mycket som väntat,trots de ramar som införts för ombyggnadslån. De kommunala myndighetemasinvesteringar ökade relativt kraftigt , vilket till stor delsammanhänger med behovet av följdinvesleringar till de ökadebosiadsinvesteringama. Den privata konsumtionengav 1986 och 1987 stora bidrag till efterfråge-tillväxten, se tabell 1:3.1 fjolavtog dock bidraget från den privata konsumtionen, en utveckling som förväntasfortsätta och . Bruttoinvesteringarna har , medundantag , gett ett bidrag till efterfrågetillväxlen med ca 1procentenhet. Även väntas investeringarna ge ett ungefar lika stortbidrag. Nettoexporten däremot har gett ett negativt bidrag tillefterfrågetillväxlen. Som en följd av de åtgärder som föreslås väntasnettoexportens bidrag bli positivt . 1988/89: Bil. Tabell 1:3 Bidrag till BNP-tillväxten Proceniav föregående års BNP 1985 1986 1987 1988 1989 1990 -0,1 -1,6 -0,1 -0,9 -0,6 -1,2 -0,8 -0,5 2,1 1,1 2,4 2,1 Källor:Statistiska centralbyrån, och . Bytesbalansenuppvisade ett underskott på ca . i Qol, enligt preliminäraberäkningar, se tabeU 1:4. Detta är ca 5 miljarderkr. sämre än vad somförutsågs ijanuari, vilket beror på att tjänste- och transfereringsbalansenblev sämre än tidigare beräknat. förbättradeshandelsbalansen med , vilket sammanhänger med enfortsatt förbättring av det svenska bytesförhållandet. Tjänste- ochtransfereringsbalansen försämrades kraftigt i Qol, med ca . Tabell 1:4 Bytesbalans Prop. 1988/89: 150 Miljarder kr., löpande priser Bil, 1,1 Export av varor Import av varor Korrigeringspost Handelsbalans -1,7 -4,4 -25,9 -1,5 -3,8 -25,4 -6,7 -1,0 -10,3 -29,1 -15,3 -1,0 -11,3 -35,6 -17,0 -1,0 -12,3 -40,9 -17,0 Källor: , ,och . Försämringenav tjänste- och transfereringsbalansen beror i huvudsak på en försämring avijänslebalansen, men även på en ökning av företagens ränteutgifter i sambandmed finansiering av direktinvesteringar utomlands. Marknadstillväxtenför den svenska exportindustrin var mycket kraftig , . Även i årväntas marknadstillväxten vara fortsatt stark, till följd av den kraftigainvesteringskonjunkturen utomlands. Kapacitetsrestriktioner medförde dock attde svenska exportföretagen inte kunde utnyttja hela marknadstillväxten.Även väntas kapacitetsbrist medföra andelsföriuster för exportindustrin. senaste konjunkturbarometern rapporterade knappt hälften av företagenbristande efterfrågan som det främsta hindret för ökad produktion, vilket ärden lägsta siffran . Exporten ökade trots kapacitetsbristenvolymmässigt och väntas öka med . harrelativpriset för svensk export stigit kraftigt ochberäknas fortsätta alt stiga även . Sammantaget uppgick den svenskaexportindustrins förluster av marknadsandelar till och beräknas i årbli . Även beräknas svensk exportindustri få vidkännasandelsförluster. Importenbedöms fortsätta att öka snabbare än exporten . beräknas de efterfrågedämpandeåtgärder som föreslås leda till en dämpning av ökningstakten. Importenskulle därmed volymmässigt öka mindre än exporten.Till följd av de åtgärder som föreslås och att bytesförhållandet förbättrasberäknas handelsbalansens överskott öka kraftigt , med ca 6 miljarder kr.Nästa år väntas handelsbalansen fortsätta att förbättras med ytteriigare ca 6miljarder kr. Tjänste- och transfereringsbalansen väntas fortsätta attförsämras och , till följd av ökade turistutgifter och ökaderäntebetalningar på utlandsskulden. Sammantagetberäknas underskottet i bytesbalansen öka med . ochnästa år ligga kvar på ungefär samma nivå som . Som andel av BNP liggerunderskottet i bytesbalansen därmed klart under de nivåer som gällde i slutetav och , se diagram 1:2. Prop.1988/89:150 Bil. 1970 1974 1978 1982 1986 1990 Källor: , ochfinansdepartementet Det totala finansiella sparandet i ekonomin, somdefinitionsmässigt är lika med bytesbalansen, försämrades dramatiskt underandra hälften av 1970-talei och på 1980-lalet, Dettasammanhängde främst med de försämrade statsfinanserna. har enförbättring skett, i huvudsak till följd av att statens budgetunderskott harförbytts i ett visst överskott. Den offentliga sektorns finansiella sparande uppgick till33 miljarder kr. , se tabell 1:5. Del är en förbättring med ca 40miljarder kr. Som en följd av de nu föreslagna åtgärderna väntasdel offentliga sparandet förbättras med nästan . återgå till fjolårets nivå. Tabell 1:5 Finansiellt sparande Miljarderkr., löpande priser -6,0 24,2 32,6 37,3 32,1 0,2 -14,3 -18,3 -14,4 -11,7 6,4 -16,6 -29,6 -39,9 -37,4 0,6 -6,7 -15,3 -17,0 -17,0 Källor: , ,och . : Exklusive engångsskattenpå försäkringsbolagen 1987. Hushållens sparande har försämrats. I årberäknas denna försämring upphöra, men sparandet är fortfarande negativt. Nästaår väntas hushållen öka sitt sparande ytterligare. Företagensfinansiella sparande försämrades relativt kraftigt , Prop,1988/89:150 främst på grund av ökade investeringar. Också väntas förelagens Bil. 1.1 sparande försämras, lill följd av de relativt kraftigainvesleringsökningar som förutses. Sammantagethar försämringen av den privata sektorns finansiella sparande under senare årvarit större än förbättringen av den offentliga sektorns, vilket kommer tilluttryck i ett ökat bytesbalansunderskott. De nu föreslagna åtgärderna beräknasdock medföra ett oförändrat bytesbalansunderskott . Sysselsättningenökade mycket starkt . Antalet sysselsatta ökade med 62000, vilket är denstörsta uppgången . Det finns få tecken på attefterfrågan på arbetskraft skulle mattas av. Inflödet av lediga platser harvisserligen minskat något , men det liggerfortfarande på en mycket hög nivå. Länsarbetsnämndernas bedömningar i februariav utvecklingen var också över lag positiva. I konjunkturinstitutetskonjunkturbarometer uppgav av industriföretagen brist påyrkesarbetare och av företagen angav brist även på icke yrkesutbildadarbetskraft. Deåtgärder som föreslås väntas leda till en viss dämpning av överhettningenpå arbetsmarknaden. Sysselsättningen väntas trots detta fortsätta att öka medca 45000 personer. Arbetslösheten skulle därmed sjunka något från den låga nivåsom gällde . Merparten av sysselsättningsökningen bedöms ske inom denprivata tjänstesektorn. väntas sysselsätlningstillväxten dämpasytterligare. 1den reviderade nationalbudgeien görs, förutom en mer traditionell prognos förden ekonomiska utvecklingen innevarande år och vissa beräkningar ,också analyser av den ekonomiska utvecklingen . Enutgångspunkt för de senare är en modellkalkyl för den svenska ekonomin 19901993. Modellkalkylen skall ses som en av flera tänkbara utvecklingsvägar försvensk ekonomi. Den baseras på ett antal samband skattade på historiska dataoch analysen sker inom en konsistent ram. Därefter diskuteras några olikaekonomisk-politiska problem bl.a. utifrån känslighetsanalyser avseendelöneutvecklingstakt. Särskilda avsnitt ägnas åt arbetskraftsutbud ochproduktivitet samt åt den offentliga sektorns utgifter. Avsikten med demedelfristiga bedömningarna och analyserna är att ge ett fördjupat underlagför stabiliseringspolitiken, inte att ta upp frågor rörande l.ex.resursanvändningen i olika sektorer. Sådana frågor behandlas i stället ilångtidsutredningarna, som publiceras . Modellkalkyl för 1990-1993 Prop. Beräkningarnaav den ekonomiska utvecklingen för 1990-1993 har gjorts ' ' ' inomramen för en konjunkturmodell, , som utvecklats av konjunkturinstitutel.Modellen innehåller ekonometriskt skattade samband för privat konsumtion,export och import, arbetskraftsefterfrågan och lönebildning. Dessutom görsexogena bedömningar. Tillgrund för bedömningarna ligger en BNP-tillväxt i OECD-området på omkring 2,5%per år 1990-1993. Derta antagande bygger på en förväntad försiktigfinanspolitik i kombination med en viss dämpning av den privataefterfrågetillväxlen. Det är inte meningsfullt atl utarbeta konjunkturprognoseri traditionell mening för den internationella utvecklingen för en så långtidsperiod som . Modellkalkylen baseras därför på ett mer schablonmässigtförlopp med en begränsad försvagning 1990 och 1991 följt av en viss uppgånglill 1993. Pris-och lönebildningen följer historiska beteendesamband. Bakom de lönefunktionersom använts ligger antaganden om den konkurrensutsatta sektorn som löneledandeför övriga sektorer och att lönernas andel av förädlingsvärdet inom dennasektor är en funktion av arbetslösheten. Det finns dock indikationer på attförhållandet mellan löneökningstakt och arbetslöshet ändrats under 1980-taletssenare år. Timlönen har ökat med , trots relativt godBNP-tillväxt och en arbetslöshetsnivå . Vid beräkningen av timlönernai modellkalkylen har hänsyn tagits till denna utveckling med lägretimlöneökningar vid en given arbetslöshetsnivå. På kort sikt påverkar äveninflationen och inkomstskatteförändringar löneökningstakten. Det högakapacitetsutnyttjandet och den låga arbetslösheten i ekonomin leder till attlöneökningarna beräknas bli 1990. Därefter sker en dämpning avlöneökningstakten till 1992 och 1993, som en följd av den inhemskakonjunktur-avmattningen och en successivt stigande arbetslöshet. De avtagandelöneökningarna beräknas medföra all även prisökningarna avtar. BNP-tillväxtenberäknas i modellkalkylen bli 1,i genomsnitt 1990-1993, se tabell1:6. En avmartning fömtses 1990-1991, främst till följd av en försvagning avden inhemska efterfrågan. Därefter förväntas en uppgång 1992 och 1993. Denmåttliga internationella konjunklumppgång som förutses mot slutet av periodenväntas tillsammans med lägre inhemsk inflation och förbättrad konkurrenskraftleda till en ökad export. Arbetslösheten är ändå vid slutet av periodenväsentligt högre . Investeringarnaberäknas öka relativt svagt , framför allt lill följd av den, särskilt , försämrade lönsamheten. Den privata konsumtionen beräknas även den öka relativt måttligt, med i genomsnitt 1,, till följd av en viss ökning av hushållssparandet. beräknas förlo ra marknadsandelar på såväl hemma- som exportmarknaden. Beträffande exporten av bearbetade varor beräknas andelsförlusterna uppgå till 1,1990 och 1991-1993. Handelsbalansen beräknas trots detta förbättras , främst till följd av det förbättrade bytesförhål landet. Underskottet i bytesbalansen väntas dock fortsätta att öka . Tabell 1:6 Försörjningsbalans och vissa Procentuell förändring 1989 1993 Arbetslöshet, nivå % Handelsbalans, miljarder kr. Bytesbalans, miljarder kr. -26,1 -17,8 -31,7 Brutlosparande, %-andel av BNP 1993 'Förändring anges i procent av föregående års BNP. Trotsden relativt måttliga konsumtionsökningen fortsätter BNP-tillväxten att varakonsumtionsledd. En förändring sker dock över tiden så att efterfrågetillväxleni ökad utsträckning härrör från kapitalbildning. Modellkalkylenvisar således bl. a. på negativa effekter för den ekonomiska utvecklingen avfortsatt höga löneökningar. Först efler när den förhållandevissnabba inflationsutvecklingen har medfört ett efter-frågeboilfall och en högrearbetslöshet anpassar sig löner och priser till omvärlden. betydandeproduktionsbortfall har då redan skett som en högrearbetslöshetsnivå har etablerats. Liknande slutsatshar dragits på basis av bedömningar och konsekvensberäkningar i tidigarelångtidsutredningar och s.k. treårskalkyler. Mot denna bakgmnd analyseras tvåfrågor; dels varför den ekonomiska utvecklingen varit så gynnsamtrots höga pris- och kostnadsökningar, dels om svensk ekonomi även framöver kanklara höga pris- och kostnadsökningar och ändå upprätthålla tillväxten ochsysselsättningen. Delfinns flera orsaker till att den svenska ekonomin, trots höga pris- ochkostnadsökningar, har utvecklats relativt gynnsamt . En av deviktigare är all Seriges bytesförhållande mot omvärlden förbättrats kraftigtsedan 1984. Detta sammanhänger med att oljepriserna har fallit, somprisema för den svenska skogsindustrins produkter stigit. Av avgörandebetydelse har också varit atl världskonjunkturen varit starkareoch mer uthållig än vad tidigare bedömningar har pekat Detta har gynnatsvensk export. Sammantaget har dessa faktorer verkat för en bättrebytesbalansutveckling. Denna har emellertid inte inträffat eftersom deninhemska efterfrågan, och då framför allt den privata konsumtionen, ökatmycket kraftigt . DeUa har å andra sidan medfört att tillväxten ochsysselsättningen blivit väsentligt högre än i tidigare gjorda bedömningarbaserade på höga pris- och löneökningar. Deninternationella utvecklingen torde inte komma att gynna på samma sättsom . Till detta kommer att en betydande del av detkostnadsförsprång svenskt näringsliv fick i början av 1980-talel nu harförlorats. Enligt ett scenario förden svenska ekonomins utveckling, där lönerna fortsätter att öka snabbare än iomväriden (jämfört i omväriden) kommer den svenskaekonomin alt stagnera . ökar arbetslösheten till 2,6 %1993. Denna utveckling orsakas främst av ett fall i marknadsandelar för svensktnäringsliv, men också av att en fallande lönsamhet medför attinvesteringsverksamheten avtar. Bytesbalansen försämras till följd avmarknadsandelsföriuster på hemma-och exportmarknaderna. Försämringen ibytesbalansen begränsas emellertid av att investeringarna stagnerar. Omlöneökningstakten i i stället kommer ned i nivå med omväridens visarmodellkalkylen på en fortsatt relativt god ekonomisk utveckling, med engenomsnittlig BNP-tillväxt på och en fortsatt lågarbetslöshet. Även i detta alternativ är bytesbalansens saldo negativt, men detsker en förbättring av bmttosparandet i ekonomin. Kapitalbildningen beräknasöka, vilket lägger en grund för en fortsatt välståndsutveckling, se diagram1:3. 1988/89:150 Bil. Diagram1:3 Bidrag till BNP-tillväxten 1990-1993 Procent avföregående års BNP årlig löneökning Konsumtion ' g Kapitalbildning Efterde stora devalveringarna har den ekonomiska tillväxtenvarit högre än . Den högre tillväxten harkunnat realiseras genom att del totala antalet arbetade timmar har ökat snabbt.Däremot har produktiviteten fortsatt att öka långsamt. Denlångsamma produktivitetsökningen i näringslivet ärett problem som delar med flertalet länder i den industrialiseradevärlden. Olika förklaringar till denna utveckling har förts fram. Några går utpå att fömtsättningarna för en snabb produktivitetsutveckling var särskiltgynnsamma och att senare års ökningslakter därmedär att betrakta som mer normala. Enligtandra förklaringar har industriländemas ekonomier fungerat sämre under senareår. Effekterna av detta blev enligt ytterligare en förklaring märkbara först isamband med de kraftiga prisökningama på olja och råvaror vid mitten av1970-talet. Då föll också kapacitetsutnyttjandet i industriländerna, vilket isig tenderar alt medföra en långsammare produktivitetstillväxt. Produktivitetstillväxtenvarierar mellan de två alternativen med olika löneökningar. När priser ochlöner ökar långsammare finns det fömtsättningar för en snabbareinvesteringsökningstakt, som i sin tur kan förväntas bidra till en högreproduktivitetstillväxt. Även i detta mer gynnsamma alternativ bedöms dockproduktivitetsökningstakten inte bli högre än . Antalet arbetade timmarberäknas i modellkalkylen öka med ca 0,under perioden 19901993.Detta sammanhänger främst med befolkningsförändringar; den del av befolkningensom är i arbetsför ålder ökar. Även antalet arbetade timmar per sysselsatt kanförväntas öka till följd av den planerade skattereformen, men i motsattriktning verkar den förlängda föräldraförsäkringen och ett införande av ensjätte semestervecka. Också antalet arbetadetimmar skiljeir sig åt mellan de olika altemativen. Med lägre pris- ochlöneökningar följer en högre sysselsättning. En högre sysselsättning beräknasäven medföra ett ökat arbetskraftsutbud. Detta innebär att skillnaden iarbetslöshet mellan alternativen inte är så stor som skillnaden isysselsättning. har dengenomsnittliga arbetslösheten varit låg. Det är inte troligt att arbetslöshetenens vid en fortsatt god ekonomisk utveckling kan minska i någon störreutsträckning. För att åstadkomma en snabbare ekonomisk tillväxt än beräknat ialternativet med fyra procents löneökningar krävs därför antingen en högreproduktivitetstillväxt eller ett ökat arbetskraftsutbud. kan en snabbproduktivitetstillväxt och ett ökat arbetskrafts-utbud vara en fömtsättning föratt alternativet löneökningar skall kunna realiseras. Endast om produktviteten och arbetskraften växer är det möjligt att undvika kapacitetsbrisit ochflaskhalsar, som annars kan medföra en högre pris- och löneökningstakt. 1988/89:150 Bil. Också de offentliga utgiftemas tillväxt utgör ett problemi elt medelfristigt perspektiv. De ökade kraftigt och deförsta åren . Ökningen av de offentliga utgifterna under1970-talet bestod till stor del av transfereringar till hushållen och dåframför allt pensionsutbetalningar. De offentliga utgifterna har som andel avBNP sjunkit från 67,1982 rill 61,1988. beräknas de offentliga utgifternasom andel av BNP stiga, även om utgifternas ökning begränsas till vad somföljer av redan gjorda åtaganden och en antagen uppräkning av sådana bidrag somnormall brukar bli föremål för uppräkning, se diagram 1:4. Detta är delvis enföljd av förändringar i eller tillämpning av existerande regelsystem för t. ex.föräldra- och arbetsskadeförsäkringarna. Till derta kommer att den offentligakonsumtionen ökar som andel av BNP. De offentliga utgifterna ökar som andel av BNP även omlöneökningstakten antages komma ner i nivå med omväridens. Skullelöneökningarna fortsätta på dagens höga nivå ökar de offentliga utgifternasBNP-andel ytteriigare, som en följd av den sämre tillväxt och ökandearbetslöshet som då kan förväntas. Sträcks perspektivet ut ytterligare till i början av2000-talet kan utgiftsutvecklingen bli dramatisk.