prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — För atl trygga kollektivtra fiken i glesbygden, sedanstatsbidraget för detta ändamål slopats, utges ett särskilt bidrag om 70 milj. kr. till samt till kommuner- 8 naoch landstingskommunerna i de s.k.skogslänen. Inom ramen för extra Prop. 1988/89:100 skatteutjämningsbidragbeviljas också efter ansökan 25 milj. kr. som stöd Bil. 9 lill kommuner somvidtar förebyggande åtgärder mot jordskred, översvämningar och andranaturolyckor. Skatteuljämningsbidragenför motsvarar en skattesats på /skr. i genomsnitt för landet eller 1 855kr./inv. Den största betydelsen har skatteutjämningssystemets för ,och Norrbottenslän. Skatteuljämningsbidragensutveckling framgår av följandesammanställning. Skatteutjämningsbidrag till den kommunalasektorn åren 1979, 1982 samt 1985 1989 (milj. varav till kommuner landstingkommuner kyrkliga kommuner 7 143 5 765 8 596 6 729 varav särskild kompensation (1982) ' Bidragsnivän hiinger samman dels medneddragningen av grundgarantin med en procentenhet dels med slopandet av denkommunala beskattningen av juridiska personer - Preliminära uppgifter slopades den kommunalabeskattningen av juridiska personer ochkommunerna får en kompensation härför genom ett särskilt statsbidrag. Riksdagenhar senare beslutat reducera kompensationen, för med /inv. ochför med ytteriigare /inv. har regeringen fastställt kompensationen till kommunerna för slopad beskattning avjuridiska personer lill samma beloppsom för , dvs. sammanlagt ca 879 milj. kr. I samband medförenklingar av skallereglerna har garantibeskattningen av fysiskapersoners fasligheter slopats liksom det extra avdraget från inkomst avschablontaxerad fastighet. har beslutat atl kompensera den kommunalasektorn för hela det bestående inkomstbortfallet. harregeringen fastställt kompensationen till kommunerna, landstingen och de kyrkligakommunerna för slopad garantibeskatlning av fysiskapersoners fastigheter, inkl. del extra avdraget från inkomst av schablontaxerad fastighet, till sammanlagt 925 milj. kr. De kommunalekonomiskafrågorna kommer all behandlas Prop. 1988/89:100 i 1989 årskomplelteringsproposilion. 1 bilaga 1 lillbudgetpropositionen Bil. 9 (finansplanen) redovisas vissa utgångspunkterför övervägandena i dessa frågor. Förändringarna inom finansdepartementetsverksamhetsområde i förhållande till motsvarande ulgiflsändamål påstatsbudgeten för /90 framgår av följande sammanställning. m. m. Statlig lokalförsörjning m. m. -1-295,0 837,5' -1-175,2 Bidrag och ersättningar till 21165,7' -812,7 - Med hänsyn till ändringen i uppgiftsfördelningen mellan finans-och civildepartementen överförs anslagen till Pris- konkurrens- och konsumentfrågor. och till Täckning av merkostnader för löner och pensionerm.m. till civildepartementet.Statsbudgetens belopp i denna sammanställning har därför minskats medsammanlagt 2 737,9 milj. kr. Det bör observeras attlönekoslnadsökningarna statliga avtal sammanlagt kom att överstigaden av regeringen fastställda utgiftsramen med I %. Av denna anledningreducerades samtliga lönekostnader med motsvarande belopp i samband medregleringsbrevens utfärdande. En översiktlig redovisning för tillämpningen avutgiftsramen återfinns under rubriken frågor i finansplanen. Underrespektive berört anslag anges hur mycket som ej disponeras. såviti avser frågorna under littera C och punkten D 4; statsrådet såvitt avserövriga delar Anmälan till budgetpropositionen 1989 m. m. 1987/88 Utgift 63411440 1988/89Anslag 61778000 1989/90Förslag 75 190000 1988/89 Beräknad ändring 1989/90 Personal 237 -1-12 Anslag Förvaltningskostnader 61788000' -H13402000 (därav lönekostnader) (48077000) (-Hl 1863000) 61788000 -Hl 3402 000 ' Av anslaget för /89 har . inte ställts tillfinansdepartementets disposition till följd av tillämpandet av en utgiftsram. Med hänvisning tillsammanställningen beräknar jag anslaget för nästa budgetår lill . Genom förordningen (1988:1575) om ändring i departementsförordningen (1982:1177) har arbetsfördelningen mellan civildepartementetoch ändrats så att statens löne-och pensionsfrågor samt pris-, konkurrens- och konsumentfrågor överförtstill . Frånutrikesdepartementet lillfinansdepartementet har förts frågorom konsolidering av utländska skulder'samt om världsbanksgruppen utom vissabiståndspolitiska frågor rörande de fattigaste , s. k. IDA-ländersamt programländer för svenskt bistånd. Dessa förändringar och behovet av en utökad bevakning av de internationellaekonomiska marknaderna, en ökad omfattning av arbetet med den nationella kredit- och värdepappersmarknaden samtarbetet med elt nytt skattesystem har medfört all departementetsorganisation behöver förändras och att ett resurstillskott om totalt tolvtjänster jämfört med tidigare erfordras.Dessutom krävs resurser för att åstadkomma ett nytt budgetsystem. Jag hemställer alt regeringen föreslår att till /90 anvisa ell förslagsanslag på . Ekonomiska attachéer Prop.1988/89:100 1987/88 Utgift 2 890974 1988/89Anslag ' 3030000 1989/90 Förslag 3 196000 Av anslaget /89 har . inte ställts till attachéernas disposition till följd av tillämpandet av en utgiftsram. Frånanslaget bestrids kostnaderna för ekonomiska attachéer. Sådana tjänster finnsinrättade i , och . Medelsbehovet för nästa budgetårberäknar jag lill . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Ekonomiska attachéer /90 anvisa ell förslagsanslag på . 1987/88Utgift 28 797 625 Reservation 3 652 690 1988/89 Anslag 29000000 1989/90Förslag 19000000 Frånanslaget bestrids förutom kostnaderna för kommittéer ävenkostnaderna för de ekonomiska långtidsutredningarna och vissa arbetsgrupper.Jag hemställer all regeringen föreslår all tillUtredningar m. m. för /90 anvisa ell reservationsanslagpå . och exekutionsväsendet Prop. 1988/89: lOO 9 1 Allmänt omskatteförvaltningen och Ett väl fungerande skattesystem är av stor betydelse församhällets verksamhet. Regeringen har gjort en målmedveten satsning isyfte atl förenkla och förbättra skallesystemel. Insatserna gäller såväl dé materiellabeskattningsreglerna som förfarandereglerna. Vidare har organisatoriskaförändringar gjorts för all få en mer ändamålsenlig förvaltning samt för att förbättra centralmyndighetenslednings- och styrningsfunktion.Ytterligare reformer föreslår. Flera stora utredningar arbetar sålunda med atl se över skattesystemet. Deras arbeteberäknas bli avslutat . För såväl detallmänna som enskilda borgenärer är det av vikt alt exekutionsväsendetsnabbt och effektivt kan verkställa fastställda rättsanspråk. En ny organisation förexekutionsväsendet har genomförts som bl. a.syftar till en jämnare fördelning avresurserna och förstärkt ledning och styrning från centralmyndighetenssida. Den totalaanslagsökningen för skatteförvaltningen och exekutionsväsendet uppgår tillca 298 milj. kr. Engångskostnader allmänna fastighetstaxering samt kostnader för utbyte aväldre ADB-terminaler och viss annan ADB-ulruslning utgör en stor del avresurstillskottet. omorganiserades den 1 januari 1987.Länsstyrelsernas skatteavdelningar bröts ut och bildade egna myndigheter, länsskatlemyndigheterna.Den nya organisationen har varit i funktion för all några djupareanalyser skall kunna göras. Redan nu kan dock konstateras all de förbättradelednings- och styrmöjligheter som riksskatteverketfått har inneburit en mera flexibel resursanvändning och gett ökade möjlighetertillfortlöpande rationalisering av verksamheten. Utvecklingen går vidare mol en allt effektivare, mer serviceinriktadoch på det hela taget bättre skatteförvaltning. I stället för de tidigare 81 kronofogdemyndigheterna bildades24 nya kronofogdemyndig heter, en i varje län. har fått i princip sammalednings- och styrmöjligheter inom exekutionsväsendetsom verket sedan någon lid har vad gäller skatteförvaltningen. Den nya organisationen har bl.a.till 13 syfteall möjliggöra ell mer rationellt.utnyttjande av resurserna och under- Prop. 1988/89:100 lätta den omfördelning av resurser mellan olika län sommotiveras av Bil. 9 fördelningen av arbetsunderlagel. Genomriksdagsbeslut (prop. 1986/87:158, l987/88:SkU2, rskr. 1987/88:2) har bestämlsalt de lokala skattemyndigheterna fr.o.m. skall sköta den lokala folkbokföringen. I beslutet förutsättsall de allmänna försäkringskassorna skall integreras i folkbokföringsarbetel påså sätt att de skall kunna medverkavid handläggning av samtliga de ärenden som initieras genom anmälan från enskilda. Prövningen av folkbokfö-ringsfrågorna, registerföringen och ansvaret förregistret skall dock förbehållas folkbokföringsmyndigheterna. (Fi 1988:02) har tillsatts som skall lämna förslag om hurorganisationen närmare skall utformas. redovisar i bilaga till sinanslagsframställning för /90 lokalförsörjningsplaner för olikamyndighetsområden. För skatteförvaltningenoch exekutionsväsendet redovisas ett anlal projekt som bl.a. syftar till samlad lokalisering av myndigheter ellersamlokalisering med andra myndigheter. råder dock storosäkerhet om vilka förändringar i lokalbehovet som kommer attföranledas av den genomfördaomorganisationen av exekutionsväsendet och av folkbokföringens framtidaorganisation. Redovisningen kommer att byggas ul när organisationskommittén för folkbokföringen har hunnit studeralokalkonsekvenserna avomorganisationen mera i detalj. 3 Förenklingar och kommande förändringar avskattesystemet Regeringen har arbetat målmedvetetpå att förenkla och förbättra skattesystemet. Arbetet avser såväl förändringari de materiella reglernasom i de regler som styr förfarandet. Jag kommer i detta avsnitt att gå igenomen del av de förändringar som beslutals eller tidigare och ange vilka effekter dessa fått påskatleförvahning-ens resurser. Jagkommer också att något beröra planerade förändringar. 3.1 Effekter av beslutadeförenklingar gav regeringen i uppdragatt utreda de admi nistrativa effekterna förskatteförvaltningen av vissa ändringar i skalle- 14 Verket redovisade uppdraget i den anslags- Prop.1988/89:100 framställning som avgavs . Följande förenklingar logsupp: Bil. 9 slopad taxering avjuridiska personer, förenklad självdeklaration, ändrade regler omskattetillägg, höjd gräns för deklarationsplikt, slopad marginalskattespärr, slopad sambeskattning av makars B-inkomster,slopade räntetillägg, slopad garantibeskatlning och utbobe-skattning,uppbörd av kvarskalt vid endast elt tillfälle saml utökat ADB-stöd i fastighetstaxeringen.RationaliseringsefTeklerna av de nu nämnda ändringarna har beaktats vid medelstilldelningen för innevarande budgetår. Beträffande flera av ändringarna gälleratl rationaliseringsvinsten kan tas hemsuccessivt . I mitt budgetförslag, som jag strax återkommer lill, har jag beaktat möjligheten att la hem ytterligare rationaliseringsvinster genom atl reducera anslaget förregional och lokal skatteförvaltning med 3 milj. kr. Ett omfattande utredningsarbete pågår i syfte attylleriigare förenkla och förbättra skattesystemet. Jag skall här begränsa mig lillall peka på dels en utredning som har avslutat sitt arbete, dels trepågående utredningar.Skatteförenklingskommittén (B 1982:03) har lagt fram delaljförslag till elt förenklat laxeringsförfarande. Bland de pågående utredningarna tänker jag försl och främst påutredningen om reformerad inkomstbeskattning.Den har enligt sina direktiv tilluppgift att lägga fram förslag om bl. a. lägre marginalskatter, breddadskattebas genom minskade avdragsmöjligheler,en mer enhetlig kapitalbeskattning och förenklingar. En annan utredning har lill uppgift alt se över företagsbeskattningen och även den skall sträva efler lägre skattesatser,bredare skattebas och förenklingar.En tredje utredning ser från liknande utgångspunkter över den indirekta beskattningen. Arbetet i de nu nämndautredningarna beräknas i huvudsak bli avslutat . Av det anfördaframgår att det finns all anledning att räkna med ytteriigare förenklingar.och förbättringar av skattesystemet. Enligt min mening bör såväl detpågående som det avslutade utredningsarbetet kunna resultera igenomgripande förändringar av skattesystemet med angiven inriktning i början av 1990-lalet. 4 Prioritering under /90 Prioriteradeområden i årets budgetförslag är åtgärder för all åstadkomma en fördelning av skatteförvaltningens och exekutionsväsendets resurser som bättre svarar mot den geografiskafördelningen av arbetsunderlagel, förberedelserna årsallmänna fastighetstaxering, ADB-utrust ning och förbättrad skattekontroll av stora förelag m. m. Vad först beträffar resursfördelningen mellan myndigheterna gäller att 15 riksskatteverketnyligen har börjat tillämpa en modell för resursfördel- Prop. 1988/89:100 ningen inom skatteförvaltningen som skallleda till balans mellan Bil. 9 resurstilldelning ocharbelsunderlag. Alt det inom exekutionsväsendet finns allvarliga obalanser i detta hänseende har påvisats bl.a. avkommittén (Fi 1987:02) för genomförande av en ny organisation för exekutionsväsendetm. Som kommittén har framhållit och det har giltighet för både skatteförvaltningen och exekutionsväsendet måste emellertid omfördelningen tillåtas ta i anspråk. Den skulle annars leda lill oacceptabla konsekvenser för personalen i de läneller på de orter där en förhållandevis kraftig neddragning behövergöras. 1 det nya systemetmed uppdelad allmän fastighetstaxering är del småhustaxeringen, som genomförsförsta gången , som kräver de största resurserna. Sikälet tilldetta är atl antalet taxeringsobjekl och ägare är så stort. Detta påverkar bl.a. behovet av utbildiiing för personalen och omfattningen av informationsinsatserna. Jagåterkommer senare lill vilka resurstillskott som behövs på dessa områden /90 för att fastighetstaxeringen skall kunna genomföras. När det gällerADB-utrustning kommer jag att föreslå att.riksskatteverket får ett resurstillskott för att kunnaersätta återstående terminaler och skrivareav äldre typ samt i begränsad omfattning nyanskaffa sådan utrustning. Nyanskaffningsbehovet hänger samman med denstora mängd information som skallbehandlas vid allmänna fastighetstaxering. 1 fråga omskallekontrollen anser jag att den satsning som görs under innevarande budgetårpå förbättrad kontroll av de största företagen bör fortsätta och utökas något.Del resurstillskott som jag kommer att föreslå bör emellertid också kunna användas för insatser närdet gäller särskilt svårkontrolleradeföretagsformer eller typer av transaktioner. Jag vill i detta sammanhang understryka vikten av atlriksskatteverket förbättraruppföljningen av verksamheten. Det gäller alla delområden av verksamheten inomsåväl skatteförvaltningen som exekutionsväsendet och inte minstskattekontrollen. Verket skall senast i anslagsframställningen för budgetåret1990/91 redovisa hur de utökade resurserna på detta område har använts och vilka effekter insatserna enligtverkets mening har haft. 1987/88 Utgift 6115149111988/89 Anslag 608 200000 1989/90Förslag 710693000 Av anslaget för budgetåret1988/89 har I . inte ställts tillriksskatteverkets disposition till följd av tillämpandet av en utgiftsram. är centralförvaltningsmyndighet för frågor om skatter och socialavgifter samt folkbokföring och val i den mån annat inte följer av särskilda föreskrifter. Vidare är verket central förvaltningsmyndighet för frågor om verkställighet enligtutsökningsbalken eller annan författning samt frågor om tillsyn i och lönegaranti vid konkurs, likaledes i den mån annat inte följer av särskildaföreskrifter. Bestämmelser omriksskatteverkets ledning och organisation m. m. finns i 2 kap. förordningen(1988:832) med instruktion för skalleförvaltningen. Prop.1988/89:100Bil. Beräknad ändring 1989/90 Förvaltningskostnader(därav lönekostnader) Expenserför annat än egetbehov 220332000' (153953000) + 2 738000 (-1- 11677000) -I- 11571000 -I- 81777000 ' Av angivet belopp har . inte ställts till disposition till följdav tillämpandet av en utgiftsram. har i anslagsframställningenför 1989/90 redovisat ett treårigt huvudförslag som, jämfört med anslaget förinnevarande budgetår, innebär en minskning /90, enprocent //92. I enlighet medregeringens direktiv till myndigheterna för /90 har någon pris-och löneomräkning inte gjorts. En nedräkning avriksskatteverkets anslag med två proceni motsvarar ca 12,1 milj. kr. Verkelsberäknade huvudförslag för /90 innebär emellertid att anslageträknas ned med 4,7 milj. kr. Verket har i stället föreslagit en nedskärning med14 milj. kr., motsvarande , på anslaget B 5. har ianslagsframställningen i första hand yrkat undanlag från huvudförslaget och iandra hand alt huvudförslaget skall bestämmas bara . Som skäl föratt slippa huvudförslagstillämpning anförs atl skattesystemet kontinuerligt ärföremål för mer eller mindre omfattande förändringar lill vilkaskatteadministrationen successivt måste anpassas. De långsikliga åtgärder somnu vidtas kräver initialt stora investeringar i ell förändringsarbele somkommer atl pågå in på 1990-lalel. Verket konstaterar att besparingar kanåstadkommas på två principiellt skilda sätt, nämligen dels genom ökadproduktivitet och dels genom minskad verksamhet. När del gäller besparingargenom rationalisering framhåller emellertid verket att de åtgärder som kankomma i fråga har del gemensamt all de kräver investeringar, bl.a. i utbyggtADB-stöd. Del andra sättet atl göra besparingar på minskad verksamhet kanpå verkets myndighetsanslag åstadkommas på tre sätt, nämligen genom minskadoffensiv kontrollverksamhet, minskat utvecklingsarbete och minskadgrundutbildning för personalen i den regionala och lokala skatteförvaltningen. Utöver huvudförslaget lämnar riksskatteverketett budgetförslag som 2 1988/89. I.saml Nr 100. innebär enutbyggnad av verksamheten med . För utbygg- Prop. 1988/89:100 nadav ADB-stödet begärs 109,5 milj. kr., varav 24,9 milj. kr. hänför sig Bil. 9till personal- och konsultkostnader förunderhåll och viss utveckling av systemen.För arbetet med förberedelser på ADB-området års allmänna fastighetstaxering begärs 13,8 milj. kr.och för utredningsarbete inför genomförandel av en ny organisation förfolkbokföringen 5,2 milj. kr. Resterande69,9 milj. kr. hänför sig lill anskaffning av ADB-ulruslning och utbildning som föranleds av anskaffningarna.Del gäller ersättningsanskaffningoch viss nyanskaffning av terminaler och skrivare, utbyte av vissa delar av dencentrala datoranläggningen m. m. Delvis är nyanskaffningsbehovet föranlett av allmännafastighetstaxering. För övriga kostnadersom gäller fastighetstaxeringen, såsom utbildning m. m., begärs sammanlagt 21 milj. kr. och för övrigaförberedelser inför genomförandet aven ny organisation för folkbokföringen 2,6 milj. kr. För förstärkning av utbildningen för skatteförvaltningens personalbegärs 8 milj. kr. För viss förstärkning av riksskatteverketspersonalresurser på andra områden än utbildningsområdet, viss övertaligpersonal på beskatlningsavdelningen saml vissa gemensamma funktioner begärssammanlagt 5,1 milj. kr. Förnästa budgetår bör medel för verksamhet beräknas på det sättet atl ett ettårigt huvudförslagtillämpas i fråga om förvaltningskostnader med undantag för den skallerättsliga och den skatteadmini-slrätivahuvudavdelningen saml och . Enligt minaberäkningar innebär en sådan tillämpning av huvudförslaget /90 en minskning av anslaget med 7 milj. kr. efler pris- och löneomräkning. Jag har gjort den bedömningenatt huvudförslaget bör kunna tillämpas på det sätt som jag nu föreslår utan allvarliga konsekvenser inom verkets prioriteradeområden. I syfte bl.a.all åstadkomma en resursfördelning mellan myndigheterna inom den regionala ochlokala skatteförvaltningen liksom inom exekutionsväsendet som bättre motsvarar den geografiska fördelningen av arbetsunderlagelföreslår jag alt den besparing som görs genom tillämpning av huvudförslaget på dessa förvaltningar återförs lill för fördelning mellan länen. För skatteförvaltningensdel har som jag redan nämnt en nymodell för medelsfördelningen börjat tillämpas. 1 fråga om exekutionsväsendetgäller att regeringen uppdragit åt atl utarbeta en plan för hur en utjämningav resurserna skall kunna ske under en tre- till femårsperiod. Beträffande anslagen till vill jag framhålla följande. Pris-och löneomräkningen uppgår till 35,6milj. För ADB-ulveckiingsarbete saml utbildning och information m.m. års allmänna fastighetstaxering harjag beräknat 34,8 milj. kr. När detgäller ADB-verksamheten i övrigt har jag till atl börja med beräknat 10,5 milj. kr. avseende personal somkrävs för underhåll och viss utveckling avbefintliga syslem. Beloppet motsvarar en del, nämligen lönedelen, av de belopp med vilka anslagsramen ifråga om ADB-verksam- het enligtregeringens medgivanden har överskridils . 1988/89:100har vidare beräknat 51,5 milj. kr. för ersäUningsanskaffning av terminaler Bil.9 och skrivare saml för sådan nyanskafiTningav ADB-utrustning som föranleds av1990 års allmänna fastighetstaxering. 1 avvaktan på en närmare analys av den ADB-stralegi som verket har lagtfram i anslutning lill anslagsframställningenför /90 ärjag inte beredd alt la ställning till andra anskaffningsbehov inom ADB-området än desom nu har nämnts. Jag avser att låta en arbetsgrupp ta fram detunderlag som behövs för atl regeringenlängre fram skall kunna ta ställning till ADB-slraiegin. För en förstärkningav grundutbildningen för skatteförvaltningens personal har jag beräknat 3 milj. kr. Riksskatteverketslednings- och styrningsroll inom exekutionsväsendet har förstärkts fr.o.m. den I juli 1988.För de arbetsuppgifter som har tillkommitpå detta område har jag beräknat 1,5,milj. Jag har vidare beräknat 1milj. som tillfälligt resurstillskott på grund av att viss personal sominte flyttat med beskattningsavdelningen lill inte har kunnat placeraspå andra tjänster. Utbildningsinsatsernainför allmänna fastighetstaxering kräver en tillfällig förstärkning avutbildningsadministrationen hos . För detta ändamål har jagberäknat 0,3 milj. kr. Jag är inte beredd att föreslå någotresurstillskott för arbetet med all genomföra en ny organisation för folkbokföringen.Behovet av sådant resurstillskott kan bedömas först när arbetet i den organisationskommittésom tillkallats harframskridit något ytteriigare. Med hänvisning lillvad jag har anfört och i övrigt till sammanställningen beräknar jag anslaget till710693000 kr. Jag har i mitt förslag beaktat alt tjänstebrevsrälten föreslås slopad för fr. o. m.den . Jag har även beaktat konsekvenserna av atlRC-organisationen upplöses fr.o.m. (se vidare Bil 2 Gemensammafrågor, avsnitt 4). Jag hemställer att regeringen föreslår att tillRiksskatteverket för /89 anvisa ett förslagsanslag på710693000 kr. Regional och lokal skatteförvaltning 1987/88 Utgift 1976611000 1988/89 Anslag 2139 829000 1989/90Förslag 2 287 556000 Avanslaget för /89 har . inte ställts till förvaltningens disposition till följd av tillämpandet av en utgiftsram. Den regionala och lokala skatteförvaltningen utgörs av 24 länsskalle- 19 myndigheter och 120 lokala skattemyndigheter. Länsskattemyndighelenär regional förvaltningsmyndighet för frågor om skaller, socialavgifter ochfolkbokföring om inte annal följer av särskilda föreskrifter.Länsskattemyndigheten är under chefsmyndighet för de lokala skallemyndigheternai länet och skall meddela de beslut som behövs i fråga om verksamheten hosdessa myndigheter, om inte detta ankommer påannan. Länsskattemyndighelen skall bistå i arbetet med deallmänna valen. Bestämmelser om länsskatlemyndighetensledning och organisation m.m. finns i 3kap. förordningen (1988:832) med instruktion för skatteförvaltningen. De lokala skattemyndigheterna är lokalaförvaltningsmyndigheter för frågor omskatter och socialavgifter, pensionsgrundande inkomst samt folkbokföring, allt i den mån annat inte följer avsärskilda föreskrifter. Bestämmelser om denlokala skattemyndighetens ledning och organisation m.m. finns i 4 kap. förordningen(1988:832) med instruktion för skatteförvaltningen. Prop.1988/89:100Bil. Beräknad ändring 1989/90 (1873 753000) (därav lönekostnader)Lokalkostnader Engångsutgifler Ersättning från allmännapensionsfonden /89 (-1-116752000) 6 500000 -I- 1000000 2139829000 -1-147727000 'Av angivet belopp har .