prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — Länsarbetsnämnderna strävar efteratt behälla stor handlingsfrihet för att med kort varsel kunna anpassautbildningen efter rådande arbetsmarknadsläge. Denna utveckling räknar man kommer att accelerera och därmed ställaökade krav på flexibilitet. Detta innebär ett ökat ekonomisktrisktagande för AMU-gruppen. För atthantera detta tillämpas olika prissättning för korta resp. långa avtal. En studie har genomförts av Institutetför ekonomisk forskning vid Lundsuniversitet för att finna en gemensam syn och teknik för att kunna periodiseraavvecklingskostnader under mer än ett är inom de fleråriga ekonomiskauppgörelserna med länsarbetsnämnderna. Studien har gett underlag för en överenskommelse med AMS om hurstörre förändringar av omfattningenpå den utbildning som upphandlas av länsarbetsnämnderna skall hanteras prismässigt. Begreppetsjälvkostnad som grund för prissättningtill länsarbetsnämnderna utgår och ersätts med lägsta möjliga pris. Tekniken ställerkrav på att AMU-styrelsen måste kunna avsätta vinstmedel som uppståtttill följd av denna prissättningsteknik. AMU-styrelsen har därför kommit överens medriksrevisionsverket om hur avsättningar av vinstmedel kan göras. Pedagogisktutvecklingsarbete bedrivs kontinuerligt inom . Den tekniskautvecklingen i arbetslivet verkar främja en horisontal linje vidarbetsfördelning, varför bred kompetens ökar i betydelse. Metodutvecklingeninriktar sig därför på bl. a. analyser av utbildningsbehov i företag. Pedagogisktutvecklingsarbete pä central nivå är inriktat på övergripande styrning och mansöker finna former för en decentralisering av produktutvecklingen. AMU-styrelsenhar slutit avtal med AMU-myndigheterna i 13 län om att de som konsultenheter skall ansvara förpedagogisk utveckling inom olika verksamhetsområden. Det gäller fortsatt utveckling av kursplaner ochläromedel samt genomförande av personalutbildning. För att nå breda grupperav anställda mäste metoder och utbildningsmaterial utvecklas som tar tillvaravuxnas erfarenhet av inlärning i arbetet samt för att integreraträning i social kompetens med den direkta yrkesutbildningen. '8; t9M/8'9. 1 samll Nr: l.&ff.- Bilaga12- AMU-styrelsens slutliga resultaträkning för /88 (1000-kr.) Prop.1988/89:100 Bil. - övriga uppdrag Anslag - elevsocial verks. - övertalig pers. enl. regi. brev SUMMA RÖRELSE INTÄKTER - utbildning 2 068960 - utbildning övriga 84 384 - övriga uppdrag 53 342 Anslag - elevsocial verks. 37 747 SUMMA RÖRELSEKOSTNADER 2 244 433 Summa finansiella och extra ordinärakostnader och intäkter AMU-styrelsen hade i uppdrag att till den 1 januari 1988redovisa alternativa metoder för att kunna mäta kapaciteten. AMU-styrelsen har isyfte att få fram praktisktanvändbara metoder att kunna bedöma effektivitet och resursutnyttjande i organisationen uppdragit åt ett konsultföretagatt genomföra en analys av AMU:s verksamhet i dessa avseenden. I uppdragetingår att analysera kostnadseffektiviteten samt bedöma möjligheterna tilleffektivisering och rationalisering. Arbetethar påbörjats under våren 1988.Några definitiva resultat föreligger ännu inte. Arbetet tyder på enrationaliseringspotential för organisationen på av omsättning- Organisationen för arbetsmarknadsutbildning,AMU-gruppen, har presenterat sin andra årsredovisning som /88. Resultaträkningen finns presenterad i det föregående.AMU-gruppen redovisar en vinst på 44,6 milj. kr. Regeringen kommer senare attta ställning till hur AMU-gruppensresultat skall disponeras. I den resultatbudget som presenterats för innevarande budgetår räknar AMU-gruppenmed ett visst överskott.Försäljningen av utbildning till andra än AMS beräknas öka till 7,avden totala omsättningen. För /88 var motsvarande siffra ca4,. Av årsredovisningenframgår också att av AMU:s köpta platser länsarbetsnämnderna har kunnat utnyttja ca86% av den upphandlade kapaciteten. Ambitionen måste i fortsättningen vara attytterligare förbättra utnytt- jandetav den upphandlade kapaciteten. Jag vet att AMU-myndigheterna i /89: 100 samråd med länsarbetsnämnderna arbetar mycket intensivt för attförbätt- Bil. 12 ra detta förhällandeliksom för att möta kravet på flexibilitet i kursutbudet i förhållandefill det rådande arbetsmarknadsläget, framför allt med inriktning motbristyrken. För nästa budgetårbedömer jag att AMU-gmppen genom fortsatta effektiviseringar kan uppnåbesparingar som motsvarar av de fasta kostnaderna för den utbildningsverksamhet som säljs till arbetsmarknadsverket. Jag har tagit hänsyn till dettavid min medelsberäkning under anslaget B 3. Jag vill här nämnaatt AMU-styrelsens kostnader för ADB-utmstning säväl för administrativa ändamål somför utbildning finansieras som myndighetens övriga kostnader och inte under anslaget B 2.Anskaffning av ADB-utrustningunder trettonde huvudtiteln. Jag hemställer att regeringen föreslår att tillAMU-gruppen: Uppdragsverksamhet för /90 anvisa ett förslagsanslag på . AMU-gruppen: Bidragtill vissa driftutgifter 1987/88 Utgift 25 300 000 Reservation O 1988/89Anslag 21 300 000 1989/90 Förslag 16 300 000 Enligt beslut om den nyaAMU-organisationen (prop. 1984/85:59, AU 9,rskr. 101) skall det övergångsvis utgå eU särskilt driftbidrag för attfinansiera vissa angivna kostnader för arbetsmarknadsutbildningen. Driftbidraget förutsätts trappas av underen period . I driftbidragetingår även de medel som skall täcka det underskott som väntas uppstå vidNordkalottens AMU-center till följd av gällande prissättningsprincip för och . AMU-styrelsen begär för /90 ettdriftbidrag på 16,3 milj. kr., varav 10,3 milj. kr. för utvecklingsarbete,personalutbildning och marknadsföring och 6 milj. kr. för underskott vidNordkalottens AMU-center. Driftbidraget skall täcka dels kostnader för sådantutvecklingsarbete, per sonalutbildning och marknadsföring som föranleds av omorganisationen avarbetsmarknadsutbildningen, dels eventuellt underskott vid Nordkalot tens AMU-center. När detgäller utvecklingsarbete, personalutbildning 115 ochmarknadsföring skall bidraget, enligt tidigare beslut av Prop.1988/89:100 (prop. 1985/86: 100 bil. 12, AU11, rskr. 153), minskas med 5 milj. kr. Motbakgrund härav bedömer jag kostnaden för nästa budgetår för dessa ändamål till 10,3 milj. kr. För AMU-centerberäknarjag underskottsbidraget tillsamma belopp som för innevarande budgetår eller 6 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att tillAMU-gruppen: Bidrag tdl vissa driftutgifter för /90 anvisa ettreservationsanslag på . 1987/88 Utgift O Reservation 30 000 000 1988/89 Anslag 15 000 000 1989/90 Förslag 1 000 Anslaget avser under innevarande budgetårlån till investeringar och disponeras avAMU-styrelsen efter särskilt beslut av regeringen. AMU-styrelsen begär för /90 ett oförändratanslag om 15 milj. kr. Detta anslag har avsett lån till AMU-gmppen förfinansiering av sådan utmstning som skrivs av enligt särskild plan somfastställts av AMU-styrelsen. Huvuddelen av den utrustning som AMU-gruppenanskaffar har emellertid finansierats genom avskrivningsmedel och ifrågavarandeanslag har inte utnyttjats. På uppdrag av regeringen har AMU-styrelsen iskrivelse 1988 redovisat en utvärdering av formerna förinvesteringsfinansiering. Styrelsen har därvid föreslagit att ifrågavarande anslag ställs fill AMU- styrelsens förfogande i form av tillskott av statskapitalet i stället för iform av investeringslån i det fall anskaffning av erforderlig utrustning inte kan finansieras genom avskrivningsmedel. Samråd har skett med riksrevi sionsverket. Jag tillstyrkerAMU-styrelsens förslag och föreslår att anslaget görs om enligt förslagetmen att det bör ankomma på regeringen att avgöra när anslaget fårutnyttjas. Mot bakgmnd härav bör anslaget omvandlas till ett förslagsanslag ochföras upp med endast ett formellt belopp på , där regeringen vidbehov kan tillföra statskapitalet ytterligare medel. Jag kommer senare attföreslå regeringen att utgående reservation per 1989 förs bort frän anslaget. Jag hemställer att regeringen föreslår "' att tillAMU-gruppen: Investeringar för /90 anvisa ett förslagsanslag på . 1987/88 Utgift 6 712 000 1988/89 Anslag 7 359 0001989/90 Förslag 8 041 000 Av anslaget för budgetåret1988/89 har . inte ställts fill arbetsdomstolens disposition tillföljd av tillämpandet av en utgiftsram. Arbetsdomstolen tar upp och avgör mälrörande kollektivavtal samt andraarbetstvister enligt särskilda bestämmelser. Domstolen består av tre ordförande, högst fyra vice ordförande samt 16andra ledamöter. Härtill kommer ett antal ersättare i domstolen. 1988/89 Beräknad ändring1989/90 Förvaltningskostnader 6 368 000 (1) + 500 000 (därav lönekostnader) (5 198 000) (1) (+ 301 000) Lokalkostnader 991 000 + 182 000 7 359 000 + 682 000 (1) Av angivet belopp har . inte ställts till arbetsdomstolensdisposition till följd av tillämpningen av en utgiftsram. Antalet avgjorda mål var 316. Första halvåret1988 har 203 mål avgjorts vilket är fler än normalt beroende pä att domstolen fr. o. m.april månad1988 tillfälligt förstärkts med en heltidsanställd vice ordförande. Vid halvårsskiftet1988 var likväl målbalansen 195 mål. Om denna siffra kan reduceras är osäkert dä domstolen medhänsyn till tillgängen pä ledamöter med tidatt tjänstgöra inte kan hålla mer än ett givet antal huvudförhandlingar. För närvarandepågår en översyn av domstolens verksamhet. Bl.a. övervägs alternafivtill gällande regler om vilka mäl som skall prövas av arbetsdomstolen och i vilken ordning detta skallske samt att eventuellt tillföra domstolen en fjärde ordförande. Domstolen begär attanslaget för /90 inte fastställs enligt huvudförslaget dåen tillämpning av detta skulle innebära att medel skulle saknas för bibehållande avpersonalförstärkningen. Totalt begärarbetsdomstolen för nästa budgetår . exkl. pris-och löneomräkning. Rättegångsordningenför arbetstvister m.m. har varit föremål för utredning. (A 1987:07) avlämnade ijuni 1988 sitt betänkande(SOU 1988: 30) Arbetsdomstolen. I betänkandet konstateras bl.a. att den arbetssituationsom arbetsdomstolen har haft måste förbättras. a. att rätten att överklaga avgörandena i de arbetstvister som handläggs av fingsrätterna iförsta instans begränsas och attdomstolen förstärks med en fjärde ordförande. Förslaget, som har remissbehandlats,övervägs i . Medelsbehovetför arbetsdomstolen under nästa budgetår beräknar jag fill . I denna beräkning ingår att domstolen även under nästa budgetår tillfälligt bör förstärkas med en fjärdevice ordförande. Vidare har jag vidmedelsberäkningen tagit hänsyn tillatt myndigheten fr. o. m. budgetåret1989/90 skall betala för utnyttjande av system-S (-f .) samt att tjänstebrevsrätten fr. o. m. den 1 juli 1989avvecklas för arbetsdomstolen (4-99000kr.). Med hänsyn till arbetsbelastningen i domstolen harjag kompenserathuvudförslaget genom neddragning av andra anslag. Prop.1988/89:100 Bil. Jag hemställer att regeringen föreslår att tillArbetsdomstolen för /90 anvisa ett förslagsanslag pä . 1987/88 Utgift 1988/89 Anslag 1989/90 Förslag 912 000 1 493000 1 366 000 Av anslaget /89 har . inte ställts till föriik-ningsmannaexpeditionensdisposition till följd av tillämpandet av en utgiftsram. Statensförlikningsmannaexpedition är central myndighet för det stafiiga förlikningsväsendetoch leds av en styrelse. Expeditionen ansvarar vidare för statistikenöver arbetsinställelser i riket. Expeditionen leds av en administrativ chef Beräknad ändring 1989/90 680 000 (1) (därav lönekostnader) (640 000)(1) (+ 65 000) (1) Av angivet belopp har . inteställts till förlikningsmannaexpeditionens disposition till följd avtillämpningen av en utgiftsram. För egen och för förlikningsmannaorganisationens delförutser förlikningsmannaexpeditionen inga större förändringar uranslagssynpunkt under /90. Förvaltningskostnaderhar reducerats betydligt genom minskning av antalet tjänstervid expeditionen frän femtill tre. Förlikningsmannaexpeditionen föreslår attanslaget minskas med . avser minskade lokalkostnader och . lönemedel under anslagsposten Särskilda medeOvilket utgör av anslaget för /89. Förlikningsmannaexpeditionen är fr. o. m. den 1 oktober1987 samlokaliserad med i . Enligt överenskommelse mellanmyndigheterna debiterar de ej varandra för olika tjänster. Samlokaliseringen har inneburit attförlikningsmannaexpeditionen ej längre har några lokalkostnader. För nästa budgetårberäknarjag medelsbehovet för förlikningsmannaexpeditionen till . Vidmedelsberäkningen harjag tagit hänsyn till att myndigheten fr. o. m. budgetåret1989/90 skall betala avgift med 50000 kr.för utnyttjande av system-S samt att tjänstebrevsrätten avvecklas fr. o. m. (-(- ). Jagräknar inte med att förlikningsmannaexpeditionenbehöver de . för löner under anslagsposten Särskilda medel och ej heller att medel behöveravsättas till lokalkostnader. Entillämpning av huvudförslaget på förlikningsmannaexpeditionen under nästa budgetår skulle innebära en minskningav förvaltningskostnaderna med20000 kr. Genom den kraftiga neddragningen av anslaget fill följd av minskade lönekostnader m. m. harhuvudförslaget redan fillgodo-setts inom anslaget. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Statensförlikningsmannaexpedition för /90 anvisa ett förslagsanslag på 1 366 000kr. förarbetstagares uppfinningar avger utlåtanden i frågor somavser tillämpningen av lagen (1949:345) om rätten till arbetstagares uppfinningar.Nämnden består av ordförande och sex ledamöter. Nämn den har en sekreterare som åtnjuter fast arvode. I övrigt har nämnden inte någonpersonal. Anslaget bör för /90 föras upp medoförändrat . 1988/89:100 Jag-hemställeratt regeringen föreslår Bil. att till uppfinningar för /90 anvisa ett förslagsanslagpå . Bidrag till vissa affärsverksinvesteringar 1987/88 Utgift 1 000 1988/89Anslag 1 000 1989/90 Förslag 1 000 Anslaget harinrättats fr. o. m. /85 (prop. 1983/84:150 bil. 4, AU 24, rskr.385). Frän anslaget skall betalas tidigareläggningsbidrag till affärsverksinvesteringarutanför statsbudgeten. Anslaget disponeras av regeringen. Anslaget har under innevarande budgetär inteutnyttjats. Anslaget bör föras upp med endast ett formellt belopp på . Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att till Bidrag till vissaaffärsverksinvesteringar för /90 anvisa ett förslagsanslag på1000 kr. C 1.Arbetarskyddsstyrelsen och yrkesinspektionen 1988/89:100 Bil. 1987/88 Utgift 1988/89 Anslag 1989/90Förslag 352 220 000(1) 277 120 000 296 022000 (1) Avser såvälarbetarskyddsstyrelsen och yrkesinspektionen som . Av anslaget /89 har . inte ställts fill arbetarskyddsstyrelsensdisposition till följd av tillämpandet av en utgiftsram. Från anslagetbetalas arbetarskyddsstyrelsens och yrkesinspektionens verksamhet.Arbetarskyddsstyrelsen är central myndighet för arbetsmiljö-och arbetstidsfrägorsamt chefsmyndighet för yrkesinspektionen. Yrkesinspektionenutövar tillsyn över efterlevnaden av arbetsmiljö- och arbetstidslagstiftningenoch inom arbetsmiljöområdet, lagstiftningen om kemikaliekontroll. är indelad i 19 distrikt. Se vidareförordningen med instruktionför arbetarskyddsverket (1988: 730). Beräknad ändring 1989/90 Föredraganden 20 535000 277 120 000 + 24 092 000 + 5 190 000 + 18 902 000 Statsmakternas arbetsmiljöpolitik syftar tillatt skapa sunda och säkra arbetsplatser samt goda arbetsförhållanden för denenskilde. Här har tillsynsmyndigheterna den viktiga uppgiften attfillhandahålla regelsystem och tillse attdessa följs. Kraven på myndigheterna minskas inte vid ett budgetläge som förutsätter minskadestatsutgifter. Tvärtom kan det sägas attdet i en knapp ekonomi är särskilt angeläget att minska de mycket höga kostnadersom följer av arbetsskador. måste insatserna för en god arbetsmiljö, enligt styrelsen, vara särationella som möjligt vid knapphet på resurser. Detta ökar kraven pämyndigheternas kompetens. Den fortgåendenedskärningen av de reella anslagen till arbetarskyddsverket i takt med generellabesparingskrav stämmer därför illa överens medstatsmakternas önskemål. Insikten om detta har ocksä tidigare lett till att yrkesinspektionen i stor utsträckning fredatsfrån nedskärningar medan dessa däremot drabbat arbetarskyddsstyrelsenfullt ut. Styrelsens programför den aktuella treårsperioden /90-1991/92 bygger till stor del på behovet av insatser inom sedan längeetablerade. tunga områden,t. ex. arbetsolyckor, kemiska hälsorisker samt fysikaliska Prop. 1988/89: 100 arbetsmiljöfaktorer såsom buller och vibrationer.Samtidigt behövs ökade Bil. 12 insatser inom områden som får allt störrebetydelse inom arbetsmiljöområdet.Det gäller t. ex. biologiska risker till följd av smittspridning och bioteknikutveckling, belastningsergonomi,organisatoriska, sociala och psykologiska frågor samt jämställdhetsfrägor. Denväxande tjänstesektorn, övergängen till alltmer automatiserad produktion och utbyggnadenav hemsjukvården och äldreomsorgen i hemmen är andra exempel på förändringar isamhället som medfört delvis nya arbetsmiljöproblem. Styrelsen ser ingamöjligheter att genomföra detta program på ett tillfredsställande sättvid en nedskärning med fem % på tre är. För yrkesinspektionen skulle det bl.a. innebära att det viktiga arbetet med tillsyn av mindre arbetsställen inte skulle kunna fullföljasi den utsträckning som förutsattes när den kommunala tillsynen överfördes tillarbetarskyddsverket utan att andra viktiga områden blir eftersatta. I detta läge harstyrelsen beslutat att begära ca 9 milj. kr. /90 begär styrelsen därmed ca 277 milj. kr. Behovet av medelutöver detta alternativ kvarstår för budgetåren 1990/91 och 1991/92. Idetta belopp ingår ocksä särskilda medel till arbetsmiljöstatistiken medanledning av det kraftigt ökade antalet anmälningar om arbetssjukdomar. Anslagsframställningentar upp målen för verksamheten och det kvantitativa resursbehovet. Det finns ocksåen viktig kvalitativ aspekt pä tillsynsarbetet,som har diskuterats ingående . Bl.a.har de idéer som framfördes ibetänkandet (Ds A 1985: 1). Samlad fillsyn av arbetsmiljön lett till att man vid styrelsen påyrkesinspektionsdistrikten intensifierat arbetet med att vidareutvecklatillsynsmetoderna. Det behövs, enligtstyrelsen, nu en kraftansträngning för att få ett fullt genomslag för de nyatankarna genom en omfattande och resursintensiv utbildningsinsats som omfattarså gott som samtliga medarbetare. Dessutom måste deras arbetsverktyg förnyas genom tillgäng tillmodern utrustning bl.a. i form av persondatorer. Denna förbättring avkvalitet och effektivitet i tillsynenförutsätter stora engångsinsatser av tre till . Styrelsen begär därför medel fördetta i särskild ordning vid sidan avanslagsframställningen. En skrivelse har tillställts regeringen där styrelsenbegärt 29 milj. kr. för dessa ändamål. Styrelsen ger vissadministrativ service till . Statskontoret har fått i uppdragav regeringen att utreda bl. a. den administrativa funktionen vid institutet. En uppdelning på de tvåmyndigheterna av hela eller delar av den gemensamma centraladministrationen kan innebära en rationaliseringsförlustoch därmed högre kostnader. Medelsberäkningenför denna del av anslaget är därför preliminär. Styrelsen begär för /90utöver huvudförslaget -. - medel fill följande ändamål förneddragning enligt huvudförslaget så att medel för tillsynsverksamheten och desärskilda informationsinsatsernaligger kvar pä innevarande budgetårs nivå. Vidare begär styrelsen . förfortsatt avarbetning av äldre '22 materiali informationssystemet för arbetsskador () och för bearbetning Prop.1988/89:100 av det ökade antalet anmälningar. för /90, varav . avser medelutöver huvudförslaget (. Arbetarskyddsstyrelsenhar i en skrivelse till regeringen hemställt om att 29milj. ställs till styrelsens förfogande. Medlen skall användas för att genomföraen modernisering avtillsynsverksamheten. Arbetet med att förbättra miljön i arbetslivet är ett avregeringens högst prioriterade områden. En väl fungerande tillsynsverksamhet är härvid avstor betydelse. Det pågåendeutvecklingsarbetet inom arbetarskyddsverket syftar tillatt förändra arbetsformerna ochdärigenom förbättra kvaliteten och effektiviteten i tillsynsarbetet. Desamlade resurserna kan därigenom utnyttjas bättre för att övervakaarbetsmiljöarbetet ute pä arbetsplatserna. Ansvaret förarbetsmiljön vilar i första hand på den enskilde arbetsgivaren. Den pågåendeändrade inriktningen av tillsynen, med sikte pä.att ytterligare betonaarbetsgivarnas ansvar för att skapa och upprätthälla en god arbetsmiljö, måste fortsätta. huvudsakligatillsynsmedel är inspektionsbesök. För att upprätthålla besöksverksamheten harinspektionen under en följd av år undantagits från besparingskrav. I ställethar inspektionen tillförts nya resurser isamband med överförandet av den kommunala tillsynen till verket. Enligt min mening ärdet viktigt att varje besök planeras och genomförs sä omsorgsfullt som möjligt.Yrkesinspektionsdistrikten mäste med stöd avsina partssammansatta nämnder se till att besöksverksamheten utformas sä att insatserna koncentreras till dearbetsställen som har många arbetsskador eller på annat sätt bedöms ha dåligaarbetsmiljöförhållanden. En mer målmedveten styrning avinspektionsresurserna borde bl.a. kunna avläsas i ett större antalinspektionsmeddelanden med konkreta krav påförbättringar av arbetsmiljön och i ett ökat inslag av de sanktionsmedel som yrkesinspektionen förforgar över. F. n.resulterar mindre än en Qärdedel avalla inspektionsbesök i ett skriftligt inspektionsmeddelande. Mot bakgrund avskadeutvecklingen är dessa uppgifter oroande. Jag anser därföratt det pågående utvecklingsarbetet bör leda till en omprioritering avyrkesinspektionens insatser både för att öka besöksverksamheten och bättrestyra den till de mest utsatta arbetsplatserna. bör härvidinte bara utnyttja arbetsskadestatistiken () utan ocksä informera sigom sjukskrivning och förtidspensioneringar direkt hos försäkringskassorna. Statskontoret har på regeringens uppdraggenomfört en utredning om den administrativa funktionen vidarbetsmiljöinstitutet och redovisat den na i en rapport (1988:47)administration. enberör institutets samarbete med arbetarskyddsstyrelsen. Jag återkom- Prop.1988/89: 100 mer närmare till rapporten under anslaget C2. Arbetarskyddsstyrelsenhar hemställt om att en resursram läggs fast fram t. o. m. /92 enligt styrelsens förändringsalternafiv. Jag är bl. a. motbakgmnd av den framtida indelningen av verksamheter och myndigheter itreåriga budgetcyklar inte beredd att ta ställning till styrelsens behov av medel annat än fördet kommande budgetåret. Styrelsen har - i likhet med tidigareanslagsframställningar - för att kunnabibehålla ambitionsnivån i tillsynsarbetet hemställt om medel utöverhuvudförslaget. Jag föreslår aUtillsynsverksamheten för /90 tillförs . utöverhuvudförslaget i likhet med vad arbetarskyddsstyrelsen begärt. Denökade medelstilldelningen bör finansieras frän fonden för arbetsmiljöförbäUringar. Antalet anmälda arbetssjukdomar har, somtidigare nämnts, ökat kraf tigt. Detta harmedfört aU resurserna för hanteringen av arbetsskadestatistiken () visat sig vara otillräckliga.Styrelsen har hemställt om att ISA-systemetfär en extra medelstilldelning under /90. Jag föreslär attarbetarskyddsstyrelsen för /90 tillförs . förbearbetning inom stemet. Även dessa ökade kostnader börfinansieras via fonden för arbetsmiljöförbättringar. Det europeiska integrafionsarbetet medförekonomiska konsekvenser för delar av verksamheterna inomarbetsmarknadsdepartementets verksamhetsområde.Arbetarskyddsstyrelsen får ökade kostnader för deltagande i standardiseringsarbetet i anslutning tillEG-direktiven enligt den s. k. nya metoden "The New Approach".Jag föreslår att styrelsen tillförs . för detta arbete. Det torde enligtmin mening som fidigare vara ändamålsenligt att medel frän fonden förarbetsmiljöförbättringar förs till statsbudgetens inkomsttitel Lagstadgade socialavgifter:Inkomster av arbetsgivaravgifter till arbetarskyddsstyrelsensoch yrkesinspektionens verksamhet. Det bör ankomma på regeringen att besluta om denna överföring. Genom dettaförfaringssätt skapas ett motsvarande utrymme på anslaget.