prop · GC0386 · 1988-12-31 00:00:00 — Denersättning för anordnande av inackordering i kommuner för asylsökanden iavvaktan på plats på en sådan sluss bör omfatta ersättning inte bara för denasylsökandens kostnader utan även kostnader för del arbeteflyktingmottagningarna i samband med detta förutsätts utföra. LO,m.fl.,och sociala missionen anser att statens invandrarverk börta över utredningsansvaret när direktavvisning aktualiseras. anser attnågra direklavvisningar i princip inte bör före komma. När del gäller barnfamiljer bör det inte tillåtas alls. FöreningenSveriges polischefer betonar att för att systemet med utred- Prop.1988/89:86 ningsslussar skall fungera måste förfarandet vid direktavvisning effektivi- Bilaga 5 seras. Gränskontrollen är inte lillfredsställande för att nå upp tilldetta. "Polismyndighetenpå gränsorten bör svara för den fullständiga asylulred-ningen om fråga om direktavvisningaktualiseras i samband med inresekontrollen. Det förulsälter emellertid allinvandrarverket engageras i utredningen redan i del inledande stadiet och attverket får hålla en viss jourberedskap." Styrningenav asylsökande till utredningsslussar DO,.svenska kyrkan m.fl., samt riksförbundet personal vidinvandrarbyråerna är tveksamma till de föreslagna tvångsåtgärderna. Eventuellakriterier för vilka asylsökande som skall få vistas i en kommun i stället förpå en sluss skall preciseras myckel noga. "Omslussarna fungerar kommer människor frivilligt all söka sig dit. Att medpoliseskort bli förd till en sluss kan inte öka förtroendet för utredarna på såsätt att den asylsökande blir mer benägen att lita på sin omgivning. Kommunenär positiv till de undanlag i tvånget att resa tifl en sluss som utredarenföreslår och menar alltså all större mått av frihet skall råda." Asylkomtnitténbetonar att barn- och barnfamiljer inte får sältas i förvar eller utsättas förandra tvångsåtgärder. Norrköpingskommun och kommun är positiva till att de asylsökande skall vistas på enutredningssluss för att utredas. Det bör utarbetas mycket klara riktlinjer sombör vara gemensamma för hela riket när det gäller vilka skäl en utlänning kanåberopa för att inte behöva bege sig till en utredningssluss. kommunanser att det vore värdefullt med ett förtydligande av vilka dessa skäl skullekunna vara. Detta skulle nämligen enligt kommunen minska risken för olikabedömningsgrunder. Kommunförbundetanser att undantag från principen om hänvisning till ulredningssluss börvara sårestriktiv som förutsatts. Rödakorset framför följande när det gäller undantagskrilerierna för vistelse påutredningssluss: "Undantagskriteriernabör preciseras och omfatta nära anhörig och medicinska och humanitära skäl.Lämpligt att slussarna delas i geografiska upptagningsområden för all förenklahänvisning av asylsökande m.m. Viktigt att de asylsökande kommer i närhet avanhöriga och vänner." Kommunernai , , och anser att det är polismyndigheten som bör avgöra att en asylsökande skall inställa sig på en ulredningssluss för asylulredning. Prövningen av undanlag från princi pen om hänvisning till utredningssluss bör göras i samråd med respektive kommun enligt Göteborg.s-, Malmö- samt kommun samt . RPS betonar att poliseninte kan avgöra om en asylsökande slipper Prop. 1988/89:86 vistas på ensluss. Denna bedömning bör ankomma på den sociala myndig- Bilaga 5 heten.Polisen kan enligt RPS vid behov hjälpa till med handräckning. Stockholmskommun ser positivt på förslaget alt föra över ansvaret för utredning avasylsökandes anknytning samt organisationen av busstrans-porler lillförläggningar på statliga myndigheter. har detta ansvar åvilatkommunen. Socialstyrelsenframför all det är viktigt att utredningsarbetet planeras noggrannl. Styrelsendelar inte utredningens uppfattning all direklinresta asylsökande "somhänvisats till en ulredningssluss och inställt sig där torde som regel intekunna höras direkt vid ankomsten eftersom förhöret måste planeras och tolkfinnas till hands." Styrelsenanser i stället att kravet måste vara all förhöret har planerats i förväg förden asylsökande som vistas på annan ort och skall åka till utredningssluss förförhör. Styrelsen delar inte heller utredningens uppfattning alt möjligheternatill förvarslagande skall vidgas till att omfatta även de som "inteföljer en anmaning att inställa sig på en utredningssluss för asylförhör". Ansvarför asylutredningarna vid utredningsslussarna Samtligaremissinstanser utom RPS och /SR är positiva till att invandrarverket taröver ansvaret för asylutredningarna. RPS och /SR anser däremot attutredningsansvaret bör ligga kvar hos polisen. Asylkomtnitténanser att utredningsansvaret och beslutanderätten skall läggas på en civilnämnd som tillsammans med invandrarverkels tjänstemän utgör en s k tvärfackliggrupp. Även riksförbundet för personal vid invandrarbyråer och anser all någon form av asylnämnd börinrättas. föreslår vidare all det skalllagstiftas om att frågan om uppehållstillstånd avgörs i neutrala, politiskttillsalla nämnder med lekmän och jurister. Då säkras enligt organisationendemokratisk insyn och då blir de utredande och beslutande instanserna klartåtskilda. RPSinstämmer i utredningens förslag all beslut i klara bifallsärenden bör kunnafattas snabbt. RPS anser vidare att tidsbegränsat uppehållstillstånd bör kunnautfärdas för passlösa. DOanser att det är viktigt för alt rationalisera handläggningen av asylärenden att frågeformuläret ses över. DO framför vidare all barnens situation måste beaktas mycket mer. F tillstyrkerförslaget att koncentrera asylutredningarna till utred- Prop. 1988/89:86 ningsslussar.RRV instämrher vidare i utredningens bedömning att en Bilaga 5 tidigsortering för att klassificera de olika ärendena är viktigt. Advokatsamfundetifrågasätter öm det inte vore effektivt att sätta en tidsgräns inom vilken ett lillståndsärendeskall vara avgjort vid äventyr att utlänningen annars erhåller sökt tillståndom det ej beror på utlänningen att ärendet fördröjs. X4CO/ST? "Verksamhetenvid utredningsslussarna bör renodlas tifl att enbart ta fram ett så brabeslutsunderlag som möjligt. Polisen bör få starkt förbättrade fömtsättningaratt ställa rätt frågor vid förhören, samt tillståndshandläggare bör fåmöjlighet att vid behov ställa kompletterande frågor. Verksamheten måste flytajämt och balanser får aldrig byggas upp. Del är därför mycket viktigt atttillståndshandläggare inte splittras meflan de utredande uppgifterna och t exbeslutsfattande i ärenden, där balanser kan byggas upp vid slussarna.Arbetssättet hos handläggarna bör ändras så att det blir mer flexibelt. Ett mergmppinriktat arbetssätt förordas, så att bortovaro av en viss handläggare intepåverkar handläggningstiderna." Riksförbundetför personal vid invandrarbyråer anser att alla barn bör utredas av kompetentpersonal. Utgångspunkten för planeringen och insatserna skall vara alt såmånga asylsökande som möjligt får stanna i .. Verksamheteni övrigt vid utredningsslussarna Invandrarverketanser att del är möjligt att genomföra den inledande hälsoundersökningen påslussen utan att vistelsetiderna förlängs. Landstingsförbundetbetonar att det är viktigt för barnen att ha tillgång till den barnpsykiatriskasakunskap, som finns inom landstingens ordinarie versamhet. Även för vuxnaerfordras psykiatriska stödresurser. Kostnaderna bör, enligtlandstingsförbundet, bestridas av statsmedel. Även kommun anser att detär viktigt att slussarna utformas på ett sådant sätt all socialt och medicinsktstöd kommer att vara fullgott . Det är viktigt altfamiljer med barn saml ensamstående barn får extra stöd. för barn-och ungdomspsykiatri anför alt samarbete bör ordnas lokaltmed samhällets offentliga och frivifliga resurser, t ex med psykiatriska,barnpsykiatriska (PBU/BPU) och barnmedicinska mottagningar och socialtjänstensom naturliga konsultpartners, och så att inte bara de juridiska ombuden ulanockså Röda Korset och andra frivilliga får möjlighet att besöka och på olikasätt bistå de asylsökande och deras familjer på utredningsslussarna. Socialstyrelsenhänvisar till sin utredning .Styrelsen anför vidare: "Viinstämmer i utredningens uppfattning att frågor regelmässigt bör ställas om barnenssituation. Asylsökanden skall ges möjlighet till socialt 321 21 1988/89. och psykologiskt stöd avpersonalen på . Personalen bör därför ha Prop. 1988/89:86 kunskaperom bl a barns behov och människor i kris och personalen bör få Bilaga 5handledning. Slussarna bör samarbeta med kommuner och.landsting och genomtjänsteköp tillgodose behovet av expertis och specialistkompetens. Styrelsenanser att sjukvårdspersonal på bör ha sin organisatoriska hemvist inomden reguljära sjukvården." Behovetav utredningsresurser vid och utanför slussarna Föreningen , /SR och Lö betonar viktenav att tillräckligt med resurser tiflförs så att de önskade handläggningstidemakan håflas. Snabbutflyttning från utredningssluss till annan förläggning Invandrarverketbetonar att en fömtsättning för snabba utflyttningar är att de asylsökandeflyttas gruppvis. Fortsattinkvartering på förläggning i väntan på beslut ,invandrarverket, RRV, LO, Röda korset, , kommun tillstyrker utredningens förslag all flyktingar med tillståndprioriteras vid utflyttning i kommun. RRV konstaterar vidare alt delta dessutomger en ansvarsfödel-ning mellan stat och kommun så att staten tar hand omasylsökande och kommunema om flyktingar. Eventuella beredskapsförläggningar förflyktingar som inte kan ges placering bör, enligt RRV skei regi. anser att det är viktigt att invandrarverketser lill alt del finns tillräckligt med förläggningsplatser så att allaasylsökande kan vistas där. saml och Hässleholmskommuner anser att det bör klargöras om de asylsökande som bor i kommunernakommer alt omfattas av det kommunala flyktingmottagandel. Asylkommitténär däremot starkt kritisk till att samla flyktingar i stora förläggningar utananser att även asylsökande skall få bo i en kommun. ,m.fl och sociala missionen anser att barnfamiljerna börsärbehandlas och i möjligaste mån placeras ul i kommuner direkt. Invandrarverkettillstyrker utredningens förslag och upplyser om att verket kommer att skärpasin praxis beträffande förläggningsvistelse fr om maj månad. FöreningenSveriges polischefer anser att det bör finnas styrmedel när det gäller placeringen vid övriga förläggningar liknande som föreslagits vad gäller överföringen till slussar. Förläggningar för asylsökande bör ej läggas nära ulredningsslussar för att säkerställa en störningsfri utrednings lakt. Förläggningarna bör ej vara för stora. Del kan ge ordnings och säkerhetsproblem. Hässleholmskommun anför följande: Prop. "Kommunensaknar en diksussion om vad som händer om två veckors tiden på inte gårall genomföra. Kommer den asylsökande all få stanna på förläggningarna?Flyttas de asylsökande ändå ut innan de fåll tillstånd om det dröjer med ettbeslut i deras ärende?" Fleraremissinstanser betonar vikten av ett positivt innehåll i förläggningsverksamhelen.LO anser att det är viktigt att skapa en aktivare tillvaro för de asylsökande,t ex genom studier och andra former av meningsfull sysselsättning. Vissauppgifter inom förläggningens verksamhet bör, enligt LO, kunna skötas av deasylsökande själva. Räddabarnen vill all förläggningsverksamheten utvärderas saml att särskilda föriäggningarinrättas för barnfamiljer. Även kommun anser att del skulle vara positivtall placera barnfamiljer och ensamslående barn på speciella förläggningar.Dessa får då specialkompetens när det gäller bemötandet och mottagandet avdessa grupper. En väl anpassad skolgång bör genomföras för barnen. Göteborgskommun framför att det är angelägel att utredningens intentioner om enkvalitativt god förläggningsvistelse genomförs och att tillräckliga resurseravsätts för detta. Speciellt angeläget är det enligt Götebors kommun alluppmärksamma barnens situation inte enbart materiellt utan också ur psykosocialsynvinkel. Invandrarverketdäremot anser att man bör undvika specialindelning av förläggningarna.Riksdagen skall ej detaljstyra förläggningsstrukturen. m. fl. samt sociala missionen anser att folkrörelserna har en viktiguppgift på förläggningarna. Sociala missionen betonar: "Detär myckel viktigt att utlänningarna bereds möjlighet att della i respektiveförläggningsorts idrotts- och kulturliv. Myckel viktigt är att man även larhänsyn lill utlänningarnas behov av religiös verksamhet. I den mån del finnsbarn och ungdom måste särskilda insatser göras för all stimulera dem och hjälpadem i deras krisupplrvelser. Särskilda ekonomiska resurser bör ställas tillförfogande för de organisationer som engagerar sig i arbetet påförläggningarna." Hässleholmskommun framför följande: "Enfördjupad diskussion behövs om vilket samarbete stal och kommun skall ha vad gäller förläggningar. Skol- och frilidsfrågor, hälso- och sjuk vård och mycket annat måste regleras på ell helt annat sätt än . Av stor betydelse är också kommunens möjlighet att påverka standarden på flyktingförläggningen. Vissa minimikrav på hur en förläggning skall skötas bör upprättas. Kommunen vill framhålla att det är mycket viktigt att människor inte flyttas omkring från den ena förläggningen till den andra. Kommunen är positiv till förslaget att människor skall bo kort lid på förläggning.Kommunen menar också att även asylsökande som får vänta på beslut skall bo i en kommun. Slutligen anser kommunen att barnen inte behandlats tillräckligt i utredningen. Kommunen är positiv tifl 323 förslaget alt barn skaflutredas om behov föreligger. Barnexpertis av olika Prop. 1988/89:86kategorier bör finnas vid varje förläggning och utbildningsinsatser göras Bilaga 5 för att utbilda även sjukhusens barnpsykologer, lärare mfl för att påett bättre sätt möta dessa barns behov." Ävensocialstyrelsen anser att det är viktigt med samarbete mellan förläggningarnaoch kommunerna och landstingen. Angeläget att de som vistas på föriäggningamafår tillgång till det utbud av meningsfulla verksamheter som finns i samhälletsamtidigt som det finns uppenbara behov av bl a socialt, psykologiskt ochmedicinskt stöd. Riksförbundetför personal vid invandrarbyråer anser att program bör inrättas påförläggningarna för att inte barasysselsätta barnen utan också vid behov rehabilitera dem. även om de sedanutvisas har det betydelse hur de behandlats i . Invandrarverkethar här framfört att behoven av disponibel kapacitet för avlastning bör vägasin. Det rör sig om av det totala antalet personer som föriäggningen ärdisponerad för. Någraav de övriga synpunkterna som remissinstanserna för fram är ett behov av ökadtolk- och översättarservice samt ett behov av underlag i form av bättrestatistik och planeringunderlag från invandrarverket. AMSanser att en snabbare handläggning av asylärenden och en lösning avbostadsfrågan ger bättre tillgång till arbetskraft. Invandrarverketpåpekar att utredningen inte har tagit upp tolkens centrala roll när detgäller att få fram en komplett och riktig gmndutredning. DOanser att bör ha statistik på följande områden: antalet asylsökare, direktavvisadeper nationalitet och avvisningsland, övriga asylsökare med fördelning på avslagsaml verkställda och icke verkställda utvisningsbeslut, liksom givnauppehållstillstånd. Allt fördelat efter nationalitet, etnisk gmppering, ålder,kön, familjestatus, gmnd för uppehållstillstånd samt land tifl vilket evverkställighet ägt mm. Statistik bör även vara uppdelad på etniska minoriteter. 7?7?Fframför att bidragssystemet bör göras enhetligt. Samtliga flyktingar, ävensådana som fortfarande vistas i förläggning, bör få sitt uppehälle enligtsocialtjänstlagen. Kommunerna kan sedan återsöka bidraget. Bidragsrutinernaför utbetalning till kommunerna bör göras smidigare och snabbare . /SRpåpekar att det är nödvändigt att bygga upp en tolk- och översättningsservice i anslutning tifl slussorterna, som betjänar både poli- ser,lillståndshandläggare och biträden. Annars kommer språksvårigheter och översättningsproblem av åberopade handlingar att omöjliggöra en 324 Ett joursystem behöver införas för Prop. 1988/89:86 biträden så att de kan medverka i direktavvisningsärenden. m.fl menar att kraftfulla åtgärder behövs för att öka det kommunalamottagandet. "Såväli fråga om skolgång för barn och ungdom som svenskundervisning för vuxnaföreligger en rätt till utbildning för den enskilde och en däremot svarandeskyldighet för kommunen att tillse att berörda individer får åtnjutautbildning. Dessa förhållanden måste således beaktas i det fortsattalagstiftningsarbetet med anledning av betänkandet." Bostadsstyrelsenföreslår en tillfällig statlig hyresförlustgaranti för lägenheter somtillkommit på grund av flyktingars bostadsbehov. Styrelsen föreslår vidare ettproduktiohkstöd till nybyggda lägenheter i vissa kommuner med en omfattandebostadsbrist även utanför de tre stotstadssområdena. Slutligen föreslårstyrelsen att regeringen inrättar en delegation knuten tillbostadsdepartementet med uppgift att stimulera och stödja kommunernasmottagande av flyktingar bl a vad avser bostäder samt stödja kommunernasarbeta att motverka en negativ segregation. Kommunförbundetanser att förslaget om att ordna tillfälliga kommunala inkvarteringar är erigodtagbar lösning endast i undantagsfall när mer permanenta bostadslösningar ärnära förestående. Landstingsförbundetanser att det är nödvändigt att landstingen får information ominvandrarverkets planer på att öppna respektive lägga ned förläggningar så attsjukvården ges fömtsättningar att planera sin verksamhet. Landstingen bör påsamma sätt som kommunerna kunna anordna utbildning för sin personal medstatliga medel. Föreslår att det anslag som statens invandrarverk disponerarför särskilda bidrag till landsting åtminstone fördubblas. Södertäljekommun anser att det behövs vägledande uttalanden om kommunen kan fördelalägenheter till flyktingar som anvisats plats i kommunen med förtur och utanden individuella prövning som annars sker. Norrköpingskommun framför att en viktig förutsättning för aktiva arbetsmarknadsinsatser iflyktingmottagandet är att kommunen erhåller tillräckligt antal undervisningstimmarför svenskundervisning, Grund-SFI. Kommunen vill också betona de problem somfinns med bristen på bostäder. Riksförbundetför personal vid invandrarbyråer upplever att skolan är ganska handfallen närdet gäller arbetet med krigsskadade barn. Här finns ett stort utbildningsbehov.När de gäller svårigheterna att få fram kom-munplalser anser riksförbundet atten undersökning av dessa svårigheter behöver göras. En djupare analys av dessaproblem saknas. saknar en belysning av tolkfrågan. kommun vill ha ettavsnitt med om invandrarverkets service till Prop. 1988/89:86 kommunerna i fråga om prognoser och annat planeringsunderlag. Tidsåtgångenhos de offentliga biträdena Advokatsamfundetanser alt biträdets arbete måste få la den tid som behövs och anser därför attnågon tidsbegränsing inte kan göras. Övriga remissinstanser anser däremot attdet är angeläget att tidsåtgången minskar och att tiderna hålls. Besvärsnämndenför rättshjälpen pekar på att utredaren inte nämnt vilka följder det får ombiträdena inte håller tiden. Nämnden hänvisar till ett regeringsrättsfall somlyder på att det inte går att tidsbegränsa ett förordnande generellt. Det ärdet enskilda ärendet som avgör hur som behövs. En förbättradkommunikation mellan biträdel och klienten kommer enligt nämnden att medföraatt ärendet handläggs snabbare. Rättshjälpsnämndeni saknar, bortsett från vad utredningen föreslagit om ökadeutbildningsinsatser, konkreta förslag om hur lidsåtgången skall kunnabegränsas hos de offentliga biträdena. Detta bör, enligt rätthjälpsnämnden,kunna belysas i det fortsatta lagstiftningsarbetet. Nämnden ställer sig tveksamtill om det går att hålla tidsgränsen . Möjligheterna borde öka ombiträdet får utredningen med förordnandet. Bättre beslutsmotiveringarökar också möjligheterna. Åtgärderför att öka tillgången på offentliga biträden Samtliga,utom rättshjälpsnämnden i , understryker viklen av ökadeutbildningsinsatser. DO bedömer att utbildning är viktigt. Framför allt anserDO att den formen av gemensam utbildning, där förståelseklyftorna överbryggas,är viktig. DO anser emellerilid inte att det är utebliven utbildning somförklarar bristen på biträden. Han anser att bristen snarare har framkallats p.g. a. att biträdena inte får "yrkesmässigt gensvar". Flertaletremissinstanser anser att de ekonomiska villkoren är viktiga. Besvärsnämndentar särskilt upp den orimligt långa tid det kan ta innan biträdena får ut sinersättning. som DV avstyrker att biträdena iutlänningsärendena skall få högre ersättning än vad som utgår till biträden iövrigt enligt rättshjälpslagen. Åtgärderför att minska liggtiderna Invandrarverketpekar på pågående arbete med all rationalisera ärendehanteringen och öka beslutskapacileten.Invandrarverket betonar vikten av arbetstillfredsställelse och trivsel för attbl. a. motverka "utbrändhet". Detta får inte glömmas bort i omorganisationsarbetel,anser invandrarverket, 7v7?Kanser att invandrarverkets ledning måste ges resurser för fortlöpandeuppföljning och kontroll. Polismyndigheteni lar upp frågan om förvarsfall, som vän tas öka. Detta kräver snabba beslut från invandrarverket. ten föreslår därför att ensärskild direktavvisningsgrupp skall finnas hos Prop. 1988/89:86invandrarverket: En sådan grupp skulle,enligt polismyndigheten, medföra Bilaga 5 bättre praxis och likformiga beslut samt ge enklare och snabbarekontakter mellan polisen och invandrarverket. /SR förordar ett gmppinriktatarbetssätt vid handläggningen av lillståndsärenden. Arbetsuppgifterna behövercirkulera för att möjliggöra ökad flexibilitet. SvenskaKyrkan m.fl. och vill att utlandsmyndigheternas allmänna rapporterskall delges även ombuden och frivilligorganisalioner-na. Invandrarverketunderstryker vad utredningen säger om möjligheterna att tillfälligt förstärkavissa ambassader med personal från verket och . Vissambassadpersonal borde få tillfälle att "prya" hos invandrarverket.Utlandsmyndigheternas medverkan är oerhört viktigt; i Växjöanser att polispersonal bör få samma möjligheter till tjänstgöring ochutbildning vid utlandsmyndighet som personal från invandrarverket ochregeringskansliet. Polismyndigheteni anser att även polispersonalen bör få del av information frånambassaderna. Den kan kanaliseras via RPS. Ambassadernaanser att de utredningar de får i uppdrag att göra ofta är relativtlättarbetade. Det är mest en resurs och: prioriteringsfråga om rapporterna integörs . Ambassadeni visar på några praktiska lösningar samordning med kurirposltider,möjligheterna att utnyttja krypterat telex samt mera allmängiltiga ambässadrapportersom skufle kunna utgöra basmaterial för flera asylärenden rörande visst land.Slutligen tar ambassaden upp vikten av samverkan mellan svenska myndigheter ochutlandsmyndigheterna. Man bör utnyttja de möjligheter som ges att tjänstgöratillfälligt hos varandra. Ambassadeni peklar på UD i som kunskapskälla. DOpåpekar alt remisserna till utlandsmyndigheterna skall vara fullständiga ochäven omfatta biträdets kompletteringar. Vidare anser DO att tjänstemännen istörre utsträckning måste beakta information via vederhäftig journalistik och.sådantsom kommer från internationella människo-rätlsorganisalioner. RPS,polismyndigheten i , m.fl. och anser attunderrättelse skall ske även till den asylsökande. Invandrarverketinstämmer med utredningen i att beslut bör delges av personal fråninvandrarverket vid den förläggning som den asylsökande vistas. Polismyndigheteni anser att svårigheterna med.delgivning av avlägsnandebeslut inte beror på polisens rutiner utan på att utlänningen undandrar sig delgivning; En sådan taktikunderlättas, enligt polismyndig- 327 heten, av den gmndlagstadgadeoffentlighetsprincipen ifråga om myndig- Prop. 1988/89:86 heternas beslut.Polismyndigheten anser inte att de svårigheter som utre- Bilaga 5 dårenangivit undanröjs genom att förläggningspersonalen delger beslutet omavlägsnande. Polismyndigheteni avstyrker utredningens förslag när det gäller frågan om när enasylsökande skall anses delgiven utvisningsbeslutet.