prop · GC0388 · 1988-12-31 00:00:00 — Kravet på bevakning innebär i prakti ken ofta endast att arvingarna kan spekulera i att testamentstagaren av 12 någon anledning missar denformaliteten och därmed förlorar sin rätt Gft Prop. 1988/89:88förhållandena i det tidigare nämnda rättsfallet NJA 1961 s. 183). Desyften som bevakningen i övrigt har sagts fylla väger enligt min mening numerainte särskilt tungt. Vadsärskilt gäller argumentet att bevakningsinstitulel kan bidra till en rikligbeskattning kan nämnas att testamenten som bifogas bouppteckningen beaktas vidskattläggningen oavsett om de bevakas efler ej. Har efter det att beslut omarvsskatt meddelats kännedom erhållits om ett fömt inte känt testamente, skall efterbeskattningske. Bevakas ett sådant testamente, skall tingsrätten självmant göra en efterbeskattning.Om bevakning inte sker, skall den skattskyldige i stället inge en deklaration tifltingsrätten. Eflerbeskattningen sker i så fall på gmndval av deklarationen (32§ a, 45 § C och 51 § första stycket lagen 1941:416 om arvsskatt och gåvoskatt,se även 63 § samma lag). Dessutom finns det enligt 20 kap. 10 § enskyldighet att upprätta tifläggsbouppteckning, om det efter bouppteckningensförrättande yppas felaktigheter i denna. Om bevakningsinstitutet upphävs,skulle det för arvsskallelagsliflningens del endast betyda att efterbeskattningi stället fick ske efter deklaration eller på gmndval av tilläggsbouppteckning. Medhänsyn till vad jag nu har anfört förordar jag att bestämmelserna om bevakningav testamente upphävs. De gällande reglerna om delgivning och avtestamente bör däremot behållas i sin nuvarande utformning. Vidde nordiska departementsöverläggningar som har nämnts i avsnitt 1 harframkommit att man i är inställd på att genomföra en reform med sammainnebörd. Ärendenom bevakning av testamenten sysselsätter såväl domstolsbiträden som juristervid tingsrätterna. Vid flertalet tingsrätter är dock resursåtgången blygsam.Vid , som torde ha flest ärenden av detta slag, uppgår den halvårsarbetskraft (domslolsbiträde). Dämlöver kommer arbetet med all taemot och redovisa ansökningsavgifter och för att granska protokollet överbevakningen. Genomatt avskaffa bevakningsinstitulel kommer afltså vissa resurser att frigöras viddomstolarna. Kostnadsbesparingen torde emellertid bli marginell, särskilt som kostnademaför domstolamas arbete med bevakning av testamenten i princip torde täckas avde avgifter som tas ut i bevakningsärendena. Denföreslagna lagändringen bör träda i kraft . Vidny arvsrättslig lagstiftning bmkar som övergångsreglering normalt föreskrivas att äldre bestämmelser skall tiflämpas, om arvlåtaren har avli dit före lagens ikraftträdande. En sådan övergångsbestämmelse är emeller tid inte lämplig i detta sammanhang. Bevakningsfristen i gällande lag 13 räknas från den tidpunktdå testamentstagaren får kännedom om leslalors Prop. död och del förordnandesom har gjorts till hans förmån. Om inte de äldre bestämmelsernastillämpningsområde inskränks ytterligare, skulle följden kunna bli att testamentenbehövde bevakas under lång lid efter lagens Jagförordar därför alt äldre bestämmelser skall tillämpas bara om en testamentstagareredan vid ikraftträdandet har förlorat sin rätt på gmnd av bristande bevakning.1 de fall då bevakningsfristen löper vid ikraftträdandet eller ännu inte harbörjat löpa på grund av att testamentstagaren inte har fått kännedom omdödsfallet eller testamentet behöver därmed bevakning inte ske för att testamentstagarenskall vara bevarad vid sin rätt. Enkonsekvens av denna lösning blir att de nya reglerna inte behöver blitillämpliga på samtliga testamentstagare enligt ett och samma testamente. Vidlagens ikraftträdande kan någon eller några av dem redan ha förlorat sin rättpå grund av bristande bevakning. 4.4Följdändringar i annan lagstiftning Omen medborgare i , , eller vid sin död hade hemvisthär i landet, skall svensk lag tillämpas i fråga om bevakning och avtestamente efter honom. Detta följer av 12 § lagen (1935:44) om dödsbo efterdansk, finsk, isländsk eller norsk medborgare, som hade hemvist här i riket, m.m. Familjelagssakkunnigahar föreslagit (se betänkandet s. 35 och 341) att 12 § ändras så att svensk lagi angivna fall skall tillämpas i fråga om delgivning och av testamenteefter den döde. Enkomplikation i sammanhanget är att bestämmelserna lag ärkonventionsbundna. Om en ändring skall ske i 12 § lag måste ävenartikel 11 konvention mellan , , , ochSverige om arv, testamente och boutredning ändras på motsvarande sätt. Ensådan ändring kan inte komma till stånd lill . I sammanhangetbör vidare beaktas att konvention måste ses över i samband med atthuvudförslagen i familjelagssakkunnigas betänkande behandlas. Enligtmin mening är det emellertid inte nödvändigt all nu göra någon ändring i 12 §1935 års lag. Att svensk lag skafl tillämpas i fråga om bl.a. bevakning får närbevakningsinstitulel har avskaffats i ges den innebörden att bevakninginte skall ske. Vid den större översyn av bl. lag och 1934 årskonvention som skall ske inför färdigställandet av en lagrådsremiss gmndad på familjelagssakkunnigashuvudförslag får bestämmelsen i bl.a. 12 § lag och artikel 11 ikonventionen omarbetas. Iövrigt behövs följdändringar i lagen (1928:281) om allmänna arvsfon den, lagen (1937:81) om internationella rättsförhållanden rörande dödsbo samt lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt. 5 Upprättade lagförslag Prop. Ienlighet med vad jag nu har anfört har inom justiliedepartementel upprättatsförslag till 1. lagom ändring i , 2. lagom ändring i lagen(1928:281) om allmänna arvsfonden, 3. lag om ändring i lagen(1937:81) om internationella rättsförhållanden rörande dödsbo, 4. lagomändring i lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt. Förslagen bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga i.' Beträffande lagförslag 4 har jag samrått med chefen för finansdeparte mentet. 6.1Förslaget till lag om ändring i Ändringarnai berör 14 kap. dels genom all 13 §§ upphävs, dels genom att 4 §får ändrad lydelse. Genomatt 13 §§ upphävs avskaffas institutet bevakning av testamente. Detta medförvissa följdändringar i 4 §. Testamenteskall delges arvinge genom överlämnande av lestamentshand-lingen i bestyrktavskrift eller, i fråga om muntligt testamente, protokoll över förhör med testamentsvittnenaeller annan skriftlig uppgift om testamentets innehåll. Delgivning behövs dockinte med en arvinge som har godkänt testamentet. Efterlämnartestalor, jämte make, arvingar som avses i 3 kap. 2 §, må testamentet, såvittdessa angår, delgivas dem som vid tiden för delgivningen äro närmast till arvefter testalor. Äroflera testamentstagare, gäller delgivning, som verkställts av en bland dem,jämväl för de övriga. (Jfr14 kap. I § i familjelagssakkunnigas lagförslag 7) Genomändringarna i 14 kap. avskaffas alltså institutet bevakning av testamente.Däremot behålls hittillsvarande regler om delgivning av testamente medarvingar och om av testamente. Delnya systemet innebär följande. Omen testamentstagare vill göra gällande sin rätt enligt testamentet, kan hanvälja mellan två alternativ. Det ena är att han ser till alt få arvingarnasgodkännande av testamentet. Någon särskild form för det godkännandet är inteföreskriven. Av bevisskäl är det emellertid oftast lämpligt med ett skriftligtgodkännande som undertecknas av arvingarna. Detandra alternativet är att testamentet delges varje arvinge genom överiämnandeav bestyrkt avskrift av testamentet. Är det fråga om ett muntligt testamente,skall i stället bestyrkt avskrift av protokoll över 'Bilagan har uteslutits här. Lagrådsremissens lagförslag överensstämmer med pro positionens. förhör med teslamentsviiinenaeller annan skriftlig uppgift om lestamen- Prop. 1988/89:88 tets innehållöverlämnas. Omdel finns mer än en testamentstagare, räcker del med alt en av dem vidtarnämnda åtgärder. Omnågon arvinge vill göra gällande att testamentet är ogiltigt enligt bestämmelsernai 13 kap. , skall han eller hon väcka talan i domstol om avtestamentet. Sådan klandertalan måste väckas efler det attarvingen delgavs testamentet genom testamentstagares försorg. Väcks inteklandertalan inom , har arvingen förlorat sin rätt att klandratestamentet. sammanhanget betydelsefull fråga är vad som händer om en testamentstagare;som inte har fåll arvingarnas godkännande av testamentet, inte har delgettarvingarna testamentet. Svaret är att det inte medför några särskilda rällsföljder.De nya reglerna innehåller inte någon bestämmelse om att testamentstagaren isådana fall förlorar sin räll. Arvingarna kan emellertid framtvinga ettställningslagande från teslamenlstagarens sida. Enligt 16 kap. 5§ ärvdabalkenkan domstol på ansökan av arvingarna förelägga testamentstagaren all göra sinrätt gällande från det att föreläggandel delgavs testamentstagaren.På vilka olika sätt testamentstagaren då kan göra sin rätt gällande framgår av16 kap. 6§ . Gör inte testamentstagaren sin rätt gällande inom den iföreläggandet angivna liden, har han eller hon förlorat sin rätt (16 kap. 7 § ). flesta fall torde emellertid arvingarna inte komma att behöva anlita förfarandetmed föreläggande för alt få klarlagt om testamentstagaren gör sin rällgällande. Vid boutredningen och inför arvskiftet torde testamentstagarensäkerligen i flertalet fall självmant vara aktiv för att Hävda sin rätt. Liksomhittills torde det i de flesta fall redan vid bouppteckningen kunna klarläggasom testamentstagaren gör sin rätt gällande. Omegendomen är avträdd till förvaltning av boutredningsman, bör denne verka förett klarläggande. Boutredningsmannen kan nämligen knappast lämna ifrån sigegendomen innan det har klarlagts om testamentet skall tillämpas. Viddelgivning av testamente med arvingar skall en bestyrkt avskrift användas.Genom att avskriften skall vara bestyrkt kan arvingarna normalt utgå från attden överenstämmer med originalet. kan det dock finnas anledning fördem att begära att originalet företes. Om en testamentstagare som innehar lestamenlelvägrar att förete del, gör detta att del i allmänhet finns skäl för arvingarnaatt ifrågasätta teslamenlsan-språket. 1 en rättegång rörande frågan omtestamentet skall tillämpas kan vidare ett företeende av originalhandlingenframtvingas med stöd av reglerna om editionsföreläggande (se 38 kap. I 5 §§rättegångsbalken). re kan utgången av etträttsligt förfarande rörande den frågan naturligtvis Prop. 1988/89: även ihuvudsaken påverkas av huruvida testamentet företes i original eller ej. Envägran all förete originalet kan också påverka fördelningen av kostnaderna förett rättsligt förfarande om saken. 6.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1928:281) om allmänna arvsfonden Testamentetill annan än fonden må å dess vägnar godkännas av kammarkollegiet, omanledning till ej föreligger. Testamente, som kan antagas vara ettriktigt uttryck för arvlåtarens yttersta vilja, må godkännas även om anledningtill föreligger. (Jfr4 § i familjelagssakkunnigas lagförlag 9) Ändringenär en följd av alt institutet bevakning av testamente avskaffas. 6.3Förslaget till lag om ändring i lagen (1937:81) om internationella rättsförhållandenrörande dödsbo Ifrågaom testamentstagares rätt vid boutredning och arvskifte som sker här i riketgäller svensk lag belräfiande delgivning och av testamente. Beträffandepreskription av räll att här i riket taga arv eller testamente skall svensk lagäga tillämpning. (Paragrafensaknar motsvarighet i familjelagssakkunnigas förslag) Ändringenär en följd av att institutet bevakning av testamente avskaffas. 6.4Förslaget till lag om ändring i lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskaft Ändringarnai arvs- och gåvoskatlelagen innebär dels att 63 § upphävs, dels att 45 och 51 §§får ny lydelse. I63 § finns regler om vissa åtgärder som beskattningsmyndighelen skall vidta närtestamentsbevakning äger rum innan beslut har meddelats om fastställande avarvsskatt. Genom att institutet bevakning av testamente avskaffas kan dessaregler upphävas. Deklarationskall av den, som är skattskyldig, avgivas A) angående förvärv av arvs- eller teslamentslolt, när utgöres av 1) egendom i dödsbo efter svensk medborgare i fall, då denne vid sin död ej hade hemvist i riket och skyldighet ej inträtt att efter honom här förrätta bouppteckning enligt svensk lag; 17 2) egendom i dödsbo efterutlänning, som vid sin död ej hade hemvist i Prop. 1988/89:88 riket; 3) äganderätt eller rättighet,vilken jämlikt 6 9 §§ beskattas senare än vid arvlåtarens (leslalors) död,dock icke där fråga är om förvärv efter den som på livslid innehaft egendom medi 8 § första stycket avsedd räll; 4) egendom i dödsbo, som avirätts tillkonkurs, i fall där arvsskall skall beräknas med tillämpning av 33 § I mom.; B) angående förvärv, somtillfallit förmånstagare vid försäkringstagares död; är förmånstagaren tillikaarvinge eller testamentstagare, skall han dock avgiva deklaration endast omdödsboanmälan enligt 20 kap. 8 a § gjorts och bouppteckning därförej förrättats; C) angående sådan i 32 § a) c)och e) h) samt i 33 § 2 mom. angiven omständighet, som föranleder efterbeskattning,dock ej när sådan delning som avses i 32 § h) har ägt mm innan beslut meddelatsom fastställande av skatt; D) angåendeförvärv genom gåva eller annal jämlikt 37 § därmed i beskattningshänseende likställt fång. Skallenligt vad nu stadgas deklaration avgivas angående lott i dödsbo efler den somvid sin död ej hade hemvist i riket och är den för skattskyldige ejbosatt inom riket, åligger det den som omhänderhar dödsboets egendom att i denskattskyldiges ställe avgiva deklaration. (Paragrafensaknar motsvarighet i familjelagssakkunnigas förslag; jfr dock betänkandet s.209) Ändringen som innebär att viss del av första stycket C upphävs är en följd av allinstitutet bevakning av testamente avskaffas. Deäldre bestämmelserna innebär följande. Harefler det beslut meddelats om fastställande av arvsskatt kännedom erhållits omett fömt inte känt testamente och hade, om hänsyn tagits till detta testamente,för någon lott skolat betalas högre skatt än vad som vid skattläggningenberäknats för , skall efterbeskattning ske med det belopp som utgörmellanskillnaden (se 32 § arvs- och gåvoskattelagen). I sådana fall skallnormalt särskild arvsskalledeklaration inges lill beskattningsmyndigheten (seförevarande 45 § samma lag). Om testamentet blivit bevakat vid tingsrätt, krävsdock inte deklaration. Bevakningen utlöser istället eflerbeskattningen (se 51 §första stycket samma lag). Ioch med all institutet bevakning av testamente avskaffas, får deklaration omdel inte skall ske tilläggsbouppteckning nu tillgripas som beskattningsunderlagi samtliga efterbeskattningsfall som rör testamente. I förevarande paragraf hargjorts ändringar med denna innebörd. Ärenderörande fastställande av skatt, som ej skall uttagas efter deklara tion, upplages till avgörande vid inregistrering av bouppteckning eller tilläggsbouppteckning, eller när handling som avses i 49 a § inkommit tifl beskattningsmyndigheten eller, där jämlikt 17 § anstånd med skattens fastställande blivit beviljat, när till beskattningsmyndighelen ingivits handling, för vars företeende anståndet beviljats, eller, om sådan handling icke ingives inom anståndstiden, vid utgången av sistnämnda lid. Bevis om det belopp,vartill skatten blivit fastställd, skall tecknas på Prop. 1988/89: bouppteckning,tilläggsbouppteckning eller handling, som avses i 49 a §. Harjämlikt 17 § beviljats anstånd med fastställande av skatten, åligger deldödsboet att tillhandahålla beskattningsmyndighelen utlämnad bouppteckning försådan anteckning som sägs i föregående stycke. Handling,som anges i andra stycket, skafl för anteckning, som där avses, tillhandahållasöverrätt, när denna fastställt skall lill högre belopp än fömt beräknats, ochden enligt 64 § 1 mom. förordnade granskningsmyndigheten, när skallskyldigvitsordat anmärkning som framställts av denna myndighet. (Paragrafensaknar motsvarighet i familjelagssakkunnigas förslag; jfr dock betänkandet s.209) Ändringarnai förevarande paragraf - som innebär att vissa delar av första och andrastyckena utgår - är en följd av att institutet bevakning av testamente avskaffas. Jaghemställer all lagrådets yttrande inhämtas över förslagen till 1. lagom ändring i , 2. lag om ändring i lagen(1928:281) om allmänna arvsfonden, 3. lag om ändring i lagen (1937:81)om internationella rättsförhållanden rörande dödsbo, 4. lag om ändring i lagen(1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt. Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. Utdragur protokoll vid sammanträde , justitierådet , regeringsrådetÅke . Enligtprotokoll vid regeringssammanträde har regeringen påhemställan av statsrådet beslutat inhämta lagrådets yttrande överförslag lill 1. lagom ändring i , 2. lag om ändring i lagen(1928:281) om allmänna arvsfonden, 3. lag om ändring i lagen(1937:81) om internationella rättsförhållanden rörande dödsbo, 4. lagom ändring i lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt. Förslagen har inför lagrådet föredragits av departementsrådet Förslagenföranleder följande yttrande av lagrådet. Enkonsekvens av remissförslaget att bevakningsinstitulel skall upphävas blir atttestamentstagare inte längre drabbas av sådan preklusion av sin rätt på gmnd avtestamente som enligt 14 kap. 3 § (ÄB) följer i händelse avutebliven bevakning av ett icke godkänt testamente. Därmed bortfaller densanktion vilken är ägnad att åstadkomma att det normalt inomkortare tid efler leslalors död erhålls visshet om de förordnanden somsedermera kan komma att läggas till gmnd för testamentsanspråk. Att sanktionsmekanismeninte får effekt i alla lägen är visserligen klart. Såsom påpekas iremissprotokollet löper preklusionsfris-ten först från det testamentstagarenfår kännedom om förordnandet, vilket i enstaka fall kan inträffa i ell sentskede, och såsom möjligt fömtsätts också att en preklusionsavbrylande bevakningkan äga mm ulan att arvingarna vet om det därför att efterföljande delgivningej sker. Avremissprotokollel framgår, att enligt departementschefens bedömning det ävenutan bevakning jämte nämnd sanktion kan fömtsättas att arvingarna redanunder boutredningsskedet får kännedom om testamentet och de anspråk som gmndasdärpå. Sålunda påpekas framför allt att det ligger i teslamenlstagarens egetintresse att hävda sin rätt, att enligt gällande ordning testamente skall ingåi eller fogas tifl bouppteckning (20 kap. 5 § ÄB) och att möjlighet föreliggeratt framtvinga ett teslamenlstagarens ställningstagande i frågan om han villgöra anspråk på rätt enligt ett föreliggande (känt) testamente (16 kap. 5 § ÄB). Lagrådetanser att vid angivna förhållanden del, bevakningsinstitutet fömtan, får anses i rimlig grad säkerställt att, som sig bör, testamenten blir kända och kommer under bedömning i samband med boutredning. Ehum något långsökt är det inte alldeles otänkbart att en testamentstagare äger kännedom om testamente, som arvingarna inte vet om, och därtill har ett intresse av att testamentet förblir okänt (inom preskriptionstidens ram). sådant intresse, bedömt såsom värt risktagandet att arvegodset efter längre tids förlopp kan vara svåråtkomligt, kan tänkas vara att 2o testamentstagaren av renillvilja söker åstadkomma olägenheter för ar- Prop. 1988/89:88 vingekrelseneller, vid ett testamente med tvivelaktig gillighetshalt, har förhoppningar attriskerna för att testamentet skall angripas enligt 13 kap. ÄB skall minskas iföljd av med liden tilltagande bevissvårigheter. Dylika, väsentligen teoretiskakonsekvenser av att man tar bort bevakningsinstitulel med därtill anknytande preklusionsfristutgör dock inte vägande skäl mot den tilltänkta lagändringen, som uppbärs avdel sakligt sett viktigare intresset att undanröja risker för rättsförlusterför personer som saknat kännedom om det gällande bevakningskravet. Parentetisktkan tilläggas, alt här lämnas därhän humvida illojala hemlighållanden av nyssantydd natur kan falla under sådant olovligt undanhållande av testamente somåsyftas i 15 kap. 2 § ÄB och som kan leda till förverkande av testamentsrätt. Ienlighet med det anförda godtas således remissens huvudförslag. Förslageni övriga delar föranleder inte heller några erinringar från lagrådets sida. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde , ordförande, och statsråden , , , , , , , G. , ,, , , , , Proposition om upphävande av reglerna om bevakning avtestamente Föredragandenanmäler lagrådets yttrande (beslut om lagrådsremiss fattat vid regeringssammanträde1989-01-19) över förslag till 1. lag om ändring i , 2. lagom ändringi lagen (1928:281)om allmänna arvsfonden, 3. lag om ändring i lagen(1937:81) om inlernationella rättsförhållanden rörande dödsbo, 4. lagomändringi lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt. Föredraganden upplyser att lagrådet har lämnat förslagen utan erinran ochhemställer att regeringen föreslår all anta förslagen. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta de förslag som föredraganden har lagtfram. Familjelagssakkunnigaslagförslag i betänkandet (SOU 1987:18) Internationella familjerättsfrågor i dedelar som rör frågan om upphävande av reglerna i om bevakning avtestamente 1988/89: Bilaga 1 Härigenomföreskrivs i fråga om delsatt 14 kap. 4-6 §§ skall upphöra att gälla, dels att 14 kap. 1 - 3 §§och rubriken till 14 kap. skall ha följande lydelse. 14 kap. Om delgivning och av testamente Om bevakning, delgivning och av testamente 1 § Testamente skall vid domstol bevakas Jrån det testamentstagaren fått kännedom om testators död och det till hans förmån gjorda förordnandet. Skall någon på grund av testamente njuta rätt ejter annan och har lestamenlelej bevakats enligt vad i första stycket sägs, må bevakning med laga verkan ägarum inom tid, som där stadgas, efter det han fåll vela alt den föregående teslamenlstagarensrätt upphört. Bevakninggäller lill förmån för envar testamentstagare. för vilken tiden icke gäll tillända. 2 § Bevakning sker vid den rätt där testalor skolat svara i tvistemål i allmänhet eller, om behörig domstol ej sålunda finnes, vid . Vidbevakning uppvisas testamentet I huvudskrift och intages i protokollet. som vill bevaka icke lestamenlel I sin besittning eller är det muntligenupprättat, sker bevakningen genom förordnandets tlH-kännaglvande. 3 § Testamentstagare, bevakning ej ägt rum enligt vad i 1 och 2 §§ är sagt, har förlorat sinrätt mot arvinge som ej avslåll Jrån klandertalan. 4 § Testamente skall sedan bevak- 1 § Etttestamente skall delges ar- ningägt rum delgivas arvinge genom överlämnande av, förutom bevis om bevakningen,testaments-handlingen i bestyrkt avskrift eller, i fråga om muntligttestamente, protokoll över förhör med testa-mentsviiinena eller annan skriftliguppgift om testamentets innehåll. Efterlämnartestator, jämte make, arvingar som avses i 3 kap. 1 §, må testamentet, såvittdessa angår, delgivas dem som vid tiden för delgivningen äro närmast till arvefter testalor. Äroflera testamentstagare, gäller delgivning, som verkställts av en bland dem,jämväl för de övriga. 5 §Vill arvinge göra gällande att testamentet är ogilll enligt 13 kap., skall han därom väcka klandertalan ef ter det han erhöll del av testamentet såsom i 4§ är stadgat. Försittes , är rätt till talan förlorad. Ompåkallande av jämkning i testamente för utfående av laglolt stadgas i 1 kap. 6 §Arvinges rätt att väcka talan om av testamente övergår ej lill hans borgenärer. vingegenom överlämnande av les-tamenlshandlingen i bestyrkt avskrift eller, i frågaom muntligt testamente, protokoll över förhör med teslamentsvittnena ellerannan skriftlig uppgift om testamentets innehåll. Delgivning behövs dock intemed en arvinge som har godkänt testamentet. Efterlämnaren testator, föruiotn make, arvingar som sägs i 3 kap. 1 §,72/-testamentet,såvitt dessa angår, delges dem som vid tiden för delgivningen är närmast lillarv efler testator. Finnsdel flera testamentstagare, gäller en delgivning, som har verkställts av enbland dem, också för de övriga.