prop · GC0395 · 1988-12-31 00:00:00 — Om det vid tingsrättenhar förekommit annat fel i rättegången än som avses i 26 eller 27 §,jr hovrättenundanröja tingsrättens dom endast om felet kan antas ha inverkat på måletsutgång och inte utan väsentlig olägenhet kan avhjälpas i hovrätten. Parternaskall få tdlfälle att yttra sig i frågan om undanröjande, om det inte äruppenbart obehövligt. Beträffande rättegången i högsta domstolen skall i övrigt i tvistemål 50 kap. 11 -20 §§, 22 §, 24 § oeh 25 § första och andra styckena samt i brottmål 51 kap. 8 § fjärde stycket, 11-20 §§, 22, 24, 25 och 31 §§ tillämpas. Beträffanderättegången i högsta domstolen skall i övrigt i tvistemål 50 kap. 10 § tredjeoch ftärde styckena, 11-20 §§, 22 §, 24 § och 25 § första och andra styckenasamt i broUmål 51 kap. 8 § fjärde stycket, 10 § tredje och ftärde styckena, 11 -20 §§, 22, 23 a, 24, 25 och 31 §§ tillämpas. Vadsom sägs i 50 kap. 26 29 §§ rörande tvistemål samt i 51 kap. 26 29 §§rörande brottmål om undanröjande av underrätts dom och om ålerförvisning gällerför högsta domstolen i fråga om lägre rätts dom. Dom, som vunnit laga kraft, skall på besvär av den, vilkens rätt domen rör, på grund av domvilla undanröjas: 1. om målet upptagits, ehuru däremot förelegat rättegängshinder, som vid fullföljd högre räll haft att självmant beakta; Dom,som vunnit laga kraft, skall pä besvär av den, vilkens rätt domen rör, pägrund av domvilla undanröjas 1. om målet har tagitsupp trots att det har förelegat ett rättegångshinder, som högre rätt haft attbeakta självmant vid ett överklagande. '-Senaste lydelse 1987:1211. 2.om rätten ej varit domför; 3. om domen givits mot någon, somej varit rätteligen stämd och ej heller fört talan i målet, eller genom domennågon, som ej varit part i målet, lider förfång; 4. om domen är sä mörk ellerofullständig, att därav ej framgår, huru i saken dömts; eller 5. om i rättegången förekommitannat grovt rättegångsfel, som kan antagas hava inverkat på målets utgång. 2. om domen givits mol någon, som inte har variträtteligen stämd och inte heller har fört talan i målet, eller genom domennågon, som inte har varit part i målet, lider förfång, 3. om domen är så mörk eller ofullständig all det inteframgår därav, hur rätten dömt i saken eller 4.om i rättegången förekommit annat grovt rättegångsfel, som kan antas hainverkat pä målets utgång. Besväröver dom villa enligt första stycket 4 som grundas på en omständighet som intetidigare har åberopats i målet skall avvisas, om klaganden inte gör sannoliktatt han har varit förhindrad att åberopa omständigheten i rättegången ellerhan annars haft giltig ursäkt att inte göra det. 2§' Den som villbesvära sig över domvilla skall ge in en skriftlig besvärsinlaga tillhovrätten, om domen meddelats av tingsrätt, och i annat fall till högstadomstolen. Besvär skaU föras, om degrundas på någon omständighet som avses i 1 § 1, 2 eller 5, inom sex månaderfrån det att domen vann laga kraft, och, om besvären gmndas pä någonomständighet som avses i 1 § i, frän det att klaganden fickkännedom om domen. Fick han kännedom om domen, innan den vann laga kraft,skall tiden räknas från den dag, då domen vann laga kraft. Besvär skall föras, om degmndas på någon omständighet som avses i 1 § 1 eller 4, fråndet all domen vann laga kraft, och, om besvären grundas på någon omständighetsom avses i 1 § 2, från det att klagande fick kännedom omdomen. Fick han kännedom om domen, innan den vann laga kraft, skall lidenräknas från den dag, då domen vann laga kraft. Dennalag träder i kraft . Äldre föreskrifter om rättenssammansättning gäller alltjämt vid huvudförhandlingar som har påbörjats föreikraftträdandet. Äldre föreskrifter i 50 kap. 25 § tredje stycketgäller alltjämt när det överklagade avgörandet har meddelats föreikraftträdandet. ' Senaste lydelse1988:1451. Lag om ändring i Härigenomföreskrivs att 14 kap. 17 och 18 §§ skall ha följande lydelse. 1äktenskapsmål oeh mål om underhåll skall tingsrätten beslå av en lagfarendomare och tre nämndemän. Tingsrätten är dock domJÖr med en lagfaren domare isamma utsträckning som i andra tvistemål. Dessa regler gäller även för andramål som handläggs i samma rättegång. Omdet behövs med hänsyn till målets omfattning eller någon annan särskildomständighet, får fyra nämndemän sitta i rätten. Omdet inträffar förfall bland nämndemännen sedan en huvudJÖr-handling harpåbörjats, är rätten domför med en lagfaren domare och två nämndemän. VidhuvudJÖrhandUng i äktenskapsmål och mål om underhäll skall tingsrätten beståav en lagfaren domare och tre nämndemän, om annat inte följer av 1 kap. 3 a §andra och tredje styckena . Denna regel gäller även för andramål som handläggs i samma rättegång. Omdet inträffar förfallor någon av nämndemännen sedan huvudförhandlingen harpåbörjats, är rätten domför med en lagfaren domare och tvä nämndemän. Omdet föreUgger särskilda skäl med hänsyn till målels omfattning ellersvårighetsgrad, får antalet lagfarna domare utökas med en utöver vad somJÖljer av första stycket. Detsamma gäller i Jråga om antalet nämndemän. Närnämndemän ingår i tingsrätten, skall ordföranden vid överläggning redogöra föromständigheterna i målet och innehållet i gällande rätt. Vid omröstning skallförst ordföranden och därefter nämndemännen säga sin mening, I övrigt gällerbestämmelserna i om överläggning och omröstning i tvistemål. I äktenskapsmål och mål omunderhåll är hovrätten domför med tre lagfarna domare och två nämndemän. Flerän fyra lagfarna domare och tre nämndemän får inte della. Vid handläggningsom inte sker vid huvudförhandling, liksom när målet i tingsrätten har avgjortsutan nämndemän, är hovrätten dock domför även med enbart lagfarna domare enligtvad som sägs i 2 kap. 4 § första stycket . Hovrätten är iövrigt domför enligt I äktenskapsmål och mål omunderhåll är hovrätten domför med tre lagfarna domare och två nämndemän. Flerän fyra lagfarna domare oeh tre nämndemän får inte delta. Vid handläggningsom inte sker vid huvudförhandling, liksom när målet i tingsrätten har avgjortsutan nämndemän, är hovrätten dock domför även med enbart lagfarna domare enligtvad som sägs i 2 kap. 4 § första stycket . Hovrätten är iövrigt domför enligt Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop.1988/89:95 vadsom sägs i 2 kap. 4 § tredje och vad som sägs i 2 kap. 4 fjärde och ftärde styckena . Tarnämndemän del i målels avgörande, skall vid överläggning ordföranden eller, ommålet har beretts av en annan lagfaren domare, denne redogöra föromständigheterna i målet och innehållet i gällande rätt. Vid omröstning skallnämndemännen säga sin mening sist. I övrigt gäller bestämmelserna irättegångsbalken om överiäggning och omröstning i tvistemål. Dennalag träder i kraft . Äldre föreskrifter gäller alltjämt vidhuvudförhandlingar som har påbörjats före ikraftträdandet. 3 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1929:145) om skiljemän Härigenomföreskrivs atl 3 a § lagen (1929:145) om skiljemän skall ha följande lydelse 3a§' Kan en tvisl mellan näringsidka- Kan en tvist mellan näringsidka re och konsument prövas av tings- re och konsument prövas av tings rätt och rör tvisten vara, tjänst eller rätt och rör tvisten vara, tjänst eller annan nyttighet som lillhandahål- annan nyttighet som tillhandahål lits för huvudsakligen enskilt bruk, lits för huvudsakligen enskilt bruk, får ett före tvistens uppkomst träf- får ett före tvistens uppkomst träf fat avtal att tvist skall hänskjutas fal avtal atl tvisl skall hänskjutas till skiljemän ulan förbehåll om rätt till skiljemän utan förbehåll om rätt för parterna att klandra skiljedo- för parterna atl klandra skiljedo men göras gällande endast om 1 men göras gällande endast om 1 kap. 3 a § första stycket rättegångs- kap. 3 rf § första stycket rättegångs balken inte skulle vara tillämpligt balken inte skulle vara tillämpligt vid prövning av tvisten i tingsrätt. vid prövning av tvisten i tingsrätt. Förstastycket gäller ej om tvisten rör avtal mellan försäkringsgivare ochförsäkringstagare om försäkring som grundas på kollektivavtal eller som grundaspå gruppavtal och handhas av företrädare för gruppen och ej heller om annatföljer av internationella förpliktelser. Dennalag träder i kraft . 'Senaste lydelse 1987:752. 2 1988/89. 4 Förslagtill Prop. Lag om ändring i lagen (1946:807) om handläggning avdomstolsärenden Härigenom föreskrivs i fräga om lagen (1946:807) omhandläggning av domstolsärenden dels all 6 § skall ha följande lydelse, dels att övergångsbestämmelserna lill lagen (1969:258) omändring i nämnda lag' skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Underrätt är vid handläggning av ärende domför med enlagfaren domare, om ej annat följer av vad som föreskrivs nedan i dennaparagraf Vid annan handläggning än som sägs i 3 eller 4 § skallrätlen ha den sammansättning som anges i tredje stycket, om ärendet är tvistigt, om eljest särskild anledning föreligger därtiU, eller 1. anordnande, upphörande eller ändring av förvaltarskapenligt 11 kap. 7, 19 eller 23 § , 2. talan motöverförmyndares beslut, 3. nedsättning avbolags aktiekapital eller grundfond eller tillstånd till vinstutdelning i bolageller till fusion, 4. förvaltning avstiftelse, eller 5. tillstånd tillviss förvaltningsålgärd i annat fall än som avses ovan i detta stycke. 1 fall som avses i andra stycket I fall som avses i andra stycket skall rätten beslå av en lagfaren do- skallrätten bestå av en lagfaren do mare och nämndemän, när ärendet mare ochnämndemän, när ärendet skall prövas enligt äktenskapsbal- skallprövas enligt äktenskapsbal ken, lagen (1987:232) om sambors ken, lagen(1987:232) om sambors gemensamma hem eller föräldra- gemensammahem eller föräldra balken, och annars av minst tre och balken,och annars av tre lagfarna högsl fyra lagfarna domare. Närnämndemän ingår i nämndemän ingår i rätlen, skall 14 rätten,skall 14 kap. 17 § äkten- kap. 17 § till- skapsbalkentillämpas, lämpas Regeringen får för andra fall än som avses i andra stycketföreskriva att tjänstemän som inte är mgfarna får handlägga ärenden som är avenkel beskaffenhet och som avser 1. förordnande eller entledigande av förmyndare, god maneller förvalta re, 2, inskrivning av förmynderskap, godmanskap ellerförvaltarskap, 3, avträdande avegendom till förvaltning av boutredningsman och förordnande eller entledigandeav boutredningsman, 4, förordnande avbodelningsförrätlare, 5. förordnande avskiftesman vid arvskifte, eller 6. dödande avhandlingar och inteckningar enligt lagen (1927:85) om dödande av förkommenhandling, dock ej i fall som avses i 12 a § nämnda lag. Senaste lydelse 1987:799. = Senaste Ivdelse 1988:1261. Dennalag (1969:258) träder i kraft . Konungen kan dock förordnaatt de nya bestämmelserna helt eller delvis skall gälla från tidigare tidpunkt,varvid förordnandet får begränsas till viss eller vissa underrätter. Vid handläggning, sompåbörjats före lagens ikraftträdande och för vilken enligt äldre bestämmelserkräves flera domare än en, samt vid överläggning och omröstning i anslutningtill sådan handläggning skall äldre bestämmelser om rättens sammansättning ochom omröstning alltjämt gälla. Har underrätt mindre äntre ordinarie lagfarna domare, får rätten beträffande visst ärende förordnaatt handläggning, som enligt 6 § i dess nya lydelse skall ske med tre ellerfyra lagfarna domare, i stället skall ombesörjas av en lagfaren domare ochnämndemän. 1 sådana fall skall 14 kap. 17 § tillämpas. Har underrätt mindre äntre ordinarie lagfarna domare, får rätten beträffande visst ärende förordnaatt handläggning, som enligt 6 § i dess nya lydelse skall ske med tre lagfarnadomare, i stället skall ombesörjas av en lagfaren domare och nämndemän. Isådana fall skall 14 kap. 17 § tillämpas. Dennalag träder i kraft den . Äldre föreskrifter gäller alltjämt iärenden där den slutliga handläggningen påbörjats före ikraftträdandet. -'1989:000. 5 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1949:164) med vissa bestämmelserom rättegången i tryckfrihetsmål Härigenomföreskrivs att 4 § lagen (1949:164) med vissa bestämmelser om rättegången itryckfrihetsmål' skall ha följande lydelse. 4§ Vid huvudförhandling inför jury Vid huvudförhandling inför jury skallrätten bestå av tre eller fyra skall rätten bestå av tre lagfarna do- lagfarna domare. De till tjänstgö- mare, dock att. om det inträffar för ring i juryn utsedda skola genom faliför någon av dem sedan huvud rättens försorg skriftligen kallas till förhandlingen har påbörjats, rätten förhandling. Kallelsen skall inne- är domför med två lagfarna doma- hålla såväl uppgift å den tid, inom re. De till tjänstgöring i juryn utsed- vilken anmälan om laga förfall bör da skall genom rättens försorg vara till rätlen inkommen, som ock skriftligen kallas tiU förhandling, erinran om påföljd för försummelse Kallelsen skall innehålla såväl upp- att hörsamma kallelsen. gift om den tid, inom vilken anmä- lanom laga förfall bör ha kommit in till rätten, som erinran om påföljd förförsummelse att hörsamma kallelsen. Visarjuryman laga förfall, inkallas från samma grupp av jurymän suppleant tilltjänstgöring. Finner rätlen att juryman icke styrkt laga förfall, vardejurymannen underrättad därom. Suppleanter kallas i den ordning vari de utlottats. Uteblirjuryman å tid till vilken förhandlingen inför juryn utsatts, skall suppleantför den uteblivne inkallas, om uppskov med målet därigenom kan undvikas. Ägerden uteblivne ej laga förfall och vållas av ulevaron uppskov med målet, varehan skyldig att ersätta statsverket och parterna den kostnad, som genomförsummelsen uppkommer; dock må ersättningsskyldigheten jämkas efter vadrätten finner skäligt. Dennalag träder i kraft . Äldre föreskrifter gäller alltjämt vidhuvudförhandlingar som har påbörjats före ikraftträdandet. Lagen omtryckt 1977:1017. Lag om ändring i lagen (1969:246) om domstolar ifastighetsmål Härigenomföreskrivs att 3, 4 och 4 a §§ lagen (1969:246) om domstolar i fastighetsmål'skall ha följande lydelse. Fastighetsdomstolbestår av tvä lagfarna ledamöter, en teknisk ledamot och två nämndemän. Omsärskilda skäl föreligger, kan efter ordförandens bestämmande ytterligare enteknisk ledamot ingå i domstolen. 1mål eller ärende angående arrende, hyra, bostadsrätt eller tvångsför-vallningav bostadsfastighet består domstolen dock av två lagfarna ledamöter och trenämndemän. Teknisk ledamot får efter ordförandens bestämmande ingå i domstoleni stället för en av nämndemännen, om målets beskaffenhet eller annat särskiltskäl föranleder det. Om det föreligger särskilda skäl med hänsyn UU målets omfattning eller svårighetsgrad, får antalet lagfarna ledamöter utökas med en utöver det antal som anges i första och andra styckena. Detsamma gäller i fråga om antalet nämndemän. Kanhuvudförhandling i fastighetsmål beräknas kräva minst , får antaletlagfarna ledamöter utökas med en utöver det antal som anges i första och andrastyckena. Om det är påkallat med hänsyn lill målets omfattning eller annansärskild omständighet gäller detsamma om antalet nämndemän. Enav de lagfarna ledamötema skall vara ordförande i fastighetsdomstolen. Denneutses bland de lagfama domarna i tingsrätten. Annan lagfaren ledamot skall varalagfaren domare i tingsrätten eller i annan tingsrätt. Teknisk ledamot skall hateknisk utbildning och erfarenhet av fastighetsbildning ellerfastighetsvärdering. Nämndemännen bör vara aUmänt betrodda och väl förtrognamed sin orts förhållanden. Om del sedanhuvudförhandling har påbörjats inträffar förfall för en av de lagfarnaledamöterna eller för en av nämndemännen eller, om tvä tekniska ledamöterdeltar, för en av dem, är rätten ändå domför. När mål enligt särskildabestämmelser efler prövning av själva saken avgöres utan huvudförhandling ärfastighetsdomstol domför utan nämndemännen. 1 övrigt är fastighetsdomstol vidhandläggning av mål domför med en lagfaren ledamot i samma utsträckning som föreskrivesför tingsrätt. När mål enligtsärskilda bestämmelser efter prövning av själva saken avgörs utanhuvudförhandling är fastighetsdomstol domför utan nämndemännen. I övrigt ärfastighetsdomstol domför med en lagfaren ledamot vid handläggning som inte skervid huvudförhandUng och vid huvudförhandling i fall som avses i I kap. 3 a §andra och tredje styckena . ' Lagen omtryckt1974:1064. - Senaste lydelse 1982:1126. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. 1988/89: 95 4a§' 1 mål angående hyra eller bo- I mål angående hyra eller bo stadsrätt, där värdet av vad som stadsrätt, där värdet av vad som yrkas uppenbart inte överstiger yrkas uppenbart inte överstiger hälften av basbeloppet enligt lagen hälften av basbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, (1962:381) om aUmän försäkring, gäller 1 kap. 3 a § . gäller 1 kap. 3 rf§ . Dennalag träder i kraft . om rättens sammansättning gäller alltjämt vid huvudförhandlingar som har påbörjats före ikraftträdandet. 'Senastelydelse 1987:751. Lag om ändring i rättshjälpslagen (1972:429) Härigenomföreskrivs alt 20 § rättshjälpslagen (1972:429)' skall ha följande lydelse. Beviljas allmänrättshjälp enligt 16 §, blir den som beslutat härom biträde till denrällssökande. I annat fall får biträde förordnas pä sökandes begäran, om haninte kan ta till vara sin rätt själv och inte heller är berättigad all fåbehövligt bistånd av någon annan. I sådan angelägenhet därtingsrätt skall bestå av en lagfaren domare enligt 1 kap. 3 a § rättegångsbalkenfår biträde förordnas endast om särskilda skäl föreligger med hänsyn till sökandenspersonliga förhållanden eller sakens beskaffenhet. I ärende om bodelning, sominte avser , får biträde inte förordnas. När biträde kan förordnasenligt 10 kap. 13 § , förordnas ej biträde enligt denna lag. 1 sådan angelägenhet därtingsrätt skall beslå av en lagfaren domare enligt 1 kap. 3 rf § rättegångsbalkenfår biträde förordnas endast om särskilda skäl föreligger med hänsyn tillsökandens personliga förhållanden eller sakens beskaffenhet. I ärende ombodelning, som inte avser , får biträde inte förordnas. När biträde kanförordnas enligt 10 kap. 13 § , förordnas ej biträde enligtdenna lag. Denna lag träder ikraft den . Lagen omtryckt 1983:487. 'Senaste lydelse 1988:213. Lag om ändring i lagen (1973:188) om arrendenämnder ochhyresnämnder Härigenomföreskrivs att 5 § lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder' skallha följande lydelse. består av lagfaren ordförande och två andra ledamöter, om ej annat följer av tredje stycket. Av de senare ledamöterna skall den ene vara väl förtrogen med förvaltning av hyresfastighet och den andre vara väl förtrogen med bostadshyresgäsiers förhållanden eller, när ärendet rör annan lägenhet än bostadslägenhet, med näringsidkande hyresgästers förhållanden. I ärenden enligt 52 § eller 60 § första stycket I bostadsrättslagen (1971:479) skall vad som sagts nu om hyresfastighet och hyresgästers förhållanden i stället avse bostadsrättsfastighet och bo-stadsrättshavares förhållanden. Hyresnämndbestår av lagfaren ordförande och två andra ledamöter, om ej annat följer avtredje stycket. Av de senare ledamöterna skall den ene vara väl förtrogen medförvaltning av hyresfastighet eUer, när ärendet rör bostadsrätts-fastighet, medförvaltning av sådan fastighet och den andre vara väl förtrogen medbostadshyresgästers förhållanden eller, när ärende rör annan lägenhet änbostadslägenhet, med näringsidkande hyresgästers förhållanden. I ärende enligt52 § eller 60 § första stycket 1 bostadsrättslagen (1971:479) skall vad somsagts nu om hyresgästers förhållanden i stället avse bostadsrättshava-resförhållanden. Hyresnämndfår anlita expert alt biträda nämnden, om ärendets beskaffenhet eller annatsärskilt skäl föranleder del. Bestämmelserna i 2 § andrafjärde styckena äger motsvarande tillämpning i fråga om hyresnämnd. Regeringenkan förordna att i hyresnämnd skall finnas flera avdelningar. gäller i tillämpliga delar även avdelning. Denna lag träder ikraft den . Äldre föreskrifter gäller alltjämt i ärenden därden slutliga handläggningen påbörjats före ikraftträdandet. Lagom ändring i lagen (1974:1082) om bostadsdomstol Härigenomföreskrivs att 6, 12, 13 och 14 §§ lagen (1974:1082) om bostadsdomslol skallha följande lydelse. Regeringen förordnar ledamöterna i bostadsdomstolen. Av de lagfarna ledamöterna förordnas en till ordförande i domstolen. Regeringen förordnar ledamöterna i bostadsdomstolen. Av de lagfarnaledamöterna förordnas en till ordförande i domstolen. Ledamot förordnas för treår. Om en ledamot avgår , utses en ny ledamot föråterstående tid Förannan ledamot än lagfaren ledamot förordnar regeringen en eller fleraersättare. Bestämmelserna om ledamot gäller även ersättare. Är ordförandenhindrad att tjänstgöra, inträder annan lagfaren ledamot i hans ställe. 12§Bostadsdomstolen är domför med sju ledamöter. Den är även domför med fyraledamöter, om ej någon av dem påkallar att målet skall prövas av sju ledamöter. Vidprövning som inte avser själva saken är bostadsdomstolen även domför med trelagfarna ledamöter. 13§ Sammanträderbosladsdomstolen med sju ledamöter, är tre av dem lagfarna ledamöter och fyraav dem intresseledamöler. En av de lagfarna ledamöterna är därvid ordförande. Av inlresseledamöternaskall två vara väl förtrogna med förvaltning av hyresfastighet eller, när måletrör bostadsrätlsjästighet. med förvaltning av sådan fastighet och tvåledamöter väl förtrogna med bostadshyresgästers förhållanden ef ler, vidprövning av Jråga enligt 12 kap. 36 § jordabalken, med närings-idkandehyresgästers förhållanden eller, vid prövning av fråga enligt 52 § eller 60 §första stycket 1 bostadsrättslagen (1971:479), med boslads-rätlshavaresJÖrhållanden. Rör mål hyresfastighet som tillhör enskild, skall de tvåförstnämnda ledamöterna vara väl förtrogna företrädesvis med förvaltning avsådan Jästighet. Av intresseledamöternaskall två vara väl förtrogna med förvaltning av hyresfastigheter eller, närmålet rör prövning av en fråga enligt 52 § eller 60 § första stycket 1 bostadsrättslagen(1971:479). Om målet rör en hyresfastighet som ägsav staten, en kommun, en landstingskommun, ett kommunalförbund, ettalUnän-nyttigt bostadsföretag eller ett aktiebolag, som helt ägs av en kommuneller en landstingskommun, skall dessa ledamöter företrädesvis vara välförtrogna med förvaltning av hyresfastigheter som tillhör andra än enskilda.Om målet rör en hyresfastighet som ägs av någon enskild. skall de företrädesvis vara väl förtrogna med förvaltning av sådana fastigheter. Rörmål annan hyresjästighet, skall des.sa ledamöter vara väl förtrognaföreträdesvis tnedförvaltning av hyresfastighet som tillhör annan än enskild. De återstående två intresseledamöterna skall vara väl förtrogna medhyresgästers eller bostadsrätts-havaresförhållanden. Om målet rör prövning aven fråga enligt 12 kap. 36 § jordabalken, skall dessa ledamöter vara välförtrogna med näringsidkande hyresgästers JÖrhåf landen. Otn målet rörprövning av en Jråga enligt 52 § eller 60 § första stycket 1 bostadsrättslagen,skall de vara välJÖrtrogna med bostadsrätts-havares förhållanden. 1 andra målskall de vara väl JÖrtrogna med bostadshyresgästers förhållanden. 14§Sammanträder bostadsdomstolen med fyra ledamöter, är två av dem lagfarnaledamöter och två av dem intresseledamöter. En av de lagfarna ledamöterna ärdärvid ordförande. Av intresseledamöternaskall en företräda fastighetsägareintressen och en bostadsrättshavares eller hyresgästersintressen. 1 övrigt äger 13 § andra stycket motsvarande till-lämpning. Av intresseledamöternaskall en företräda fastighetsägareintressen och en bostadsrättshavares eller hyresgästersintressen. I övrigt äger 13 § andra och tredje styckena motsvarandetillämpning. Denna lag träder i kraftden . 13 och 14 §§ i deras äldre lydelse gäller alltjämt i måldär den slutliga handläggningen påbörjats före ikraftträdandet. Lag om ändring i lagen (1976:600) om offentlig anställning Härigenomföreskrivs att 5 kap. 1 § lagen (1976:600) om offentlig anställning' skall haföljande lydelse.