prop · GC03144 · 1988-12-31 00:00:00 — Fjärde fondstyrelsen kan således rekvirera 941 miljkr (3 291 - 2 3.50 = 941). Löntagarfondemasverksamhet finansieras med de medel som bidrar till 1 3 AP-fonderna i form avvinstdelningsskatt och 0,2 enheter av procentsatsen för uttag avtillägspensionsavgift (ATP-avgift). 1likhet med vad som gäller för Fjärde fondstyrelsen finns ett tak förlöntagarfondemas medelstilldelning. Enligt 27 § APR är ramen perlöntagarfond för och ökar därefter t. o. m. med ettbelopp motsvarande 20000 basbelopp . Förlöntagarfondema finns ett tak under medelsramen, dvs. det går inte attrekvirera mer än vad som finns inom ramen. Rätten att rekvirera medel begränsassåledes i första hand av vad som flyter in i form av vinstdelningsskatt ochATP-avgift. Medelsramen får därmed praktisk betydelse endast om summan avinfluten skatt och löntagarfondemas andel av ATP-avgiften överstigermedelsramen. Idet följande redovisas en sammanställning över medelsramen och influtna medel. Medelsramenför är fastlagd. Medelsramen förår 1990 är en prognos, där RRVberäknat basbeloppet för till , motsvarande en uppräkning av år1989 års basbelopp . Tabell 2: Medelsramen iör löntagarfonderna 1988/89:144 Bilaga 9 Influtnamedel för åren 1984- 1988 avser faktiska belopp. Från influtna medel haravräknats (per fond) vilka är överförda till densärskilt inrättade småföretagsfonden. Influtna medel för åren 1989 1990 avseren prognos över beräknad vinstdelningsskatt och ATP-avgift. I prognosen ingårej de medel som ännu kan inflyta från den tillfälliga vinstskatten. Tabell 3: Influtna medel för löntagarfonderna År Influtna medel, milj kr För åren 1987 och 1988har, som en jämförelse mellan tabell 2 och 3 visar, influtna medel överstigitmedelsramen. T.o.m. överstiger influtna medel i form avvinstdelningsskatt och löntagarfondernas andel av ATP-avgiften medelsramen medca . Som framgår av det tidigare väntas influtna medelt.o.m. Enligt RRVs prognos beräknas influtnamedel från vinstdelningsskatten och löntagarfondemas andel av ATP-avgiftenöverstiga medelsramen med ca vid utgången av . Rekvirerademedel av löntagarfonderna Prop. Underår 1989 kan löntagarfonderna maximalt tillföra riskkapitalmarkna- ' denca . Detta förutsätter att tillgängliga medelsamt tidigare icke utnyttjade medel rekvireras. Nedanståendesammanställning belyser av löntagarfondema rekvirerade medel . Tabell 4: Rekvirerade medel av löntagarfonderna Av löntagarfonderna rekvirerade medel, milj kr 1784 1784 1784 1200 1784 516 516 516 200 516 2 300 2 300 2 300 1400 2300 Avsammanställningen framgår att löntagarfondernas rekvisitioner av medel i stortsett motsvarar influtna medel för åren 19841986 (jfr tabell 2). Under åren1987 och 1988 har de för löntagarfonderna tillgängliga medlen inte lyfts fulltut. Det outnyttjade rekvisitionsutrymmet uppgår till ca vidutgången av . Detta förklaras av att Mellansvenska löntagarfondenendast rekvirerat en mindre del av tillgängliga medel.Övriga löntagarfonder har lyft sina tillgängliga medel. Löntagarfondemakan med avseende på medelsrekvisitionen indelas i tre grupper.Sydfonden, Fond Väst och har rekvirerat större delen avkapitalet . Nordfonden har lyft tillgängliga medel, men med enstörre spridning i tiden jämfört med nyssnämnda fonder. Som tidigare nämnts harMellansvenska löntagarfonden endast rekvirerat enmindre del av tillgängliga medel. 1 årsredovisningen för kommenterarfonden detta enligt följande: "Vidsenaste årsskifte fanns möjlighet att lyfta ytterligare (584).Detta avspeglar dels en bedömning att kursnivån generellt sett fortfarande ärhög och att gynnsammare tillfällen att öka aktieportföljen kommer att erbjudasunder kommande år men dels också att fonden vill bibehålla ennettoinvesteringskapacitet även , då inga ytteriigarepensionsmedel kommer att tillföras fonden för förvaltning." årsredovisning motiverades den begränsade rekvireringen med: "Understörre delen av 1987 låg aktiekurserna så högt att Mellansvenska löntagarfondeninte bedömde större nyvinvesteringar i värdepapper som attraktiva. Av detbelopp på , som ställdes till vårt förfogande, lyftes därför endast 107Mkr. Resterande får lyftas ." Demedel som Fjärde fondstyrelsen samt löntagarfondstyrelserna kan 208 disponeraunder uppgår till . Av dessa disponerarlöntagarfondstyrelserna . 3 Uppföljning av tidigare utlåtande 1utlåtandet över uppmärksammade RRV bl.a. följande områden:löntagarfondernas reala redovisning, handel med optioner, fondernasredovisning av aktier, insiderregler och riskanalys. Dessa områden har följtsupp i årets utvärdering. 1988/89:144Bilaga 9 3.2 Löntagarfondernas reala redovisning RRV anser att Mellansvenska löntagarfonden bör redovisa reala resultat-och balansräkningar på det sätt som övriga fem fonder Ilagen med reglemente för allmänna pensionsfonden, APR, (SFS 1987:1386) har införtsen bestämmelse med giltighet fr.o. om att till"förvaltningsberättelsen skall också fogas resultaträkning ochbalansräkning som är uppställda efter reala principer" (17 §). RRVkonstaterar att Fjärde fondstyrelsen och fyra av löntagarfonderna i sinaförvaltningsberättelser för på ett enhetligt och enligt RRVsuppfattning informativt sätt redovisar reala resultat- och balansräkningar.Mellansvenska löntagarfonden har en delvis annan real resultaträkning ochredovisar den reala balansräkningen bara i notform. Det egentliga realaresultatet, dvs. resultatet före "utdelning" av till 13AP-fonderna, framgår inte direkt för läsaren. För att åtgärda detta och uppnåenhetlighet mellan fondernas redovisningar bör Mellansvenska löntagarfondenenligt RRVs uppfattning redovisa reala resultat- och balansräkningar på detsätt som övriga fem fonder gör. Fonderna använder olika principer för värdering avaktier på balansdagen. RRV anser att fonderna som värderingsprincip bör användasenaste betalkurs. Fonderna använder sig av olika principer förberäkning av realisationsvinster och förluster. RRV anser att fonderna börfölja den av FAR rekommenderade genomsnittsmetoden. Fonderna redovisar vid investeringar i onoteradeföretag på ett något varierande sätt sin avsättning till s.k. riskreserv. RRVanser att i det fall avsättning görs till s. k. riskreserv, bör denna redovisasi såväl nominell som real redovisning och därvid belasta resultaträkningen somkostnad och balansräkningen som skuld. 14 1988/89. 3.3.1 Inledning Prop.1988/89:144 1regeringens skrivelse 1987/88:174 (s 4) åberopas RFVs och RRVs påpe- Bilaga 9kanden att fondstyrelserna i vissa hänseende tillämpar olika redovisningsprinciperoch att detta försvårar jämförbarheten av fondstyrelsernas resultat. Enligtföredraganden är det i första hand en angelägenhet för fondernas revisorer attverka så att olikheterna kan överbryggas. 3.3.2 Principerför värdering av aktier på balansdagen RRVkonstaterade i utlåtandet medelsförvaltning att fondernaanvänder sig av olika värderingsprinciper avseende aktieinnehavet perbalansdagen, vilket påverkar den reala redovisningen. 1 den av RRV då gjordajämförelsen mellan en beräkning utifrån principen årets sista betalkurs ochredovisade värden, kunde noteras en differens på i värderingen av ettenskilt aktiebolag. Ävenunder har fonderna använt sig av skilda värderingsprinciper. Sydfondenoch Mellansvenska löntagarfonden har enligt uppgift beräknat marknadsvärdetefter senaste betalkurs, medan Fond Väst, , Nordfonden och Fjärdefondstyrelsen har använt sig av lägsta betalkurs. RRVanser att fonderna bör använda en enhetlig och konsekvent värderingsprincip.Ordförandena i löntagarfondernas revisorskollegier har rekommenderatanvändandet av senaste betalkurs. 3.3.3Principer för beräkning av realisationsvinster och föruster Vidberäkning av realisationsvinster och realisationsförluster, där endast en delav fondens innehav har sålls och då innehavet anskaffats vid olika tillfällenoch kurser, har fonderna använt sig av skilda värderingsprinciper. TrefondInvest, Fond Väst och Fjärde fondstyrelsen använder först in och förstut-principen. Övriga fonder tillämpar genomsnittsprincipen. Beräkningssättethar ingen betydelse för en real redovisning. Däremot påverkas den nominellaredovisningen väsentligt av vald princip. RRV anser dock att fonderna bör följaden av Föreningen auktoriserade revisorer () rekommenderadegenomsnittsmetoden. Revisorsordförandena vid löntagarfonderna rekommenderar attgenomsnittsprincipen används. Fondernaengagerar sig i allt större utsträckning i icke noterade företag. Större risker är förenademed investeringar av detta slag. APR anger i 16 § att tillgångarna skall tasupp till anskaffningsvärde. Vidare anges att en osäker fordran skall tasupp till det belopp som beräknas inflyta. anser att detta måstetolkas så att en tillgång vars verkliga värde är lägre än anskaffningsvärdet skalltas upp till detta lägre, verkliga värde. ett onoterat bolag börsåledes tas upp till ett lägre värde än anskalTnings- kostnaden om det verkligavärdet bedöms vara lägre. som därmed aktualiserasbör redovisas som kostnad i en särskild post i Detkan vara olämpligt att fonderna i årsredovisningen öppet redovisar attnedskrivning skett av aktieinnehavet i ett specifikt bolag. Det berördabolagets verksamhet kan påverkas negativt av sådana uppgifter. Flera avfonderna har valt att ospecificerat göra avsättning till en s. k. riskreserv. Följande ackumuleradebelopp har avsatts av resp fond: Fjärde fondstyrelsen (). Sydfonden(), Mellansvenska löntagarfonden () och Fond Väst (15 miljkr). "Riskreservavsättningarna" har ökat i förhållande tillföregående år för Fjärde fondstyrelsen och Fond Väst, då avsättningarna uppgicktill O resp . Den redovisningsmässigabehandlingen av riskreserven varierar mellan fonderna. Fond Väst och Sydfondenredovisar i årsredovisningen beloppen som en kostnad i resultaträkningen ochsom en skuld i balansräkningen. Fjärde fondstyrelsen redovisar reserven somkostnad i resultaträkningen, men som "avsättning" i balansräkningen.Mellansvenska löntagarfonden uppger inte sin avsättning i den nominellaredovisningen utan endast i sin sammanställning av marknadsvärden. RRV anser att specifikanedskrivningar eller en riskreservavsättning bör göras. 1 det senare fallet bördock intemt hos resp fond finnas en specifikation över vilka företag somavses. Nedskrivning/riskreservavsättning bör redovisas i såväl nominell somreal redovisning, eftersom behovet av nedskrivning till verkligt värdeföreligger och är detsamma i båda redovisningarna.Nedskrivning/riskreservavsättning bör belasta resultaträkning som kostnad ochbalansräkning som skuld. Fond Västs och Sydfondens redovisning är iöverensstämmelse med detta. Mellansvenska löntagarfonden bör göranedskrivning/riskreservavsättning också i den nominella redovisningen. 1988/89:144 Bilaga 9 3.4 Handel med optioner Fjärde fondstyrelsen har handlat med optioner ibegränsad omfattning. Av löntagarfonderna har inte någon placerat nya medel ioptioner . RRV anser att det är önskvärt med ett klarläggandeom APR medger utställande av optioner i eget aktieinnehav. RRVanser att löntagarfonderna som ett sätt att minska risken i placeringarna bordeha rätt att ställa ut optioner i eget aktieinnehav. Fjärde fondstyrelsen hargenom ett tillägg till APR rätt till att handla medstandardiserade köp- och säljoptioner (35 §). Ett motsvarande tillägg tillbestämmelserna finns inte för löntagarfonderna. De optionsafTärer,förträdesvis utställande av köpoptioner, som gjorts av Fjärde fondstyrelsen harvarit av relativt liten omfattning i förhållande till det totala fondkapitalet.Av löntagarfonderna har inte någon placerat nya medel i optioner.Däremot har önskemål framförts om att få ställa ut optioner i egetaktieinnehav. I APR finns inte ettuttryckligt förbud för löntagarfondema att ställa ut optioner i egetaktieinnehav. Detta skulle ur juridisk synvinkel kunna tolkas som om det voremöjligt att ställa ut optioner. RRV anser attlöntagarfondema bör ges samma möjlighet som Fjärde fondstyrelsen att ställa utoptioner i eget aktieinnehav. Löntagarfondema skulle därmed kunna vidtalikvärdiga åtgärder för att minska risken i de egna placeringama. RRV anser att det ärönskvärt med ett klariäggande av innebörden i APR. Prop.1988/89:144 Bilaga 9 k. insiderregler skiljer sig åt. Skillnader finns bl. a. när det gäller vilka som omfattas av reglerna och hur anmälan skall ske av eget aktieinnehav. RRVanser att uppgifter om berördas handel bör överlämnas till gemensam extern instans, t. ex. bankinspektionen. 1syfte att motverka att s. k. insiderinformation utnyttjas otillbörligt harlöntagarfonderna och Fjärde fondstyrelsen på eget initiativ och vid skildatillfällen infört regler för anmälan och registrering av berörda som handlarmed värdepapper. Fonderna har olika regler för vilka som formellt omfattas avdessa och hur anmälan skall ske av eget innehav. VidFjärde fondstyrelsen omfattar reglerna kansliet, medan beroende på individuellastyrelsemedlemmars särskilda engagemang i företag särskilda etikregler gällerför styrelsen. Vid löntagarfondema omfattar som framgår av tabell 5 nedan"insiderreglema" styrelsen och kansliet. Vid Mellansvenskalöntagarfonden gäller de formellt antagna reglerna styrelsen och VD, personersom antas komma i direkt kontakt med relevant information. Av motsvarande skälomfattas inte sekreterare eller ekonomi- och redovisningspersonal av reglemaviid Fond Väst. Tabell 5: Vissa uppgiftermed anknytning till "insiderreglema" vid löntagarfonderna De skriftliga "insider- - hela kansliet och styrelsen - del av kansliet och Anmälan av innehav till - ordförande i fonden Etablerad norm för "insider- Tabell 5 visar att detformellt sett förekommer tre modeller för rapportering av handel medvärdepapper: "revisorsmodellen", "advokatmodellen" och"ordförandemodellen". 1 praktiken är inte advokatmodellen längrerenodlad. Revisorn och ordföranden i fondstyrelsen erhåller sammanställningarfrån advokaten över bedriven handel. Ansvaret för att ta ställning medanledning av uppgiftema har delvis hamnat hos revisorn. Skillnader i rapporteringberor på olika uppfattningar hos fondema, men även hos de berörda revisorerna.En del av revisorerna anser att ett mottagande och en kontroll av handel medvärdepapper innebär ett övertagande av den intema kontroll som fonden självskall svara för. Av de tillämpade modellernaställer sig RRV på gmnd av jävsförhållandet tveksam till ordförandemodellen.Denna innebär att en av de som omfattas av reglema, ordföranden i fondensstyrelse, är direkt ansvarig för kontrollen och anmälan om"avvikelser". Tillämpningen av modellen betyder även, såvitt RRVförstår, att lämnade uppgifter är att betrakta som offentlig handling. Det finns inte någonbestämd uppfattning vid de olika fonderna om var gränsen går mellan"insideralTärer" och normala affärer. Såvitt RRV känner till har ännuinte någon "insideraffar" aktualiserats. RRV anser att det ärönskvärt att minimera risken för otillbörligt utnyttjande av s. k.insiderinformation. Det är vidare angeläget att samma norm används vidbedömning av om missbruk förekommit. Eftersom fonderna inte torde komma överensom en gemensam modell, är det enligt RRVs uppfattning bättre att uppgifter omberördas handel med aktier överlämnas till en gemensam extem instans, t.ex.bankinspektionen. 1988/89:144Bilaga 9 Syftet med riskanalys är att identifieramöjligheter och hot. Av fonderna har Fond Väst och genomfört ensärskild riskanalys av verksamheten. RRVanser att de fonder som ännu ej genomfört en systematisk riskanalys börpåbörja en sådan. Syftetmed riskanalys är att identifiera möjligheter för och hot mot en verksamhetsfortbestånd och planmässiga utveckling. En riskanalys kan bl. a. omfattainternkontrollen, rekvireringen av medel, handeln med noterade och onoteradeföretag, likviditetsförvaltningen, personberoendet samt ADB-beroendet(sårbarheten). RRV uppmärksammade i utlåtandet medelsförvaltningsärskilt två områden som bör ingå i en riskanalys: "personberoende"och "ADB-beroende". Fonderna har under år 1988i viss omfattning särskilt analyserat "risker". Fond Väst har tagitinitiativ till en särskild riskanalys av verksamheten. Fonden kommer under år1989 att ta ställning till vilka åtärder som Fjärdefondstyrelsen har särskilt studerat Prop. 1988/89:144 riskernamed handel med aktier i onoterade företag. Styrelsen vid Trefond Bilaga 9Invest har tagit ställning till beskrivna risker och vidtagnaåtgärder i en särskild PM om "Riskanalys" (aktiehandel, handel medmarknadsinstrument och övrig verksamhet vid kansliet). RRVser positivt på de åtgärder som vidtagits eller som planeras vid fonderna. Defonder som ännu ej genomfört en systematisk riskanlys bör påbörja ensådan. 3.6.2Fondernas synpunkter på RRVs analys av risken i placeringarna RRVanalyserar / årets utvärdering (se avsnitt 5.5.5) löntagarfondernas risk iplaceringsverksamheten . Analysen består av en statistiskskattning av resp fonds genomsnittliga riskexponering (i form avmarknadskänslighet) och av deras genomsnittliga avkastningsavvikelser frånindex med hänsyn tagen till riskexponeringen. VidFond Väst har en liknande analys utförts . Analysen visar attfonden med något lägre risk än AfTärsvärldens generalindex (AV) uppnått ennågot högre avkastning. Vidflera av fonderna finns inte djupare kunskap och erfarenhet av denna typ avanalys. Fonderna har därför inte haft specifika synpunkter på analysensanvändning. De flesta av fonderna anser att resultaten bör tolkas medförsiktighet. Det har t.ex. framhållits att modellen som ligger till grund förskattningarna (CAPM) inte är tillräckligt testad i verkligheten. Vissa av demätproblem som tas upp i kapitel 5 och bilaga 3 har också påpekats avföreträdare för fonderna. Deflesta fonderna uppger att nnan ser framåt och är tveksam till om tekniskriskanalys har något större prognosvärde. RRVs användning av metoden skeremellertid i utvärderingssyfte, ex post. Företrädareför flertalet fonder anser sig ha en känsla för hur riskfyllda olika branscheroch företag är. De använder normalt fundamentalanalys vid värdering förplaceringsbeslut. Fondema koncentrerar medvetet portföljen till vissabranscher och företag för att kunna överträffa index. Iårets utlåtande har följande ämnen aktualiserats: "Policy för aktie- ochmedelsfbrvahning" samt "Regionala aspekter". Vissaförändringar i APR av betydelse för fondemas placeringspolicy trädde i kraftden 1 febmari 1988. Ett annat skäl till att särskilt utvärdera policyfrågan äratt detta senast gjordes i utlåtandet medelsförvaltning. "Fondernasregionala aspekter" har samband med policyfrågorna. Ämnet har också valtspå gmnd av de önskemål som näringsutskottet uttryckt. Följandetvå avsnitt utgör sammandrag av kapitel som i sin helhet återges i bilaga 1 och 2.1 kapitlen redovisas även i detalj RRVs synpunkter 214 4.2Policy för aktie- och medelsförvaltning RRVanser att det finns behov av att precisera fondernas roll påriskkapitalmarknaden för små och medelstora företag. RRVanser att löntagarfondema bör utveckla en likviditetspolicy för att säkrahandlingsfriheten . Prop.1988/89:144 Bilaga 9 RRVhar beskrivit och analyserat fondernas policy för aktie- och medelsförvaltningenutifrån följande modell över beslutsprocessen vid placeringar av medel. Modellenär även normativ i den bemärkelsen att RRV anser att fonderna bör ha endokumenterad placeringspolicy för noterade och onoterade aktier samt likvidamedel. Vid fonderna är dokumentationen av policyn i flertalet fall bristfälliggenom att den inte är uppdaterad och genom att policyn är spridd i olika årsredovisningaroch särskilda dokument tillsammans med ej aktuella riktlinjer. En kontinuerligöversyn av ett policydoku-ment kan enligt RRVs uppfattning bidra till att hållaplaceringsdiskussionen levande i styrelsen. Figur1: Placeringspolicyns roll vid beslut om pla cering av medel Omvärldsbild/ Uppfattning om verkligheten, t ex aktiemarknaden Mål för fondemaenligt APR nt m Placeringspolicy') (vid fondema upprättade riktlinjer) Beslut om rekvirering av medel Placeringav medels-- - FörRRV har presenterats två olika skäl till en policy för likvida medel, iiagaV Dels behov av att skapa handlingsfrihet så att placeringar kan göras i aktiervid lämpligt tillfälle. Dels behov av riktlinjer för förvaltning av dessamedel. Efterår 1990 kommer troligen flertalet löntagarfonder inte att kunna rekvireraytterligare medel. Löntagarfonderna bör därför enligt RRVs uppfattning utvecklaen policy för att säkra den framtida handlingsfriheten. Vidplaceringar i riskkapital måste fonderna avväga hur kraven i APR på avkastning,långsiktighet och riskspridning skall uppfyllas. Statsmakterna har specificeratavkastningskravet (real avkastning), medan fonderna utifrån APR och dessförarbeten tar ställning till uppfyllandet av långsiktighet och riskspridningi placeringarna. Ettsätt för resp fondstyrelse att ta ställning till kraven på långsiktighet ochriskspridning är att besluta om en basportfölj. Detta har förekommit vid fyraav fonderna. RRVhar särskilt studerat risken i löntagarfondernas placeringar (avsnitt 5.5.5).Det har av resursskäl inte varit möjligt att grundligt granska långsiktigheteni denna utvärdering. Långsiktigheten berörs i viss utsträckning i kapitel 5.3Omsättningshastigheten. Genomval av strategi tar fonderna ställning till hur avkastningskravet skall uppnås.Vid flertalet av fondema har avkastningskravet operationali-serats till att denegna portföljen skall utvecklas bättre än börsen genomsnittligt. Förplaceringar i onoterade företag gäller samma krav på avkastning, långsiktighetoch riskspridning som i noterade företag. Det redovisade värdet av onoteradeföretag varierar av värdet av resp fonds totalaportföljinnehav. Fonderna lägger emellertid vanligen i förhållande till värdetned proportionellt mycket mer resurser på de onoterade företagen. Skillnadermellan fondernas agerande är större vad gäller onoterade än noterade företag.RRV har därför mera detaljerat belyst fondernas placeringar i onoteradeföretag. Denna redovisning finns i bilaga 1. Fondernahar uppfattat och uppfattar innebörden i APRs ord om "placering iriskkapital" på ett varierande sätt. Den beslutade och genomförda policynskiftar mellan fonderna. TrefondInvest har t. ex. haft som policy att placera medel i onoterade företag via ett dotterbolag, . Policyn har på grund av avsaknad av lämplig delägare inte kunnat genomfö ras. Collator och indirekt har genom beslut ett företagaransvar i ett annat bolag. Beslutet är ej i överensstämmelse med förarbetet till APR, prop 1983/84:50. RRV anser att om ingen lösning 216 uppnås på problemet medCollator måste bolagets ägarroll upphöra. Problemenmed Collator illustrerar även betydelsen av att fonderna vid placeringsbeslutenförsöker undvika en situation, där ett normalt ägaransvar övergår till ettföretagaransvar. Fonderna torde på grund av sin ställning som långsiktigaplacerare m. m. enligt RRVs uppfattning ha svårare än andra aktörer att avslutaett engagemang i ett företag. 1viss utsträckning har placeringar i onoterade företag ansetts kunna komma ikonflikt med att placera i enlighet med "vad som gagnar försäkringen förtilläggspension". Om å andra sidan statsmakterna anser attlöntagarfonderna har en viktig roll att spela på riskkapitalmarknaden för småföretag, bÖr fonderna inrikta sina placeringar mot sådana företag. Denpresumtiva målkonflikten mellan att gagna tilläggspensionsförsäkringen och atttillgodose behovet av riskkapital i onoterade företag med hög risk har hittillsinte ställts på sin spets. Fondernas resultat har under börsuppgångens 1980-taIvarit betydligt bättre än det reala 3-procentiga avkastningskravet. Erfarenheternahittills tyder enligt RRVs uppfattning på att placeringar i onoterade företaginte är ett lika effektivt sätt som placeringar i noterade företag attlångsiktigt tillgodose värdetillväxten hos tilläggspensionen. Även ominvesteringarna i onoterade företag f. n. är relativt små, är de intebetydelselösa från ett förräntningsperspektiv. Avolika skäl, bl.a. för att stärka inflytandet, förvaltas fondkapitalet av femsjälvständiga löntagarfonder.