prop · GC03140 · 1988-12-31 00:00:00 — Härutöver finns sannoliktäven andra faktorer som försvårar företagandel i Norriand, såväl generellt somspeciellt inom jordbrukssektorn, något som bör beaktas vid utformningen avkompletterande stödåtgärder. De nu redovisade kalkylerna får därmed anses varaett av flera material som skall ligga lill grund för bedömning av stödbehovetför att nå den uppsatta målsättningen. Degrundläggande kalkylernas resultat har behandlats så att endast en tredjedel avfodersäden kommer från gårdens jordbruk. När det gäller svin betraktas alltfoder som inköpt. Detta är en ologisk behandling som blir speciellt tydlig närdel gäller svinuppfödning. Vid all animalieproduktion krävs nämligen ettarealunderiag för gödselspridning. Det mest naturiiga vid animalieproduktion äratt producera så mycket foder som möjligt till de egna djuren på den areal somdisponeras. Med de nya spridningskrav som ställs på produktionen krävs fört.ex. smågrisproduktion en gödselspridningsareal som är nästan lika stor som.arealen för foderbehovet. Vi anser att detta förhållande måste beaktas närstödet fastställs. Detförutvarande område 2 delades efler översyn upp i område 2 a resp. 2 b eftersom tydliga kostnadsskillnader förelåg. Förändringarna genomfördes endast för mjölk. De nu gjorda kalkylerna visar på ökande kostnadsskillnader för nötkött inom stödområde 2. Vi anser därför att uppdelningen även skall gälla för denna produktion. trollsvårigheterfår inte förhindra att stödet utformas på ett ändamålsenligt Prop.1988/89:140 sätt, dvs. att det kompenserar för faktiska merkostnader. Förslagetomfat- Bilaga 7 tar för övrigt en förstärkning av nämndenskontrollfunktion. Översynsarbeiethar också omfattat analys och förslag till stödformer som kan underlättanyetableringar. Beräkningsexempel visar ett stödbehov mellan 40000 och 65000kr. Det nu framlagda förslaget om 3 procents ränteslöd motsvararknappt den nedre gränsen för stödbehovet och understiger med stor marginalbehovet i de sydligare områdena. Med tanke på de stora problem som föreliggernär det gäller nyetableringar inom jordbmket i norra är detta intetillräckligt. Mol bakgrund av det framräknade behovet är ett 5-procenligtränteslöd nödvändigt för att långsiktigt säkerställa att tillräcklignyetablering sker och att produktionsmålet för norra säkerställs.Denna stödnivå skulle enligt vår uppfattning medföra en avsevärd stimulans jämförelsevis låg kostnad. EnligtJN:s förslag skall prisstödet för mjölk frysas vid /kg i område 4. Deberäknade merkostnaderna för mjölkproduktion är / kg jämfört medreferensområdet. Som jämförelse kan nämnas atl prisstödet i område 3 föreslåsbli höjt i enlighet med merkostnadskalkylen, dvs. med till /kg. Detfaktum att område 4 betraktas som ett avtrappningsområde bör enligt vår meninginte föranleda en frysning av stödnivån (gäller även nötkött, får och lamm). Enviss uppräkning av stödet, om än i långsammare takt, vore en rimligaretolkning. Den senaste treårsperioden har produktionsminskningen i område 4dessutom varit snabbare för mjölk än i övriga stödområden. Med en fryststödnivå riskerar man en än mer negativ produktionsutveckling i det sydligastestödområdet. Videlar uppfattningen att särskilda övergångsåtgärder efler tvåprissystemetsavskaffande knappast är motiverade. förutsätter vi attproduktionsutvecklingen i stödområdet analyseras noggrant, inte minst motbakgrund av förväntade sjunkande avräkningspriser för mjölk i den närmasteframtiden. Ännu allvarligare är dock sannolikt de kostnadshöjningar som följerav ändrade djurskyddsbestämmelser. Oron är mycket stor blandjordbrukarna i . ViggoFringel Eldi Gen fors Densvenska jordbrukspolitiken har flera mål. Beredskapsmålet anses vara det viktigaste. Då det gäller ägg, som denna utredning handlar om, så har denna vara en relativt liten betydelse i en krisproduktion. Detta utesluter inte att samhället ändå kan ha motiv för all stödja en fredstida produktion. Man bör dock ha i åtanke, att det faktum att man har elt samhälleligt mål, inte självklart innebär att samhällsåtgärder krävs för att det skall uppnås. Om man har som mål attupprätthålla äggproduktionen i i Prop. 1988/89:140 nuvarandeomfattning krävs troligen ett samhällsstöd. Graden av stöd kan Bilaga 7 mandock ha delade meningar om. Denna utredning visar hur den enaregleringsåtgärden efter den andra byggts på för att komma tillrätta med överskollsproblemet. Andemeningeni utredningen är att det är nödvändigt att sanera bland dessaregleringsåtgärder. Man bör låta marknaden och prissignaler få ett störreutrymme. Jag delar denna uppfattning. Mycken möda och kreativitet spills i dagfrån producenthåll i försök att påverka politiska beslut om regleringsåtgärder.Ansträngningar som bättre skulle kunna utnyttjas till en dialog medkonsumenterna. Det är viktigt att konsumenterna kan känna förtroende ochrespekt för hur produktionen bedrivs samt för produkternas kvalitet. Deltycks råda enighet om atl tillfälliga ingrepp för alt styra produktionen (t.ex.utslaktningskampanjer, kläckningsbegränsningar, produktionsuppehåll) inteinnebär någon permanent lösning och därför ej heUer bör få någon statligsanktion. har också varit restriktiv till dylikaåtgärder. Branschen har i stället själv infört frivilliga utbudsbegränsningar. Jaghar en annan syn än nämndens majoritet på hur man bör redovisa branschensförmåga att själva hanlera marknadsregleringen. Del är inte alltid lätt att siaom framtida förändringar och svårt att bedöma hur företagen kommer att mötadessa. Jag skulle dock vilja peka på några saker. Branschenhar visat ovanligt stor förmåga att bedriva produktionsbegränsande åtgärder påegen hand. Utredningen påtalar den kläck-kvote-ring som tidigare förekommit.Dessutom pågår en frivillig tomhållningskampanj med enanslutning på av produktionsvolymen. Närdella frivilliga syslem upphör så finns det enligt uppgiftplaner på att ersätta det med ett nytt system. Producenterna skall enligt deltaförslag bilda en ekonomisk förening som säljer hönorna till producenterna.Priset per höna blir . inkl. kostnaden för alt bli av med äggöverskottet, enkostnad som beräknas till . Om producenten efter avslutad omgång kan visaatt han minskat sin produktion , motsvarande en 16 veckors tomhållningfår han tillbaka de . Den som vill får alltså producera som vanligt,men han går miste om återbetalningen. De som stannar i föreningenkan användas lill att köpa in burar av producenter som viU sluta helt. Deekonomiska transaktionerna skall administreras av ett kommanditbolag med kläckare,producenter, foderleverantörer och andra som förlorar på ett överskott. Det ärhelt klart att intressenterna i branschen äger en viss vana att agera samfällt. Pådjurskyddsområdet händer en hel del saker med ny djurskyddslag ochdjurskyddsförordning. Systemet med burhöns skall vara avskaffat . Lantbruksstyreiséndiskuterar med branschen om anpassningsätgärder. Dessa kan innebära att manredan till sommaren 1989 minskar antalet hönori varje bur från fyra till tre. Denna åtgärd skulle som bieffekt ha en Prop.1988/89:140 produktionsbegränsande verkan. Vihar haft en livlig kvalitetsdebalt . Debatten har delvis gått i nyabanor. Konsumentema har inte bara visat intresse för produktens kvalitet utanockså för etiska kvalitetskriterier. Hur produktionsmetoderna inverkar på djuroch miljö är mer i fokus. Som ett resultat av detta har vi fått en ökning avproduktionen på kontrakt. Konsumentönskemålen har kanaliserats genomlivsmedelskedjomas specifikationer lill producenterna. Omstaten skulle minska sitt engagemang i marknadsregleringen kan man förvänta sigatt producentema själva kommer att efterfråga mer av kontraktsproduktion föratt skapa mindre svängningar i sin avsättning. Detbefaras i utredningen att skulle få svårigheter att få tag påimporterade ägg. Detta på gmnd av Newcastlesjukan som gör att vi harrestriktioner gällande vilka länder vi kan importera ifrån. Jag efterlyser enanalys, om inte just bristen på importägg, är en faktor som verkar positivt förde svenska äggproducenterna. Detta både om man ser till det begränsade efterfrågetrycketoch de argument om svensk kvalitet, farskhet, djurmiljö som kan användas avsvenska producenter. Hurproducentema skulle reagera på en situation med enbart gränsskydd är osäkert.Det är viktigt att ha klara spelregler från statsmaktens sida. Lika viktigt äratt dessa ger producenterna möjligheter alt planera långsiktigt. Det bör görasklart från samhällets sida i vilka situationer som ett samhällsstöd är attvänta. Jag delar inte tanken på att det endast är möjligt att slopamarknadsregleringen när en balanssituation uppstått. Man kan tänka sig ensituation där balans mellan konsumtion och produktion uppslår genom att producentemalåter sina anläggningar slå stilla under en stor del av året. En samhällsstöddmarknadsreglering i ett sådant läge kan inte accepteras varken av konsument-eller samhällsintresset. Sålänge andra länder stödjer sin produktion så krävs ett stöd också i . Ellfullständigt borttagande av gränsskyddet är därför inte realistiskt. Denteknik som används i utredningen, att analysera en avreglering i olika steg,får dock inte skymma det förhållandet att verkligheten inte alltid låter siginfångas i dessa steg. Deav framtagna PSE-beräkningarna som mäter skyddsnivån i olika länder, visaratt länderna skyddar sin produktion i olika hög grad. Det är också skillnadmellan olika produkter. Äggoch Qäderfä tillhör inom EG de minst skyddade råvarorna. I är bådeskyddsnivån och rangordningen högre. Det kan därför vara på sin plats att intebara prata i termer, gränsskydd eller ej, utan också om nivån på gränsskyddet. Särskilt yttrande Prop. Bilaga 7 Utredningenrörande avveckling av prisregleringen för ägg har slutförts Vi har vid tidigare sammanträden i nämnden framfört ettantal synpunkter som enligt vår uppfattning bör fogas tillutredningsmaterialet. Synpunkterna avser i första hand utredningens analys ochslutsatser rörande prisregleringen för ägg. Flera av de frågor som berörs harstor betydelse från allmän jordbmkspolitisk synvinkel. Vi vill understryka attdet finns ingen gmnd för att söka en särbehandling av äggproduktionen vadgäller den principiella tillämpningen av prisregleringen. Utredningen,som genomförts på regeringens uppdrag, skulle enligt direktiven bl. a. omfattaen redovisning av konsekvenserna av en avveckling för produktionen,konsumentpriserna, regleringsekonomin och råvamkostnadsutjämningen. Vidareskulle effekterna från handelspolitiska, regionalpolitiska ochstatsfinansiella synpunkter redovisas. Enavreglering även i begränsad omfattning skulle sannolikt få drastiskaeffekter på den svenska äggproduktionen, inte minst för den enskildeproducenten. Vi anser därför att utredningen borde innehålla en mera konkretanalys av konsekvenserna vad gäller t. ex. prisbildningen på marknaden,företagsekonomiska effekter, konsumentaspekter, produktionens omfördelningmellan företag och regioner, importfömtsättningar m.m. Nugällande riktlinjer för bl.a. produktionsanpassning och prisstöd lades fast avriksdagen jordbrukspolitiska beslut. Enligt dessa riktlinjer skallstöd lill jordbruket lämnas genom ett gränsskydd som vid behov kompletteras medmarknadsreglerande åtgärder. Regleringen bör fortlöpande ses över i syfte allförenkla och begränsa den. Somframgår av våra kommentarer nedan medför redan en begränsad avreglering atlflera av de nu gällande jordbmkspolitiska målen inte kan uppnås. Utredningenbaseras främst på en analys av administrativa aspekter och saknar i hög gradden koppling till enskilda producenters förutsättningar och ekonomi som bordeingå i ett beslutsunderiag av detta slag. Inomnågra månader kommer den närmare tillämpningen av den nyadjurskyddslagstiftningen alt fastställas. Del är en absolut nödvändighet all denya produktionsförutsättningar som aktualiseras på skilda håll analyseras iett sammanhang. Vi fömtsätter att dessa faktorer vägs in i en samlad bedömning. Nedanståendekommentarer avser främst kapitel 7 i utredningen. Syftetmed den differentierade storproduktionsavgiften var dels att begränsa destörre företagens utbyggnad, dels att de större producenterna skulle stå för enstörre andel av exportkostnaderna. har företagsstrukturen inte förändrats i någon större 60 grad.I utredningen anges likväl all avgiftens effekter i mycket stor ut- sträckningmotverkats genom alt större producenter kompenserats i de Prop. 1988/89:14Cbetalningssystem som byggts upp inom branschen. Det bör understrykas Bilaga 7alt kostnadsbetingad prissättning är en vanlig princip i all företagsamhet inomalla sektorer. Denna princip har även tillämpats inom lantbmkskooperalionen.Prisfördelarna till större producenter har sannolikt medfört minskad effekt avden differentierade storproduklionsavgiften. Det är dock bevisligen så attstörre producenter med nu gällande avgiftssystem bidragit mera till exportensfinansiering än vad som skulle ha varit fallet med en icke differentieradavgift. Med en odifferentierad produktionsavgift kommer belastningen på mindreoch medelstora producenter alt öka, relativt sett, med försämrad lönsamhet somföljd. Enligt vår uppfattning skulle en större andel av äggproduktionen habedrivits vid större företag om produktionsavgiften hade varit odifferentierad. Likvälaccepterar vi utredningens slutsats att såväl juridiska som administrativaskäl talar för en odifferentierad produktionsavgift. Enbegränsning av regleringsföreningens möjligheter till marknadsreglerandeåtgärder kommer att leda till större prisvariationer och sänkt genomsnittligprisnivå. Effekten på den inhemska produktionen avgörs av vilken ekonomiskeller volymmässig begränsning som fastställs. Eftersomefterfrågedasticileten på ägg är mycket låg, liksom vm-priser-na, skulle redanen måttlig begränsning av marknadsregleringen få drastiska effekter på priset.Detta gäller naturligtvis särskilt med överskottsproduktion. Detbör dock poängleras alt en prissänkning skulle ske även vid balans iproduktionen (räknat på årsbasis). Iutredningen understryks att en gemensam finansiering inom branschen föröverskottsägg utöver den begränsade roll som skulle spelas avregleringsföreningen - knappast är möjlig. Marknadsreglerande åtgärder i dennaform är således endast möjliga i den utsträckning en statlig medverkangaranteras. Enbegränsning av marknadsregleringen enligt steg 2 i utredningen skulle enligt våruppfattning inte innebära ökad marknadsstyrning utan en administrativprisstyrning. Omman önskar åstadkomma en ökad marknadsanpassning är det lämpligare att styraproduktionens storlek via mittpriset (och i motsvarande mån undvika ändringarav produktionsavgiften). Genom ökad spännvidd mellan prisgränserna kan ökadprisrörlighet skapas. Med detta synsätt bör även statens medverkan i temporäraanpassningsåtgärder inskränkas kraftigt. Sammantagna skuUe dessa åtgärder ledatill en marknadsanpassning, dock med bibehållande av en prisreglering inuvarande bemärkelse. Med denna form av prisstyming minskar behovet av marknadsreglerandeåtgärder. möjliggörs en produktionsanpassning "under hänsynstagandetill den enskildes sociala och ekonomiska trygghet" (jfr nu gällande jordbmkspolitiskabeslut). Enavgörande jordbmkspolitisk fråga är efter vilka principer produ centpriser och gränsskydd skall fastställas. Med en administrativ prisstyr- 61 ning skulle systemet medmittpris och prisgränser mista sin innebörd. 1988/89:140 inhemskproduktion fömtsätter prissättning med koppling till jordbmkets Bilaga 7produktionskostnader och inkomstutveckling. Ettborttagande av marknadsregleringen i enlighet med steg 3 skulle få de effektersom beskrivits ovan, dock mera drastiska. Enligt vår uppfattning skulle dennaåtgärd strida emot gällande jordbmkspolitiska beslut. Möjligheterna attavsätta ens säsongmässiga överskott på den inhemska marknaden genomprissänkningar måste betraktas som ytterst begränsade. Produktionen skulledärmed tvingas ned under självförsörjningsnivån, eftersom fömtsättningarsaknas för marknadsreglerande åtgärder utan statlig medverkan. Iett tidigare avsnitt av utredningen (6.5) görs en jämförelse mellan en tänkt avregleringenligt steg 3 och prisregleringen för ägg inom EG. En viss likhet skulle finnasi den meningen atl avsältningsgaranti saknas inom den egna marknaden liksom intemamarknadsreglerande åtgärder. export av ägg finansieras dock viaen gemensam budget och överskottsproduktion/exportförluster påverkar intedirekt producentpriset. Därmed mister jämförelsen med svenska förhållandenrelevans. Bristen på prisstyming i EG demonstreras tydligt av de kraftigtstigande exportkostnader som redovisats . Videlar utredningens synpunkter beträffande möjligheterna till ett borttagandeav gränsskyddet resp. en total avreglering. Det bör tilläggas attimportmöjligheterna är begränsade på gmnd av förekomsten av Newcastlesjukan iflertalet tänkbara leverantörsländer. Detär angeläget för såväl konsumenter som producenter atl skapa incitament förökad produktkvalitet och god redlighet. Vi stödjer därför utredningens förslagom en höjning av packeribidragen, vilken bör åtföljas av en bibehållenkontroll. Det borde dock klarare framgå att bidragen utgör ett kvalitetsstöd,som t.ex. kan kallas kvalitetstillägg. Iavsnitt 6.3 anges att en kvalitetskontroll och förpackning i anslutning tillproduktionsplatsen med åtföljande distribution direkt till handeln skulle kunnage förbättrad produktkvalitet, främst vad gäller farskhet. Enligt våruppfattning är det inte självklart att konsumenterna skulle gynnas på dettasätt. Det finns en väl utbyggd distributions- och kontrollverksamhet somgaranterar jämn tillförsel av produkter med jämn och hög kvalitet och det finnsingenting som tyder på att konsumentens köptrygghet generellt skulle förbättrasmed den angivna modellen. Sammanställning av remissyttranden över statens Pop-1988/89:140jordbruksnämnds översyn i fråga om prisstödet till ®'' jordbruket i norraSverige Efterremiss har yttranden avgetts av länsstyrelserna i , , ,och samt av ().Länsstyrelsen i har lämnat ett yttrande som utarbetats av lantbmksnämndeni länet. FörDalslands skogsbygder har utvecklingen varit klart negativ.--- enkät som genomförts visas att bristande lönsamhetär ett av de viktigaste skälen till att mjölkproduktionen avveck lats. Länsstyrelsenanser det vara angeläget att även ändra områdesindelningen. Områden i denberörda delen av länet där det enligt beslut är motiverat att gestatligt glesbygdsstöd borde rimligen också ingå i prisstödsområdet. Länsstyrelseni :---- Beträffande prisstödet kan teras att alla stödområden utom 4:an i förslaget får full kompensation för de enligt kalkylmodellen beräknade merkostnaderna. Länsstyrelsenfinner- oacceptabeU med en större avtrappning än 20öre mellan område 3 och 4 och att stödet i detta område bör höjas med 5 öretill . 1 konsekvens med detta bör även en viss höjning ske av stödet tillnötkött och får och lamm. Länsstyrelseni : Skillnaderna inom område 3 blir i detnya förslaget mycket stora och detta till nackdel för västra . ---- Lantbmksnämndenvill framhålla att stöd lill potatisodlingen även Länsstyrelseni : alt församlingarna Borgsjö i i samtGraninge, och Resele i kommun med hänsyn till rådande bmkningsförhållandenborde överföras från stödområde 2 b till 2 a. Fömtom rent produktionsmässigaskäl talar även starka regionalpolitiska skäl för en sådan förändring. Länsstyrelseni län:- Enligt uppfattning har----- [produktionsjmålsättningeninte uppfylUs helt eftersom del livsmedelspolitiskabeslutet klart och tydligt angav att "Omfattningen av jordbmksproduktioneni norra bör bibehållas i ungefär nuvarande omfattning"(JoU 1984/85:33). Utöverde mer traditionella motiven till att upprätthålla produktions- 63 nivån vill länsstyrelsenlägga förädlingsindustrins sårbarhet. 1988/89: 140 dennegativa utvecklingen inom jordbruket i leder det Bilaga 8troligen till att underlaget för förädlingsindustrin blir för litet. Om så skerförsämras förutsättningarna för jordbmket i länet ytterligare eftersomavstånden till förädlingsindustrin blir orimligt långa. ---- Länsstyrelsenanser som sagts all formema för stödet till norra bör sesöver. ---- Länsstyrelsensviktigaste invändning mot de analyser och förslag sompresenteras i rapporten gäller grunden för beräkning av merkostnad och därmedstödbeloppens storlek. ---- Länsstyrelsenanser att beräkningarna bör grunda sig på att allt foder produceras pågården. ---- Produktionav foder för att täcka det egna behovet måste därför stimuleraspå annat sätt. Del kan eventuellt ske i form av ett arealbidrag kopplat tillföretagels animalieproduktion. ---- Länsstyrelsenanser därför liksom tidigare att norrlandsstödet bör kompletterasmed, eller ersättas av, ell regionalt prisstöd baserat på bokslutsmaterialfrån det egna området. Fårskötselnär en produktionsgren som är lätt att driva i kombination med annanföretagsamhet. En utökad fårstam skulle därför kunna vara av betydelse för attfrämja kvarboendel på landsbygden. Lönsamhetenär dock så svag att man, om man vill ha någon effekt, behöver komplettera detnu utgående norrlandsstödet med ett regionalt prisstöd. Förmjölkproduktionen är område 2 indelat i 2 a och 2 b. För övrigaproduktionsgrenar är inte någon sådan uppdelning gjord. Produktionsförhållandenainom 2 a och 2 b är dock så pass olika att en differentiering på stödet ävenför de övriga produktionsgrenarna är befogad. Lantbrukarnasriksförbund:- Jordbruket i norra har avse värt större betydelse för t. ex. livsmedelsberedskapen, sysselsättning, infra struktur och samhällsservice än som motsvaras av dess produktionsvolym. Delta medför också att man inte får en helhetsbild om endast jordbruks sektorn analyseras, vilket varit fallet vid översynerna av Norriandsslödet. En helhetssyn är nödvändig för alt fånga det stora antal faktorer som kommeratt avgöra utvecklingen i det norrländska jordbruket. ---- LRFanser att beräkningsresultaten [stödbeloppen] borde bygga pådet s. k. huvudalternativet dvs. atl de merkostnader som framkommer vid egenproduceradfodersäd skall ligga till grund för stödbeloppen. ------ EnligtLRF är den föreslagna omfördelningen mellan stödområ dena 3 och 4 rimlig eftersom den ger större enhetlighet om man utgår ifrån normskördarna. ---- Detfaktum att område 4 betraktas som ett avtrappningsområde fårdock inte föranleda en frysning av stödet (mjölk, nötkött, får och lamm). En viss uppräkning, om än i långsammare takt, vore en rimligare tillämpning.---- ---- Efter1985 års översyn delades område 2 upp i områdena 2 a resp.2 b på grund av tydliga kostnadsskillnader. Förändringen genomför des dock endast för mjölk. ---- ärdet LRF:s bestämda uppfattning att uppdelningen av område 2skall gälla nötkött.- -------------------------------------------------- 64 ---- Utredningenföreslår för övrigt en förstärkning av nämndens kontrollfunktion ett förslag som även LRF stödjer. 1988/89;.140 Bilaga 8 i län:- Länsstyrelsentillstyrker förslaget Länsstyrelseni : att etableringsstödet bör uppgå till sammaprocentsats i som inom övriga Norrlandslän. Länsstyrelseni : tycker det är angelägetatt förhållandena för nyetableringarna uppmärksammas. vill dock starkt framhålla att investeringsstödet är den viktigaste delen i att upprätthålla jordbruksproduktionen. Länsstyrelseni : föreslår därför atträntestödet höjs från föreslaget till och 2 %för de följande tre åren. Ivalet mellan dessa båda former [prisstöd eller ränteslöd] fastnar ,till skillnad mot nämnden, för ett nyetableringsstöd i form av utökatproduktionsstöd. Länsstyrelseni :--- Det etableringsstöd som föreslås harfått en utformning som är lättare alt administrera än tidigare tillämpademodeller. Det bör också vara tillräckligt för att främja en önskvärdgenerationsväxling på redan etablerade och uppbyggda företag. Däremotär det otillräckligt om någon vill starta pä ett nedgånget företag, där manutom för förvärvet också måste ha medel till nya byggnader. En båsplats kostari dag mellan 80000 - . att bygga och det investeringsstöd som kanutgå är maximerat lill totalt .