prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — som stöd till riksanläggningar och förenings-byggda anläggningarsamt 6 milj. kr. som investering i ytteriigare lokaler i . Sammantaget innebäranslagsframställningen ett ökat statsanslag med nära 55,3 milj. kr. För SF innebär denplanerade verksamheten /90 främst fortsatt satsning på att utveckla bam-och ungdomsidrotten enligt fastslagna riktlinjer, att breddamotionsverksamheten och att förbättta fömtsätmingama för elitidrottamasttäning, tävling och utbildning samt utbildning av de frivilliga ledama. RF begär vidaremedel för fortsatta aktiviteter i avsikt att ge fler kvinnor, handikappade ochinvandrare bättre fömtsättningar att delta i idrotts- och ledamppdrag samt för olikaspecialsatsningar. och RF har i skrivelse den 21 1988 begärt ett tilläggsanslag pä3,3 milj. kronor för ökade kostnader i samband med de i . RF har i november1988 i särskild ordning begärt ytterligare 3,76 milj. för att kunna förstärkainsatsema mot dopingbruket inom idrotten. Idrottsrörelsen är med sina över 2 milj. medlemmar en avvårt lands största folkrörelser. Inom idrottsrörelsen aktiveras flerimgdomar än inom någon annan folkrörelse. För allt fler är idrott i olikaformer den främsta fritidssys-selsätmingen. Genom ett brett utbud av motionsaktiviteterbidrar idrottsrörelsen till friskvårdsarbetet i samhället. Den ger ocksåmånga delaktighet och gemenskapoch spelar därmed en viktig social roll. Jag anser det av bl. a. dessa skälangeläget att samhället på olika sätt stödjer idrottsrörelsens sttävan att bredda sin verksamhet ytterligare. Jag delar RF:s uppfattning att det ärväsentligt att rekrytera flera kvinnor både som aktiva och som ledare. Det fmnsvidare skäl att göra särskilda insatser ot för att aktivera fler handikappade och invandrare. Medelhar därför beräknats Prop. 1988/89: 100 inomanslaget för insatser för dessa gmpper. Jag vill ocksåsärskilt understtyka motionsidrottens betydelse. Det är viktigt inte minst frånfolkhälsosynpunkt att olika insatser görs för att ge allt fler möjlighet till rekreation och motion. RFbör beakta denna del av sin verksainhet. Elitidrott tilldrarsig den största massmediala uppmärksamheten. Elitidrotten är dock en litendel av det totala idrottsutbudet. RF har utarbetat ett särskilt program medförslag till åtgärder för att förbättta elitidrottens villkor. Jag vill för understtyka vikten av att de som ägnar sig åt elitidrott ges godafömtsättningar för detta. Det är en fråga för RF och dess specialförbund att inomramen för anslagen sörja för att sä sker. Insatser för bamoch imgdomar är en annan viktig del av idrottsrörelsens verksamhet.Idrottsrörelsen har ett särskilt ansvar med hänsyn till det stora antal bam ochungdomar som är verksamma inom idrotten. Detta kommer till utuck inte minstgenom den mängd aktiviteter som idrottsrörelsen svarar för inom ramen för detlokala aktivitetsstödet. Av detta tillfaller - drygt 80 milj. kr. RF har i sinanslagsframställning redovisat olika frågor som rör idrottens fmansiering. Dettotala statiiga stödet - det som redovisas under detta anslag, det lokalaaktivitetsstödet, medel till lönebidragsanställda inom idrotten, medel till idrottsforskning, anslag tillidrottens smdieförbund och idrottens folkhögskolor m. m. - uppgår till nästan700 milj. kr. Som RF redovisat ärbehovet av egenfinansiering utöver statsstödet stort. Enligt RF uppgår statsbidraget till 30 %av specialförbundens utgifter. Resten är egenfinansiering. Lotterier och bingohar varit en viktig inkomstkälla för föreningslivet. Vid föregåendeårs beslutades (prop. 1987/88:141, KrU 22, rskr. 391) om ändringar ilotterilagen som ger folkrörelsemaförbätttade möjligheter att bedriva lotteriverk-samhet och bingospel. Genom borttagande av bingoskatten på vamvinster tillfördes främst idrottsrörelsen ca 85 milj. kr.I det sammanhanget påpekade jag attresultatet av lotterier och bingo helt är beroende av folkrörelsemas egnainsatser. Jag utgår också från att länsstyrelserna vid sin tillståndsgivningför bingospel beaktar de rikflinjer som redovisades i nämnda proposition. Det bör leda till att fler föreningar får del avintäkter från bingospel och attspeltillständ grundas främst pä föreningamas imgdoms-verksamhet. I föregående års budgetpropositionredovisades förstärkta resittser på idrottsforskningensområde. Ett särskilt centmm för idrottsforskning har inrättats i . Nya professurer inrättas nuvid universiteten i och . Universitet i får en tjänsti pedagogik, särskilt idrottspedagogik den1 och en tjänst i idrottsmedicin . Professuren i idrottsmedicin i inrättasocksä . Vidareinrättas en professur i historia, särskilt idrottshistoria vid imiversitetet i Stockhobn, vilken kommer att tillsättas imder 1991.Därmed fmns 9 profes- Prop. 1988/89: 100 sorstjänstermed inrikming på idrottsforskning. "" Dessutom har anvisats medel förfristående kurser vid centrum för idrottsforskning.Detta förstärkta kursutbud på högskolenivå inom ramen för högskolesystemetbör tillgodose idrottens behov av kompletterande ut-bildnmg för ttänare och ledare. Jag ser de intensifierade insatsema päutbildningens och forskningens område som en viktig fömtsättning förutvecklingen av svensk idrott. Vid minanslagsberäkning har jag beaktat kosmader för de nya tjänsterna inomidrottsforskningen. Sammantaget överförs 2,6 milj. kr. under budgetåren 1988/89och 1989/90 till huvudtitel. Skolöverstyrelsenhar efter framställan från riksidrottsförbundet begärt en utökning av antaletplatser vid idrottsgymnasier och i s.k. hemortsaltemativ, där ungdomar kan kombinera sinidrottsträning med smdier i hemortens gymnasieskola.Efter samråd med mig har chefen för tidigare idagföreslagit en utbyggnad av idrottsgymnasieorganisationen. Antalet platser vid de speciellaidrottsgymnasiema utökas med 100 till 700.Samtidigt tillförs hemortsaltemativet 600 nya platser, vilket innebär att detta konuner att omfatta totalt 1200 platser.Genom denna utbyggnad förstärksmöjligheterna för ungdomar att kombinera idrott och smdier. Jag vill liksom RF framhålla vikten avfortsatta insatser på ledarutbildningensområde. Jag utgår från att RF inom anslagets ram fullföljer utbildningssatsningen. Jag vill i dettasammanhang vidare nämna att chefen förutbildningsdepartementet räknar med att inom ramen för anslagen till smdiecirkelverksamhetska kunna ges möjlighet att utvidgasin studieverksamhet. Inom verksamhetsområde föreslås också en kraftig satsning pästudieförbundens kulturverksamhetmed ca 13 milj. kr. fär därmed större möjlighet att anordna verksamhet med denna inriktning, t.ex.utställningar, föreläsningar eller i övrigt kulturanknutenbildningsverksamhet. Det är viktigt atten stor folkrörelse har ett brett förttoende hos människor över hela vårtland. Idrottsrörelsen har ämjutit ett sådant förtroende. Den användningav olika dopingmedel som avslöjats kan dock bli ett hotmot detta fömoende. Därför är åtgärder mot dopingbruket viktiga för densvenska idrottsrörelsen. Det krävs intensifierade insatser.Konttollverksamheten med stickprovskonttoller mäste kunna upprätthållas på en högnivå. Resursema vid behöver byggas ut.Intensifierad informationsverksamhet bör genomföras. Informationen börutformas i samråd med och Apoteksbolaget. Gemensammainsatser ger störte effektivitet. Idrottsrörelsen har begärt särskilda medel föratt mtensifiera kampen mot dopingbruket. Jag har i min anslagsberäkning beaktatdessa krav från idrottsrörelsen. Det är nödvändigtatt fömtsättningar för idrott kan åstadkommas över hela vårt land. Genom delånga avstånden försvåras möjligheten för idrottsutövande i främstnorra . har fattat beslut om att spe- cialidrottsförbunden genom olika ätgärder skall medverka till att skapafömt- Prop. 1988/89: 100 sätmmgar för idrott på lika villkor över helalandet. Jag vill understtyka vik- '- ten av att specialförbunden genomkonkreta åtgärder medverkar till att frå-goraa finner en lösning. Det bör ankomma påriksidrottsstyrelsen att tillse att dennaviktiga fräga får en acceptabel lösning. Det är av stortvärde att de lokala föreningama ges möjlighet att uppföra anläggningar avolika slag. För att stimulera till och möjliggöra detta fmns det särskilda stödet till s. k. mindreanläggningar. Jag föreslår att detta stöd räknas upp med . För byggandet avklubbsmgor har idrottsföreningar numera samma möjlighet som andraorganisationer att söka stöd ur allmänna arvsfonden. Detta gäller också för inventarier. Jag har vidareberäknat medel för den fortsatta uppmstningen av Lillsveds idrottsfolkhögskola. Kostnadema för deltagande vid blev större änberäknat genom att fotboll och volleyboll senare kvalificerade sig för olympiskt deltagande. Olympiska kommitténhar i skrivelse hemställt om ytterligaremedel. Jag beräknar 1 milj. kr. för detta ändamål. Av innevarande årsanslag på drygt 256 milj. kr. är nära 14 milj. kr. engångsvis anvisade medel för deltagande ide i , fördeltagande vid i samt för ut- och ombyggnad vidLillsved och . Det återstående anslaget på c:a 242 milj. kr. föreslås uppräknat med 17,3 milj. kr. Dämtöver överförs,som redovisats i det föregående, medel till huvudtitel för de nyinrättade professurema inomidrottsforskningens område. Jag hemställer att regeringen föreslär att till Stöd tillidrotten för /90 anvisa ett reservationsanslag på . 1988/89: 100 13.1 Bil. Lag med särskildabestämmelser om bostadsbidrag för Härigenom föreskrivs följande. 1 §För är 1990 lämnas bostadsbidrag enligt lagen (1988:786) om bostadsbidrag tills vidare endast för månadernaJanuari -Juni. 2 §Den som vid utgången av är 1989 uppbär bostadsbidrag har rätt att utan föregående ansökanfå bidrag även för månadema med samma belopp som fördecember 1989. Inttäffar någon sådan ändring som avses i 28 eller 29 § lagen (1988: 786) om bostadsbidrag,skall dock bidragsbeloppet anpassas med hänsyn härtill. 3 §I fråga om bostadsbidrag för månadema i andra fall än som avses i 2 §,skall bidraget bestämmas med utgångspunkt från den bidragsgrundande inkomst som kan beräknasmed ledning av taxering till statiig inkomstskatt. 4 §Närmare föreskrifter i fråga om den bidragsgrundande inkomsten och ansökningsförfarandet meddelas avregeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Denna lag ttäder i kraft . A m. m. 1 ,/örj/ara/u/ag 2 Uttedningar m.m., reservationsanslag 3 Bidrag till vissa intemationella organisationer m. m.,reservationsanslag 25 617 000 7 500000 1276 000 34 393 000 Prop.1988/89: 100 Bil. 17 700 000 000 200 000 000 1 345 000 000 1000 14 900 000 56 000 000 3 182 000 20 246 053 000 12 3 4 5 11 12 13 14 Bostadsförsörjning m. m. Länsbostadsnämndema,/ör.s/agran.y/ag Vissa lån till bostadsbyggande,/o>j/ajam'/ag Räntebidrag m. m., förslagsanslag Åtgärder i bostadsområden med stor andel outhyrda lägenheter m. m., förslagsanslag Tilläggslån till ombyggnad av vissa bostadshus m. m., Bostadsbidrag m. m., förslagsanslag Viss bostadsförbättringsverksamhet m. m., Bidrag till förbättting av boendemiljön, Bidrag till allmänna samlingslokaler m. m., Lån till alhnänna sdxnmgsloksXer, förslagsanslag Lån till experimentbyggande, reservationsanslag Bidrag till energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m. m., reservationsanslag Information och utbildning m. m., reservationsanslag Bidrag till fonden för fukt- och mögelskador, Statens \a-närtmd, förslagsanslag C Fastighetsdataverksamheten Prop.1988/89: 100 1 Centtahiämnden förfastighetsdata,/ö«/agranj/fl 69538 OCX) Bil. 2 Uttxisttiing m.m.,reservationsanslag 1 OCX) OCX) 1 Lanttnäteriet,/ö>s/a5arty/a 1000 2 Plangenomförande,ramanslag 62 497 000 3 Landskapsinformation,ramanslag 177 555 OCX) 4 Försvarsberedskap,ramanslag 3 461000 5 Utrustning m. m.,reservationsanslag 8 561 OCX) 1 Stöd till idrotten, reservationsanslag 259 344 000 259 344 000 Totalt förbostadsdepartementet 20 862 403 000 Innehållsförteckning Prop.1988/89: 100 13 Översikt............................................................................................................... 1 A.Bostadsdepartementet m. m........................................................................ 6 Utredningar m.m........................................................................................... 7 Bidragtill vissa intemationella organisationer m. m................................ 7 B . Bostadsförsörjningm, m............................................................................. 8 Vissalän till bostadsbyggande............................................................... 35 Åtgärder i bostadsområden med stor andel outhyrdalägenheter Tilläggslån till ombyggnad av vissa bostadshus m.m....................... 45 Bostadsbidrag m. m.................................................................................. 49 Vissbostadsförbätttingsverksamhet m. m............................................ 52 Bidragtill förbättting av boendemiljön.................................................. 56 Bidrag till allmännasamlingslokaler m. m............................................... 57 Län till allmännasamlingslokaler............................................................. 64 Län tillexperimentbyggande..................................................................... 68 Statensinstimt för byggnadsforskning.................................................. 70 Bidrag till ............................... 73 Statens institutför byggnadsforskning: Utmstning............................. 73 Bidrag tillenergibesparande åtgärder inom bostadsbeständet Information ochutbildning m. m.............................................................. 75 Bidrag till fondenför fukt-och mögelskador.......................................... 76 C. Fastighetsdataverksamheten................................................................... 80 Centtalnämndenför fastighetsdata........................................................ 81 D. Lantmäteriet................................................................................................. 84 Utmstning m. m........................................................................................... 91 Stöd till idrotten ......................................................................................... 92 Bilaga 13.1 Förslag till lag om särskilda bestämmelser om Bilaga 14 till budgetpropositionen 1989 1988/89:100 Bil. Industridepartementetsvarar fr. o.m. den för bl. de allmänna riktlinjerna for näringspolitiken, industrins struktur- och branschfrågor, frågorom små och medelstora foretag såsom allmänna utvecklingsbetingelser, serviceoch utbildning, frågor om turism och rekreation, hantverk och hemslöjd, frågor om industrins finansiering, bl. a. vissaexportkreditfrågor, vissa frågor om multinationella foretag ochinternationella investeringar, teknisk forskning och industriell utveckling, patent- och registreringsverksamhet, teknisk kontroll, provning och mätning samt flertalet statsägda företag. Frågor som rör turism och rekreation forsöver från den Ijanuari 1989. flyttas ansvaret for regional utveckling och regionalpolitiskt stöd över frånindustridepartementet till . har lagt fast treårsramar fördelar av verksamheten vidstatens industriverk och för ett informationsteknologiprogram (prop. 1986/87:74, NU 30, rskr. 271) samt förverksamheten vid styrelsen förteknisk utveckling (prop. 1986/87:80 bil. 10, NU 33, rskr. har tagit ställning tillriktlinjerna för industripolitiken på rymdområdet (prop. 1985/86:127, NU 21, rskr. 305).Årets budgetförslag innebär därför en fortsättning av Udigare beslutad verksamhet inom en stor del avindustridepartementets område. När det gällerkostnaderna för industristödet förutses en fortsatt minskning, främst i frågaom de statsslödda exportkrediterna. För dessa föreslås en anslagsminskning med 100 milj.kr. 1 1988/89. budgetårtill 220 milj.kr för /90. Beloppet avser främst Prop.1988/89:100 äldre åtaganden. Ett nytt treårsprogram föreslås förfortsatta industripolitiska åtgärder inomtekoindustrin. Programmet syftar till att öka de svenska tekoföretagens internationella konkurrenskraft genomexport- och rationaliseringsfrämjande insatser samt stöd tillproduktutveckling och vissa utbildningsåtgärder. För ändamålet föreslåssammanlagt 255 milj.kr. för hela treårsprogrammet varav 85 milj. kr.för /90. Tillsmåföretagsutveckling föresläs att 182,5 milj.kr. Huvuddelen avbeloppet används för bidrag till de regionala utvecklingsfondernas företagsservice och administration.Jämfört med innevarande budgetår föreslås en real ökning med 4 milj.kr. försärskilda informationsinsatser riktade tillsmåföretagen om EG och Europamarknaden. Till stöd tillturism och rekreation föreslås att 115,9 milj. kr. Det innebär bl.a. ensatsning på 2,2 milj.kr. för utvecklings- och försöksverksamhet inom turist- ochrekerationssektorn samt för ökade bidrag till organisationer. geologiskaundersökning föreslås få möjlighet att anskaffa ett nytt fartyg förmaringeologisk kartering till en kostnad av 30 milj. kr. Delegationen Jörsamordning av havsresursverksamheten föreslås upphöra som egen myndighet. Programmet förhavsindustrieU kompetensutveckling vid statens industriverk upphör vidutgången av innevarande budgetår. Ett nytttreårsprogram för stöd till varvsindustrin föreslås. Kostnaderna för det stödsom beviljas beräknas bli betydligt lägre än under tidigare programperiod och uppgåtill totalt ca 40 milj.kr. Till detta kommer kostnaderför åtaganden som gjorts under tidigare programperioder. En ny organisatoriskram för teknisk provning och mätning för kontrolländamål införs . Samtidigtsker en omorganisation av statens mät- och provråd (prop. 1988/89:60). Isamband därmed föreslås en ökning av statens bidrag till verksamheten vidriksmätplatserna med 2,8 milj.kr. För statensprovningsanstalt föreslås en treårig budgetram och vissa budgettekniskaförenklingar av finansieringen av provningsanstaltens investeringar. Inriktning av den framtida verksamheten Budgetåret1989/90 är det sista i de pågående programperioderna för styrelsen för teknisk utveckling,rymdverksamheten, det nationella informationsteknologiprogrammetoch stora delar av verksamheten vid statens industriverk. Inomindustridepartementet pågår ett planerings- och översynsarbete med inriktning på verksamheten efter /90 på deberörda områdena. Avsikten är att förelägga riksdagenförslag om den fortsatta verksamheten. Förändringarnainom industridepartementets verksamhetsområde framgår av följande sammanställning. Medel på tilläggsbudget har intetagits med. Prop.1988/89:100Bil. Tolfte huvudtiteln (milj.kr.) Anvisat 1988/89 Förslag 1989/90 Industridepartementet m. m. Industri m.m. Exportkrediter m.m. Mineralförsörjning m. m. m. m. Teknisk utveckling m. m. 56,5 470,6' 321,0 135,9 286,0 1 279,2 42,2 492,7 211,0 172,5 260,1 i 374,3 - 14,3 -h 22,1 -110,0 + 36,6 - 25,9 -f 95,1 ' Inkl. anslag för turism och rekreation underjordbruksdepartementets huvudtitel. Det bör observeras attlönekostnadsökningarna statliga avtalsammanlagt kom att överstiga den av regeringen fastställda utgiftsramenmed . Av denna anledning reducerades samtliga lönekostnader med motsvarande belopp i samband med attregleringsbreven utfärdades. En översiktlig redovisning förtillämpningen av utgiftsramen återfmns underrubriken frågor i finansplanen. Under respektive berört anslaganges hur mycket som ej disponeras. Industridepartementet Prop.1988/89: lOO 14 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Industridepartementet svarar fr. o. m. den 1 januari 1989för bl. de allmänna riktlinjerna för näringspolitiken, industrinsstruktur och branschfrågor, frågorom små och medelstora företag såsom allmänna utvecklingsbetingelser, serviceoch utbildning, frågor om turism och rekreation, hantverk och hemslöjd, frågor om industrins finansiering, bl. a. vissaexportkreditfrågor, vissa frågor om multinationella företag ochinternationella investeringar, teknisk forskning och industriell utveckling, patent- och registreringsverksamhet, teknisk kontroll, provning och mätning samt flertalet statsägda företag. Regeringen harbeslutat att föra över frågor som rör regional utveckling och regionalpolitisktstöd från industridepartementet till . Tillindustridepartementet har förts frågor om turism och rekreation, som tidigarehandlades på . Den ändrade organisationen träder i kraftden . I propositionen om näringspolitik inför 1990-talet(prop. 1986/87:74, NU 30, rskr. 271) redogjordes för läget och utvecklingen idet svenska näringslivetoch för de näringspolitiska riktlinjerna för budgetåren 1987/88 1989/90.Riktlinjerna för näringspolitiken ligger fast. Den följande redovisningenkommer att koncentreras till den senaste Därefter följer en redovisning avnäringspolitiken i stora Prop. 1988/89:100 drag. En mer detaljerad beskrivning av industrins utvecklingkommer att Bil. 14 presenteras i industridepartementets årliga rapportsom ges ut . Tillväxteni OECD-området accelererade kraftigt . Då börsfallet inträffade i oktober samma årförväntades en försämring av det ekonomiska läget. För att förhindra enrecession genomförde många länder lättnader i penningpolitiken. Närstyrkan i konjunkturuppsvinget blev kändblev orosmomentet i stället ökad inflation. Konjunktumppgången har lett till en kraftig expansion av världshandeln,vilket bl.a. har gynnat den svenska exporten. Tillväxten av den samladeproduktionen inom OECD-området väntas dock avta från 3,till drygt 2,, på gmnd av lägre privat konsumtion och avtagandeinvesteringar. Även världshandelns ökning förväntas avta något under år1989. För båda åren dämpas sannolikt marknadstillväxten för den svenska exporten, eftersom efterfrågan iNorge och dit en Qärdedel av exporten går antas bli lägre. Sysselsättningeninom hela OECD-området har ökat . Arbetslösheten har minskat någotmen är fortfarande hög, framför allt i . Aktiemarknaden harunder året hämtat sig från,det kraftiga kursfallet , då värdenapå världens börser sjönk med sammanlagt över tio tusen miljarder svenskakronor. Även om många ledande börser återhämtat sig är omsättningen klartlägre än före "den svarta måndagen". steg bruttonationalprodukten (BNP)med 3,enligt (Kl) höstrapport. beräknas BNP-ökningen bli något lägre, 2,. Produktionen i näringslivet beräknas ökamed 3,och i industrin . Kapacitetsutnyttjandeti tillverkningsindustrin är nu så högt att en del branscher inte kan öka sinproduktion ytterligare utan expansionsinvesteringar. Pappers- och massaindustrin, delar avverkstadsindustrin samt stålverken har åtminstone idet närmaste haft fullt kapacitetsutnyttjande. Mångaindustriföretag uppger också att de har brist på arbetskraft. I juni 1988uppgav av industriföretagen att de hade brist på yrkesarbetare. Mest uttalad ärbristen inom järn- och stålverk samt verkstadsindustri. Arbetslösheten harfortsatt att minska till , eller ca 64 000 personer . Sysselsättningen ökade med60000 personer, varav 50000 i näringslivet. Densnabba pris- och kostnadsökningen kvarstår som ett allvarligt hot mot den svenskaindustrins konkurrenskraft. Under 1987- 1988 beräknas Prop. 1988/89:100 lönekostnaderna öka med 7,. Devalveringarna ibörjan av medförde att konkurrensläge kraftigtförbättrades, särskilt för basindustrin. Vidare lades industripolitiken om i offensiv riktning.Även exportens inriktning på länder med godtillväxt har bidragit till exportframgångar. Lönsamhet och finansiell ställning har lönsamheten i svensk industriförbättrats och den ligger nu på samma höga nivå som i mitten av 1970-talet.Avkastningen på eget kapital var , vilket var en procentenhethögre än . För 1988väntas en viss uppgång. Likviditeten ärmycket god i företagen. beräknas företagen ha drygt 95 miljarderkronor i likvida medel, vilket motsvarar realinvesteringar av de senaste årensstorlek. Soliditeten har ökat och lågar 1988 kring34%. Industrins materiella investeringar, dvs. investeringari byggnader och maskiner,fortsätter att öka. De ökade rill 35 miljarder kronor.Företagens planer, enligt KI:s majenkät, pekar på en fortsatt starkinvesteringstillväxt . Tillväxttakten väntas dock minska något . Tillväxten iinvesteringarna beror till stor del på de expansiva planerna inom basindustrin,särskilt inom skogsindustrin.