prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — Tilläggetutbetalas lill ungefär 30000 elever.Utöver kostnader för hyra och hemresor medför inackordering i allmänhetförhöjda utgifter för mal och övriga levnadsomkostnader. Det är, enligt min mening, uppenbart att delnuvarande tillägget inte är tillräckligt stort för att kompensera dessamerkostnader. Jag anser därför attinackorderingstillägget bör höjas betydligt mer än vad som motiveras enbart av prisomräkning och tillstyrker mot dennabakgrund CSN:s förslag om höjning avinackorderingstillägget till lägst 890 och högst I . per månad.Till följd härav beräknar jag att medelsbehovet för /90 kommer att öka med 27,1 milj. kr.Förslaget kräver ändring av 3 kap. 7 § studieslödslagen (1973:349). Som jag inledningsvis har nämnt är jaginte beredd all nu överväga några mer genomgripande förändringar avstudiehjälpssystemet och föror dar därför inte CSN:s förslag beträffande höjning av beloppen i extra tillägg och slopande av rätten till studielån för den som tillhör föräldraeko- 311 Jag anserockså alt förslagets fördelningseffekter ytterligare bör Prop. 1988/89:100 belysas före ett ställningslagande. Extra tilläggbeviljas med hänsyn lill storleken av del ekonomiska underlaget som i huvudsak består avföräldrarnas och elevens inkomster. Jag anserdet angeläget att det ekonomiska underlaget anpassas till denförväntade löneutvecklingen. Jag har därvid beräknat atl underlagetbehöver räknas upp med , vilketinnebär atl maximalt tillägg beviljas vid årsinkomster . och atträtten till stöd upphör om inkomsten Överstiger 100000kr. CSN har påtalat att de nyastudiemedelsreglerna i vissa fall kan få lill följdatt skuldsättningen blir orimligt hög för elever som har studiehjälp. kan t. ex. inträffa för en elev som har enfrån föräldrarna fristående ekonomi och av denna anledning har rätt tillstudielån med sådant belopp att hans totala studiestöd blir lika högtsom en studiemedelstagares. Jag anser ilikhet med CSN att det är angeläget att minska skuldsättningen för dessaelever. Jag biträder därför CSN:s förslag om all extra tillägg skall beviljas idessa fall utan alt hänsyn tas till föräldrarnas ekonomiska situation. Det ankommer på regeringen att utfärdanärmare bestämmelser om extra tillägg. För /90 beräknar jag enutgift med 64,2 milj. kr. vilket innebär enökning med 2,6 milj. kr. jämfört med innevarande budgetår. Hänsynstagandet tillmakes ekonomiska förhållanden har numera slopats såväl vid beviljriingsom vid återbelalning av studiemedel. När det gällerstudielån och extra tillägg till studiehjälpsberättigade elever finns emellertiddenna prövning fortfarande kvar. Jag delar CSN:s uppfattning att det knappast finns några hållbara motiv föratt bibehålla dessa bestämmelser enbart för dessa studiestöd. Slopandetav hänsynstagandet vid prövning av rätlen till studielån kräver ändring av 3 kap. 12 § studiestödslagen. Jag är inte beredd att nu biträda CSN:sförslag om ändrade rutiner för utbetalning av studiehjälp. Jag beräknar densammanlagda utgiften för studiebidrag jämte tillägg till I 749,2 milj. kr. Resekostnadsersättning och ersättning till länstrafikförelagenJÖr gymnasieelevernasresor Förresekostnadsersättning till studerande vid statens skolor för vuxna i och beräknarjag liksom CSN2,0 milj. kr. Enligt vad jaganmälde i förra årets budgetproposition förbereder CSN i samråd med . saml enförsöksverksamhet när det gäller reseer sättningar till gymnasieeleverna. En av de viktigaste frågorna iden avsed da försöksverksamheten är attundersöka om den nuvarande sexkilome- lersgränsen kan avskaffas. CSNförutsätter att intresset att delta i för söksverksamheten är olika stort bland länshuvudmännen. Det kan inte heller uteslutas att länstrafikföretaget inågot eller några län inte allsönskar 312 della i verksamheten.För alt möta en sådan situation måste ett reservsys- Prop. 1988/89:100 lemutvecklas för atl betala ul resetillägg kontant lill berättigade elever. 10 Del är mot denna bakgrund knappast troligt att en försöksverksamhet ifull skala kan bli aktuell före . Med hänsyn lillkostnadsutvecklingen beräknarjag i likhet med CSN en höjning av ersättningen till länstrafikförelagen med 13,3 milj. kr. till 279,2 milj. kr. Mina förslag lill ändringar avstudiestödslagen finns samlade under anslaget Vuxensludiestöd m. m. Jag hemställer att regeringen föreslår all m. för /90 anvisa ett förslagsanslag på 2 030 400 000kr. Studiemedel m. m. 1987/88 Utgift 4 320384 353 1988/89 Anslag 3290000 000 1989/90 Förslag 2 107000 000 Från anslaget betalas utgifter för studiebidrag enligt 4kap. och studielån enligt 4 och 7 kap. studiestödslagen (1973:349, omtrycktsenast 1987:303). Återbetalning av studiemedel regleras i 8 kap. samma lag. () har på uppdrag av regeringen och efter samråd med ochförsvarets civilförvaltning i en särskildskrivelse föreslagit en förbättrad samordning av reglernaför studiemedel och dagpenning vid militär repetitionsövning, civilförsvarsövning och vapenfri tjänst.Därutöver föreslår nämnden i sinanslagsframställning alt dagpenningen för studerande i dessa fall skall beräknas med hänsyn till en aktiverad sjukpenninggrundande inkomst. Med hänsyn tillde nya reglerna för studiemedel beräknar CSN medelsbehovet till 2 150,5 milj. kr. för /90, vilketär en minskning i förhållande lillanslaget för innevarande budgetår med 1 139,5 milj. kr. För studiebidragberäknar CSN medelsbehovet lill 1 702,5 milj. kr. för /90. Det är en ökning iförhållande lill innevarande budgetårmed 685,5 milj. kr. Ökningen beror dels på all kostnaderna för bidraget avser ett helt budgetår dels på attstudiebidraget efter reformeringen av studiemedelssystemet blir ca fem gånger högre . Vidare räknar CSN med att antalet studerande medstudiebidrag ökar med I 300 i förhållande till /89. Medelsbehovet för räntesubventioner och avskrivningberäknas till 448 313 för /90. Skillnaden i jämförelse med budgetåret Prop.1988/89:100 1988/89,391 milj. kr., beror bl.a. på attbehovet avser ett helt budgetår. Utfiödet avstudielån enligt 4 kap. studieslödslagen beräknas bli 3 942,4 milj. kr. Det är enmindre ökning i förhållande till det beräknade utflödet av återbetalningspliktiga studiemedel och studielån. Beträffande återbetalning av studiemedel föreslår CSNnågra mindre ändringar för dem som har återbetalningspliktiga studiemedel enligt äldre bestämmelser. CSNföreslår all den årliga studiemedelsavgiften skall kunna sänkas vidstörre minskningar av studieskulden. förkortas alltid återbetalningstiden. CSN vill också införa vissa begränsningar med attutbetala mindre belopp i samband med beslut om slutlig avgift. CSN föreslår vidare att det införs möjligheteratt skriva av återkravsskul-der på grund av synnerliga skäl. Dennaändring föreslås även gälla dem som beviljatsstudiemedel efter . Till slut föreslår CSN att möjligheterna till konvertering av äldre studielån lillåterbetalnings-pliktiga studiemedel enligt äldre bestämmelser upphör fr. o. m.den 1 januari 1990. Jag vill anmäla att de lättnader när det gäller rätten tillstudiemedel för högskolestudierutomlands som det nya sludiemedelsystemet medför, innebar att Sverigenu kan underteckna europarådsöverenskommelsen av om studiestöd för utlandsstudier. För tidsom en studerande fullgör militär repetitionsutbildning har han enligt gällande regler inte rätt att behålla sina studiemedel. Studiemedlenminskas emellertid ofta än vad som motsvaras av övningens längd. Detta hänger samman med atl studiemedlenberäknas med hänsyn till antalethela, sammanhängande 15-dagarsperioder som studietiden omfattar medandagpenningen betalas ut per dag. Jag anser inte att det är rimligt att den som fullgör militärtjänst skallbehöva vidkännas så kännbaraekonomiska avbräck som det här kan bli frågan om. Med hänsyn härtill tillstyrker jag CSN:s förslag om förbättradsamordning mellan de två förmånssystemen. Motsvarande bör gälla även för densom fullgör vapenfri tjänst eller civilförsvarsövning. Jag avser mot dennabakgrund föreslå regeringen att utfärda bestämmelser som innebär attstudiemedlen får behållas för de dagar sominte täcks av dagpenning. För att förhindra att dagpenning och studiemedel uppbärs för samma tidavser CSN alt bygga upp en kontrollrutin. Jag beräknar atlanslagsbelastningen därigenom kommer att minska med ca 0,5 rnilj. För enstudiestödstagare baseras storleken av den dagpenning som utbe talas under militär repetitionsövning på den beräknade inkomsten under studietiden.Dagpenningen utgör dock lägst 55 kr.per dag. Eftersom stu diestödet som regel beviljasmed betydligt högre belopp innebär detta att de studerande som regel får vidkännas en ekonomisk förlust även av 314 Jag anser det angeläget all dagpenningen förstärks åt- Prop.1988/89:100 minstone till en sådan nivå att de studerande normalt inte görnågon Bil. 10 ekonomisk förlust ijämförelse med om studiemedel skulle ha utbetalats. Jag har efter överläggningar med försvarsministerni denna fråga erfarit att han anseratl berörda ijänslepliktiga kan kompenseras genom en tillämpning av förordningen (FFS 1984:37) om särskildekonomisk hjälp och flyttningsbidragtill värnpliktiga och förordningen(SRVFS 1986:3) om särskild ekonomisk hjälp till civilförsvarspliktiga. Den nuvarande bestämmelsen om altstudiemedel inte utgår under militär repetitionsövning finns isludiestödsförordningen (1973:418). I likhet med CSN anser jag det lämpligt attdenna typ av bestämmelse regleras i studieslödslagen. Jag föreslår därför attbestämmelser införs i 4 kap. 3 §studieslödslagen om att studiemedel inte får utbetalas för tid under vilken militärtjänstgöring, vapenfri tjänsteller civilförsvarsövning fullgörs. Som jag harnämnt anser jag det lämpligt att hela den samlade kostnaden för studielånenberäknas under förevarande anslag. Detta innebär att såväl kostnaderna för studielån som beviljas som delav studiehjälp, studiemedel och särskiltvuxenstudiestöd belastar anslaget liksom även utgiften för kostnader för avskrivning och inlösen av vissastudielån. Den senast nämnda utgiftenhar betalats ur anslaget Kostnader för avskrivning och inlösen av vissa studielån medstatlig kreditgaranti. Jag beräknarutgiften för studiebidrag enligt 4 kap. studiestödslagen till 1 686,3 milj.kr. saml kostnaden för räntesubventioner och avskrivningar av studielån tili 420,7 milj. kr. Det totala medelsbehovet beräknas mot denna bakgrundtill 2 107 milj. kr. Jag övergår nu till frågor om återbetalning och återkrav. Enligt 8 kap. 5 § idess lydelse före , som gäller för återbetalningspliktigastudiemedel beviljade före , skall återbetalningstidenförkortas om sludieskulden minskas på grund av frivillig inbetalning,återkrav eller avskrivning av del av skuldbeloppet. Den årliga avgiftens storlek påverkas dock inte. Jagdelar CSN:s uppfattning att en omräkning av årsavgiften bör kunna ske i ställetför att återbetalningstidenförkortas. Jag tillstyrker därför CSN:s förslag om att årsavgiften skall räknas om i det fall skuldminskningen uppgår lillminst . Förslaget kräver införande av en ny övergångsbestämmelse tilllagen (1988:877) om ändring i studiestödslagen. Enligt reglerna föråterbetalning av studiemedel som avser tid före den 1 januari1989 kan helt eller delvis anstånd medges med skyldigheten alt erläggastudiemedelsavgifl. Rätten till uppskov bedöms med hänsyn lill den inkomst den återbetalningsskyldige förutser all han kommer att få under avgiflsåret. När taxeringen för detaktuella avgiftsåret är klar kon trolleras lämnade uppgifter om denberäknade inkomsten. Kontrollen kan leda till att ytterligare avgifter skall erläggas eller ivissa fall till att redan erlagda avgifter helt eller delvisskall återbetalas till den återbetalningsskyl dige. Om avvikelsen mellan slutligoch debiterad avgift blir . behöver någon ytterligare avgiftinte erläggas eller återbetalas tilllånta garen. Någon motsvarande bestämmelse finns däremot inte i det fall den 315 preliminäraavgiften som debiterats inte eriagls fullt ut. För atl tillämp- Prop.1988/89:100 ningen av reglerna skall bli konsekvent tillstyrker jag CSN:s förslag idetta Bil. 10 hänseende.Förslaget kräver införande av en ny övergångsbestämmelse till lagen(1988:877)om ändringi studiestödslagen. har detfunnits en permanent möjlighet att återbetala äldre studielån, som har beviljats förgymnasiala studier , enligt de reglersom har gällt för återbetalning av studiemedel som avser tid före . hardenna möjlighet funnits . Det främstaskälet till att möjligheten tillöverföring av studieskulder infördes varatt många hade beviljats båda typerna av lån och att en samordning av återbetalningen därför var önskvärd. Med hänsyn till atthelt nya regler nu gäller föråterbetalningen anser jag i likhet med CSN att det är mindre lämpligt att överföringsmöjligheten finns kvar.Den som så önskar bör emellertid erbjudas att föra över sina gamlastudielån även . Som konsekvensav att reglerna om återbetalning av studiemedel finns i både ny ochäldre lydelse bör ett förtydligande ske av lagen. Förslaget kräver dels ändring dels upphävande av lagen (1983:271)om ändrade återbelalningsvillkor för vissa äldre studielån. Slutligen bör punkt8 i övergångsbestämmelserna lill lagen (1975:359) omändring i studiestödslagen justeras med anledning av att vissa former avstudiestöd har bytt namn. Jag är inte bereddatt biträda CSN:s förslag när det gäller avskrivning av återkrav. Mina förslag tilländring av studiestödslagen och lag om ändrade återbetalningsvillkor för vissa äldre studielån finnssamlade under anslaget Vuxenstudiestöd m. m. Jag hemställer att regeringen föreslår att m. för /90 anvisa ett förslagsanslag på 2 107 000 000kr. Vuxenstudiestöd m. m. 1987/88 Utgift 905 1961411988/89 Anslag 1 109 500 000 1989/90Förslag 1245000 000 Från anslagetbetalas utgifler för korttidsstudiestöd, internatbidrag och särskilt vuxenstudiestöd i form avvuxenstudiebidrag enligt 5, 6 och 7 kap. studiestödslagen (1973:349). Från anslagetbetalas också kostnader för statsbidrag till uppsökande verksamhetpå arbetsplatser, m. m. Bidragsbestämmelserna återfinns i förordningen(1980:483) om statsbidrag till uppsökande verksamhet på arbetsplatser, m.m. 316 Vidarebetalas från anslaget kostnader för bidrag tillcentrala fackliga Prop. 1988/89:100 organisationer för planering avuppsökande verksamhet och grundläggan- Bil. 10 de utbildning av fackligastudieorganisatörer samt för information om vuxenstudiestöd m. m. Från anslagetbetalas också utgifter för särskilt vuxensludiestöd för arbetslösa.Bestämmelserna återfinns i lagen (1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa. Utgifterna underanslaget läcks genom medel från vuxenutbildningsavgiften. () beräknar utrymmet frånvuxenutbildningsavgiftentill vuxensludiestöd m.m. och lill administrationen av dessa stöd till 1421milj.kr. för /90. CSN föreslår att medlen från vuxenutbildningsavgiften oavkortat skall gå tillvuxenstudiestöden och dessas administration. Av detta belopp föreslårCSN att 40 milj. kr. reserveras för administrationskostnaderna. Resterandebelopp, 1 381 milj. kr., föreslår CSNavsätts för vuxenstudiestöd, statsbidrag till uppsökande verksamhet ochutbildning av studieorganisatörer m.m. Det ären ökning med 271,5 milj.kr. iförhållande lill anvisade medel för /89. CSN föreslår att 44 milj. kr. anvisasför statsbidrag till uppsökande verksamhetpå arbetsplatser under /90 och atl nämnden får i uppgift attfastställa antalet ansökningstillfällen. CSN föreslår att16,5 milj. kr. anvisas för planering m.m. av uppsökande verksamhet ochutbildning av studieorganisatörer samt information om vuxenstudiestöd för budgetåret1989/90. CSN föreslår attnuvarande schabloniserade korttidsstudiestöd ersätts med eninkomstrelaterad ersättning och att nämnden får återkomma med preciseratmedelsbehov för administrationen om beslut i sakfrågan fattas. Om eninkomstrelaterad ersättning inte införs, föreslår CSN att kortlids-studiestödetbeloppsmässigt knyts lill den ersättning som utgår från arbetslöshetsförsäkringen. CSN föreslår att internatbidraget höjs från 235 till 280kr. Vidare föreslår CSN en rad mindre justeringar iregelverket kring kort-lidsstudieslöden och internatbidragen. CSN föreslår allstuderande med särskilt vuxenstudiestöd som fullgör militärrepetitionsutbildning eller civilförsvarstjänstgöring skall få en dagpenning somberäknas på den ordinarie sjukpenningen. CSN föreslårslutligen att möjligheterna till försöksverksamhet på vuxenstudiestödsområdet permanentas. CSN härden 29oktober 1987 inkommit med förslag till regeländringar i frågaom korttidsstudiestöd och internatbidrag. CSN har vidare den21 inkommit med en skrivelse angående försöksverksamhetmed kollektiva ansökningar om internatbidrag från pensionärs-ochhandikapporganisationer. Föredragandens överväganden Prop. Vuxenutbildningsavgiften utgör 0,av den totalalönesumman. Jag beräknar inkomsterna från vuxenutbildningsavgiften till I 372 milj. kr.för /90. Härutöver skallresultatet av slutregleringen av vuxenutbildningsavgiften för /88beaktas vid beräkningen av dentillgängliga summan för /90. Slutregleringen beräknas ge ettöverskott på 77 milj. kr. Jag förordar attanslaget C 7. Bidrag till viss central kursverksamhet i sin helhet finansierasmed medel från vuxenutbildningsavgiften. Kostnaderna härför beräknar jagtill 39,8 milj. kr., en ökning med 1,5 milj. kr. Vidare förordar jag atl den högrelimersättningen vid grundutbildning förvuxna (grundvux), vuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstörda (särvux) samt grundläggande svenskundervisning(grund-sfi) finansieras med medel från vuxenutbildningsavgiflen.Kostnaden härför beräknarjag under anslaget E 6. Timersättning vid vissavuxenutbildningar till 55 milj. kr., en ökning med 16,9 milj. kr. Slutligen förordarjag atl 70 milj. kr. i likhet med föregående budgetår överförs tillanslaget C 4. Bidrag tillstudieförbunden m. m. Kostnaderna för centralastudiestödsnämndens (CSN) administration avstöden uppgår till 39,2 milj. kr.,en ökning med 2,1 milj. kr. Utrymmet förvuxenstudiestöd samt uppsökande verksamhet på arbetsplatser m. m. blirmed hänsyn till nämnda utgifter 1 245 milj. kr. Jag beräknar att 890,5 milj. kr. av de medel som inflyterfrån vuxenutbildningsavgiften kan avsättas till vuxensludiebidrag.Det innebär en ökning med 109 milj. kr., varför jag räknar med att ett ökatantal studerande skall kunna fåtillgång till vuxenstudiestöd /90. CSN har föreslagit att studerande medvuxensludiestöd, som fullgör militärrepetitionsutbildning eller civilförsvarstjänslgöring, skall få en dagpenningsom beräknas på den ordinarie sjukpenningen och inte, som , på eneventuell studielids-SGI. Efler överläggningar med chefen för försvarsdepartementet harjag erfarit att frågan kanlösas på liknande sätt som för studerande med studiemedel. Denna lösning harjagnyss berört under anslaget E 4. Studiemedel m. m. Det ankommer på regeringenall utfärda de närmare bestämmelser som kan krävas. Redan i föregåendeårs budgetproposition aviserade jag att det nya studiemedelssystemet, som träder ikraft , skulle komma alt påverka vuxenstudiestöden på ett sådant sätt atten översyn av de särskildavuxenstudiestöden och dess regelsystem borde göras. Jag avser att senare föreslå regeringen att uppdra åt CSNatt genomföra den aviserade översynen. I avvaktan på nyssnämnda översyn ärjag inte beredd alt nuförorda någraregeländringar rörande de särskilda vuxenstudiestöden. Korttidsstudiestöd och internatbidrag Prop. Jagförordar all 226 milj. kr. av de tillgängliga vuxenutbildningsmedlen ' 'avsätts för korttidsstudiestöd och internatbidrag, en uppräkning med 14 milj.kr. CSN har liksomtidigare budgetår föreslagit ett inkomstrelalerat korttidsstudiestöd.Förslaget bygger på en särskild rapport från CSN, Bibehållen lönunder sludieledighet (). Jag anmälde i föregående års budgetproposition att jag, efter all hatagit del av remissinstansernas synpunkteroch med hänsyn till de begränsaderesurser som slår till förfogandeför reformer på vuxenstudiestödsområdet, inte var beredd att då biträda CSN:s förslag. Jag gör ingenannorlunda bedömning. CSN har som ettalternativ till ell inkomstrelalerat stöd fört fram förslag om ett korllidsstudiestöd som görs meravärdebesländigt genom en anknytningtill ersättningen från erkändarbetslöshetskassa. Jag är inte heller bereddatt tillstyrka detta förslag. Däremot förordar jag en relativt kraftig höjning av timbeloppet från . Förslaget fordrar en ändring av 5 kap. 5 §studieslödslagen. CSN har föreslagitatt korttidsstudiestöd och internatbidrag skall kunna beviljas förkortare studieperioder vid statens skolor för vuxna. Jag biträder förslaget. Jag biträder också CSN:sförslag om all delulbetalningar skall kunna ske av korttidsstudiestöd som skalltäcka ett inkomstbortfall på mer än 40timmar. Det först nämnda förslaget förutsätter en ändring i 6 kap. 1 §studiestödslagen, i övrigt ankommer det på regeringen att utfärda denärmare bestämmelser som erfordras. 1 övrigt föreslårjag inga förändringar i korttidsstudiestödens regelsystem. Jag räknar med attde avsatta medlen för kortidsstudiestöd och internatbidrag räcker lill ett oförändrat anlal stöd. budgetproposition (prop.1985/86:100, bil. 10, sid. 373 ff., SfU 14, rskr. 198) föreslog jag en tvåårigförsöksverksamhet med kollektiv ansökanom internatbidrag för pensionärs- och handikapporganisationer. Försöksperioden sattes ursprungligen tillden , men föriängdesefter förslag budgetproposition (prop. 1987/88:100, bil. 10, sid. 360. SfU 20, rskr. 216) till utgången av 1989. Jag förordar nu att försöksperioden förlängs till utgången av i avvaktan på den slutliga utvärdering av erfarenheterna, somCSN har aviserat . Slutligen förordarjag att internatbidraget höjs från 235 till 250 kr.per dygn. vilket förutsätter ändring av 6 kap. 5 och 8 §§studiestödslagen. budgetproposition (prop. 1985/86:100, SfU 14. rskr. 198) förordade jag en tvåårig försöksverksamhetmed ett friare resursutnyttjan de av medlen lor tim- ochdagstudiestöd och uppsökande verksamhet. Försöksperioden förlängdes efter beslut med anledning av bud getproposition (prop. 1986/87:100, bil. 10,SfU II, rskr. 176) till . CSN hemställer i årets anslagsframställning att dennaförsöks- 319 Jag är inte beredd alt ta ställning lill en perma- Prop.1988/89:100 nenlning, innan någon samlad rapport om erfarenheterna frånförsöks- Bil. 10 verksamheten föreligger, men förordar dock altförsöksperioden förlängs till utgången av i avvaktan på ensådan rapport. Under anslaget bör för /90 sammanlagt 1245 milj. kr. tas upp.Dessa medel bör fördelas enligt följande uppställning; Uppsökande verksamhet på arbetsplatser 44 Planering av uppsökande verksamhet m.m. 16,5 Korttidsstudiestöd och internatbidrag 226 Särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa 68 Jag förordar att anslaget i sin helhetskall finansieras med medel som tillfaller statsverket genomvuxenutbildningsavgiflen. Deförslag jag nu har lagt fram kräver i fråga om studiestödslagen dels (1973:349) ändring av 3 kap. 7 och 12 §§, 4kap. 3 § , 5 kap. 5 §, 6 kap. I, 5och 8 §§ samt 9 kap. 2 och 6 §§ samt punkl 8 i övergångsbestämmelserna tilllagen (1975:359) om ändring i nämnda lag, dels att det i övergångsbestämmelserna lill lagen (1988:877) om ändring i nämnda lag införs två nya punkter, 2 aoch 2 b. Vidare krävs dels ändring i, dels upphävande av lagen (1983:271)om ändrade återbetalningsvillkor för vissa äldre studielån. 1 enlighet med vadjag har anfört under detta anslag samt under anslagen E 1. m.m., E3. Studiehjälp m.m., E 4. Studiemedel m.m. samt E 6. Timersättning vid vissavuxenutbildningar har inomutbildningsdepartementet upprättats förslag till l.lag om ändring i studiestödslagen 2. lag om ändring i lagenom ändrade återbelalningsvillkorför vissa äldre studielån 3. lag om upphävande av lagen om ändradeåterbetalningsvillkor för vissa äldre studielån. Förslaget bör fogas till della protokoll sombilaga 10.6. Jag hemställer attregeringen föreslår att delsanta förslagen till 1. lag om ändring i studiestödslagen (1973:349), 2. lag om ändring ilagen (1983:271) om ändradeåterbetalningsvillkor förvissa äldre studielån,