prop · GC031 · 1988-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1988/89:1 om förlängning och utvidgning av frikommunförsöket Regeringenförelägger vad som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet för de åtgärder och det ändamål somframgår av föredragandens hemställan. Genomförsöksverksamheten med ökad självstyrelse (frikommunförsöket), sompågår till utgången av , har nio kommuner och tre landsting gettsmöjlighet att dels pröva förändringar i den traditionella sektorsinddadenämndorganisationen, dels göra avsteg från föreskrifter i övrigt i lagar ochandra författningar som utgör hinder för en effektiv verksamhet. Riksdagenhar beslutat förlänga frikommunförsöket i den del som gällernämndorganisationen till utgången av . har beslutatatt ytterligare kommuner och landsting skall ges möjlighet att delta i dessaförsök. Ipropositionen föreslås motsvarande förlängning och utvidgning av frikommunförsöketi dess helhet. De särskilda lagar som gäller för frikom-munverksamhetenföreslås därför, med ett undantag, förlängda till utgången av . Samtidigtöppnas möjlighet för de nya frikommuner som får bedriva försöksverksamhet meden friare nämndorganisation att tillämpa dessa lagar. Lagarna gällerföljande försöksområden: - enhetliga patientavgifter inom offentlig öppen hälso-och sjukvård, - möjlighet för en kommun att bedriva viss hälso- ochsjukvård (primärvård), - minskad tillsyn över kommunala stiftelser, - ökade kommunala befogenheter vid tillsyn enligtdjurskyddslagen, - tillståndsprövning för enskilda förskoloroch fritidshem, - tillståndsprövning för lokala lotterieroch bingo. Försöksverksamheten med tillståndsprövning enligt miljö- skyddslagen förmotorsportbanor och skjutbanor föreslås bli föriängd till Prop. 1988/89:1utgången av . Ipropositionen föreslås också en ny lag som möjliggör försök med ett gemensamtbeslutsorgan för en kommun och ett landsting när det gäller bl. a. primärvårdoch socialtjänst. Detföreslås vidare att regeringen ges fortsatt bemyndigande att inom ramen för frikommunförsöketgöra avsteg från anslagsvillkor, riktlinjer o. d. som harfastställt. 1propositionen redovisar regeringen också sin syn på den fortsatta försöksverksamhetensomfattning och inriktning. Genom tidigare nämnda beslut blir det iprincip möjligt för alla kommuner och landsting att bedriva försök med enfriare kommunal-nämndorganisation. De nya frikommuner som kommer att bedrivasådana försök föreslås - förutom möjligheten att pröva de förändringar som medgettsför de nuvarande frikommunerna - också få möjlighet atttaupp nya frågor omdispenser m. m. som anknyter till de organisationsförändringar-spm genomförs.Försöksverksamheten bör dessutom enligt regeringens merurig~vidgas så att ävenmera generella förändringssträvanden kan tas upp. - formerna för information och kunskapsuppbyggnad omdet statliga regelsystemet, - utvecklingen av nya uppföljnings- ochutvärderingssystem för den kommunala verksamheten, möjlighetertill utvidgat samarbete mellan landsting och kommuner, förenklingav kommunernas och landstingens egna regler. Stat-kommunberedningen skall liksom ha ansvaret för utvärde ringen av frikommunförsöket. En pariamentarikergrupp med företrädare för samtliga riksdagspartier kommer att följa utvärderingsarbetet. Lagförslag 1 Förslag till Lag om dels fortsatt giltighet av lagen (1985:1003) om försöksverksamhetmed enhetliga patientavgifter inom offentlig öppen hälso- och sjukvård; delsändring i samma lag Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1985:1003) omförsöksverksamhet med enhetliga patientavgifter inom offentlig öppen hälso-och sjukvård, som gäller till utgången av , dels att lagen skall fortsätta att gälla till utgången avår 1991,. dels attlagen skall ha följande lydelse. För att möjliggöra försöksverksamhet med enhetligapatientavgifter inom offentlig öppen hälso- och sjukvård i läns,läns samt och läns landstingskommuner får regeringenmeddela föreskrifter om avvikelse från 7 § andra stycket lagen (1981:49) ombegränsning av läkemedelskostnader, m.m. Sådana föreskrifter får gälla längsttill utgången av . För att möjliggöra försöksverksamhet med enhetliga patientavgifterinom offentlig öppen hälso- och sjukvård får regeringen meddela föreskrifterom avvikelse från 7 § andra stycket lagen (1981:49) om begränsning avläkemedelskostnader, m.m. Sådana föreskrifter får gälla längst till utgångenav . Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1985:1089) om försöksverksamhet inomhälso- och sjukvårdens område Härigenomföreskrivs att lagen (1985:1089) om försöksverksamhet inom hälso- ochsjukvårdens område skall ha följande lydelse. Omregeringen för ett särskilt fall medger det får Ale, , , ,, , , och kommuner på försök helteller delvis bedriva viss hälso- och sjukvård (primärvård) i kommunen underförutsättning att landstingskommunen och kommunen har kommit överens om det.Regeringen får bestämma de villkor som skall gälla för försöksverksamheten. Omregeringen för ett särskilt fall medger det, får de kommuner som får bedrivaförsöksverksamhet enligt lagen (1984:382) om försöks-''erksamhel med en friarekommunal nämndorganisalion på försök helt eller delvis bedriva viss hälso-ochsjukvård (primärvård) i kommunen under fömtsättning att landstingskommunen ochkommunen har kommit överens om det. Regeringen får bestämma de villkor somskall gälla för försöksverksamheten. Dennalag träder i kraft . 3 Förslagtill Prop. Lag om fortsatt giltighet av lagen (1986:98) om undantag förvissa kommuner och landstingskommuner från bestämmelserna i lagen (1929:116) omtillsyn över stiftelser Härigenomföreskrivs att lagen (1986:98) om undantag för vissa kommuner ochlandstingskommuner från bestämmelserna i lagen (1929:116) om tillsyn överstiftelser, som gäller till utgången av , skall fortsätta att gälla tillutgången av . 4 Förslagtill Prop. Lag om dels fortsatt giltighet av lagen (1986:99) omförsöksverksamhet med ökade kommunala befogenheter vid tillsyn enligtdjurskyddslagen (1988:534), dels ändring i samma lag Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1986:99) omförsöksverksamhet med ökade kommunala befogenheter vid tillsyn, enligtdjurskyddslagen (1988:534), som gäller till utgången av , dels att lagen skall fortsätta att gälla till utgången avår 1991, dels att 1 § skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse I§' Med avvikelse från vad som fö- Medavvikelse från vad som fö- reskrivs i 29, 31 och 32 §§ djur- reskrivs i 29, 31 och 32§§ djur skyddslagen (1988:534) fär försöks- skyddslagen (1988:534) får försöks verksamhet enligt denna lag bedri- verksamhet enligt denna lag bedri vas i , , , vas i de kommuner som får bedriva , , Ale, försöksverksamhet enligt lagen , och (1984:382) om försöksverksamhet kommuner. med en friare nämndor- Denna lag träder i kraft den . Senaste lydelse 1988:536. 5 Förslag till Prop. Lag om dels fortsatt giltighet av lagen (1987:442) om försöksverksamhetmed tillståndsprövning för vissa hem för vård eller boende enligtsocialtjänstlagen (1980:620), dels ändring i samma lag Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1987:442) om försöksverksam het med tillståndsprövning för vissa hem för vård eller boende ' enligt socialtjänstlagen (1980:620), som gäller till utgången av , delsatt lagen skall fortsätta att gälla till utgången av , delsatt 1 § skall ha följande lydelse. 1§ Med avvikelse från vad som föreskrivs i 69 § socialtjänstlagen (1980:620) fårförsöksverksamhet med tillståndsprövning bedrivas enligt bestämmelsernai denna lag. Försöksverksamheten skall be- Försöksverksamheten skaU be- drivasi den eller de av följande drivas i den eller de kommuner som kommuner som skriftligen har ' får bedriva försöksverksamhet en- underrättat om att de ligt lagen (1984:382) om försöks- åtar sig att delta i denna verksam- verksamhet med ett friare kommu- het, nämligen , , nal nämndorganisation och som , , , skriftligen har underrättat länssty- Ale, , och Bräc- relsen om att de åtar sig att delta i ke. Dennalag träder i kraft . Lag om dels fortsatt giltighet av lagen (1987:443) om försöksverksamhetmed tillståndsprövning enligt lotterilagen (1982:1011), dels ändring isamma lag Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1987:443) omförsöksverksamhet med tillståndsprövning enligt lotterilagen(1982:1011), som gäller till utgången av , dels att lagen skall fortsätta att gälla till utgången avår 1991, dels att 1 och 2 §§ skall ha följande lydelse. Försöksverksamhetmed tillståndsprövning enligt lotterilagen (1982:1011) får bedrivasenligt bestämmelserna Idenna lag. Försöksverksamhetenskall bedrivas i den eller de av följande kommuner som skriftligen harunderrättat lotterinämnden om att de åtar sig att delta i denna verksamhet,nämligen , , , , , , ,och . Försöksverksamhetenskall bedrivas i den eller de kommuner som får bedriva försöksverksamhet enligtlagen (1984:382) om försöksverksamhet med en friare nämndorganisalionoch som skriftligen har underrättat lotterinämnden om att de åtar sig attdelta i denna verksamhet. som kommunen bestämmer prövar frågor om tillstånd enligt - Il § lotterilagen (1982:1011), om ansökningen görs av en sam manslutning som huvudsakligen är verksam i kommunen och lot teriet skall bedrivas endast inom kommunen, 14 § lotterilagen, om ansökning en annars skulle ha prövats av polismyndigheten i kommunen. som kommunen bestämmer prövar frågor om tillstånd tillbingospel enligt // § lotterilagen (1982:1011). om ansökningen görs av ensammanslutning som huvudsakligen är verksam i kommunen och spelet skallbedrivas endast inom kommu- Denna lag träder i kraft . 7 Förslagtill Prop. Lag om fortsatt giltighet av lagen (1987:444) om försöksverksamhetmed tillståndsprövning enligt miljöskyddslagen (1969:387) Härigenomföreskrivs att lagen (1987:444) om försöksverksamhet med kommunaltillståndsprövning enligt miljöskyddslagen (1969:387), som gäller tillutgången av , skall fortsätta att gälla tiU utgången av . 8 Förslagtill Prop. Lag om försöksverksamhet inom , hälso- och sjukvårdenssamt omsorgsverksamhetens område Omregeringen medger det, får läns landstingskommun och Östersundskommun på försök gemensamt fullgöra uppgifter inom , viss hälso-och sjukvård (primärvård) samt verksamheten med särskilda omsorger om psykisktutvecklingsstörda m. fl. Detta gäller under förutsättning attlandstingskommunen och kommunen har kommit överens om det. Regeringen fårbestämma de villkor som skall gälla för försöksverksamheten. Verksamhetenskall bedrivas genom kommunalförbund. Dennalag träder i kraft och gäller till utgången av . 1988/89: i Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , , , S. , , , , R. , , , , , , G. , , ' Proposition om förlängning och utvidgning av frikommunförsöket Riksdagenbeslöt ijuni 1984 att en försöksverksamhet med ökad självstyrelse det s. k. frikommunförsöket skall bedrivas till utgången av (prop.1983/84: 152, KU 32, rskr. Avsiktenmed försöksverksamheten är att de deltagande kommunerna och landstingen genomavsteg från föreskrifter i lagar och andra författningar skall ges möjligheteratt bättre anpassa den kommunala organisationen till lokala förhållanden,bättre utnyttja de samlade samhällsresurserna samt åstadkomma ökad samordningoch effektivitet i den kommunala verksamheten. Försöksverksamheten kan ocksågälla att utveckla former för en bättre samverkan mellan kommuner ochlandsting, liksom mellan kommunala och statliga myndigheter. Isamband med beslut om försöksverksamheten antogs'lagen -(1984:382)om försöksverksamhet med en friare nähmdorgani-sation (omtryckt1988:136). Regeringenhar utsett de kommuner och landsting som ingår i försöket, de s.k.frikommunerna. Det är , , , , , ,, och kommuner samt och läns, Örebroläns och : Frikommunernahar framfört sina önskemål om dispenser och andra åtgärder till regeringen.Regeringen har därefter fattat en rad beslut om avsteg från gällandeförfattningar m. m. I några fall har beslutat om lagsdftningsåtgärder. Stat-kommunberedningen (C1983:02) har i uppdrag att svara för att frikommunförsöket genomförs'och utvärderas (dir. 1984:28). Beredningen skall också yttra sig över och bereda frikommunernas framställningar till regeringen. Beredningen har presenterat betänkandet (SOU 1988:26) Frikommunförsöket. I betänkandet lämnas en redogörelse för försöksverksamhetens hittillsvarande utveckling. Vidare lämnar bered- 11 ningenförslag om hur försöksverksamheten bör bedrivas i fortsättningen. Prop.1988/89:1 Betänkandet bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga I. Tidigarehar stat-kommunberedningen överlämnat betänkandet (SOU 1988:25) Förnyelse ochutveckling. I detta betänkande sammanfattar beredningen resultatet av helasitt utredningsarbete om ökad samverkan mellan stat och kommun och förenklingav statliga regler. Beredningen diskuterar också former och innehåll för detfortsatta förnyelse- och utvecklingsarbetet. Regeringen har i åretsbudgetproposition i allt väsentligt ställt sig bakom beredningens förslag (se prop.1987/88:100 bil. 15 s. 9). Betänkandet bör fogas till protokollet i dettaärende som bilaga 2. Riksdagenhar beslutat att frikommunförsöket skall förlängas till utgången av år1991 i den dd som gäller friare nämndorganisation och att ytterligarekommuner och landsting skall ges möjlighet att delta i dessa försök (KU 1987/88:23,rskr. Beslutet fattades med anledning av regeringens proposition1986/87:91 om aktivt folkstyre i kommuner och landsting. Jagkommer i det följande att behandla de konsekvenser som jag anser att bl. a.detta beslut bör få för frikommunförsöket i dess helhet. Denoffentliga sektorns verksamhet har stor betydelse för samhäUsekono-min,sysselsättningen och de enskilda människornas välfärd. Samhällets olika organtillgodoser viktiga behov av service, trygghet och omsorg. Mångasamhällsuppgifter ligger på kommuner och landsting. Framför allt gällerdetta områden som är nära de enskilda människornas vardag såsom barnomsorg,skola, boende, sjukvård och äldreomsorg. Av vårt lands samlade resurser användsmer än en femtedel för kommunala angelägenheter. De anställda i kommuner ochlandsting uppgår till mer än en miljon och som förtroendevalda är över 70 000personer engagerade. Det är därför naturligt att det förnyelse- ochutvecklingsarbete som pågår om den offentliga sektorn i hög grad har kommit atthandla om den kommunala verksamhetens utveckling. Denoffentliga verksamheten måste ses som en helhet där staten, kommunerna ochlandstingen utgör delar med delvis olika roller. Staten har det övergripandeansvaret för samhällsutvecklingen och medborgarnas trygghet och välfärd. Föratt den offendiga verksamheten som helhet skall fungera effektivt och tjänamedborgarna på ett bra sätt krävs dock en nära samverkan mellan de olikasamhällsorganen och ett väl fungerande samspel mellan stat och kommun. Statensövergripande ansvar fömtsätter att riksdag och regering på olika områden angermål och rikUinjer för den kommunala verksamheten. På vissa områden kan detockså krävas att staten mer ingående reglerar verksamheten i syfte attgarantera medborgarna en likvärdig service', rättssäkerhet och skydd för livoch hälsa. A andra sidan ökar medborgarnas möjligheter till inflytande omkommuner och landsting har stor frihet att själva utforma verksamheten. Samspeletmellan stat och kommun intar således en central plats nät- 12 förändringar isamhällsförvaltningen övervägs. Olika metoder har under Prpp. 1988/89:1 årenslopp använts för att förenkla relationerna mellan statlig och kommunalverksamhet. Det vanliga tillvägagångssättet har varit att genom utredningsarbetefinna generella lösningar. Frikommunförsöket innebär att en ny metod har valtsför förändringsarbetet. Stat-kommunberedningensövergripande uppdrag gäller olika åtgärder för att åstadkomma en ökad samverkanmellan stat och kommun. Uppdraget handlar också om förenkling av statligaregler som riktar sig till kommuner och landsting. Frikommunförsöket hardärvid kommit att spela en viktig roll för att finna nya vägar för förnyelseoch utveckling av den kommunala självstyrelsen. 1sitt betänkande Förnyelse och utveckling har stat-kommunberedningen redovisatolika åtgärder som vidtagits och som pågår för att utveckla samverkan mellanstaten, landstingen och kommunerna. Försöksverksamheten med ökad kommunalsjälvstyrelse har helt naturligt ett nära samband med den allmänna utvecklingsom är på gång inom den kommunala sektom. Jag vill därför i det följandenågot beröra olika förändringssträvanden. Detär enligt min mening viktigt att utvecklingsarbetet mellan stat och kommun,förutom konkreta problem, inriktas på övergripande och principiella frågor avlångsiktig betydelse. En samlad kunskap och överblick behövs om utveckling ochproblem inom olika samhällssektorer där staten och kommunerna samverkar. Somett led i detta arbete bör olika initiativ tas för att förnya den kommunalasjälvstyrelsen och fördjupa den kommunala demokratin. 1det hittillsvarande förnyelsearbetet har strävan att vidga kommunernas ochlandstingens handlingsfrihet haft en framskjuten plats. Förslag om generellaförändringar har lagts fram och i frikommunförsöket prövas frågor om ökatkommunalt ansvar inom olika områden. Det är viktigt att detta arbete drivsvidare i nära kontakt med kommunerna och landstingen. Det är därvid angelägetatt erfarenheterna av de olika försöken förmedlas till alla landets kommuneroch landsting. En kontaktkanal bör också finnas för kommunsektorn när detgäller att initiera förändringar i uppgifts- och arbetsfördelningen mellanstatlig och verksamhet. Jag anser att stat-kommunberedningen i dessaavseenden har en betydelsefull uppgift. Ett omfattandeutredningsarbete har också bedrivits om den kommunala demokratin. Betänkanden från demokratiberedningen har remissbehand lats och lagts till gmnd för regeringsförslag till . I dessa behandlas lokala nämnder, de förtroendevaldas arbetsvillkor och bmkarnas möjlighe ter till inflytande. Den kommunala demokratin möts dock ständigt av nya problem och brister. I en del fall utgör regler i lagar och andra författningar hinder för att bedriva förnyelse- och utvecklingsarbete på nivå. Sådana frågor bör tas upp och övervägas i stat-kommunberedningen. En viktig uppgift är också att underlätta medborgarnas möjligheter att ta ansvar för och aktivt delta i det kommunala arbetet. En särskild utredning har därför tillsatts för att behandla frågor om kommunalt partistöd, ersätt ning för förlorad arbetsförtjänst och politikerrollen. Det är också angeläget att noga följa de försök som pågår med en decentraliserad nämnd- och 13 förvaltningsorganisation.En fråga som därvid bör tas upp gäller statens Prop. 1988/89:1 sätt attorganisera och utforma sin styrning i en delvis ny och förändrad kommunalorganisation. Dessa frågor behandlas i frikommunförsöket som följs ochutvärderas av stat-kommunberedningen. Denkommunala verksamheten förändras fortlöpande.-Detta innebär att även kommunallagstiflningenbehöver anpassas till nya förhållanden. En viktig uppgift som också bör tas uppgäller kommunallagens övergripande roll. Det är naturligt att de principer somligger bakom kommunallagen kommer till klarare uttryck i speciallagstiftningen.I det fortsatta arbetet bör övervägas hur en bättre samordning skall komma tillstånd mellan kommunallagen och speciallagstiftningen. Ett betydandeutredningsarbete har gjorts på detta område. En principskiss till en nykommunallag utarbetades av den parlamentariskt sammansattademokratiberedningen. Efter en omfattande remissbehandling har en arbetsgruppgjort en juridiskteknisk översyn av förslagen. Betänkanden om olika kömmunalrättsligafrågor har ocksä lagts fram av stat-kommunberdningen. Det fortsatta kommunallagsarbetetkommer att ske under medverkan av de politiska partierna i . Jagavser att föreslå regeringen att tillsätta en särskild kommitté. Denstatliga detaljregleringen av verksamhet har fortlöpande omprövats.Utvecklingen på ett flertal lagstiftningsområden har gått mot ökadramlagstiftning och målstyrning. I regeringens skrivelse 1984/85:202 om denoffentliga sektorns, förnyelse behandlas dessa frågor. I skrivelsen framhållsatt arbetet bör inriktas på att utveckla en systematiserad uppföljnings- ochutvärderingsverksamhet. Denna får inte bedrivas så att den utgör ett betydandeintrång i den kommunala självstyrelsen. Det viktigaste syftet bör vara att förregering och riksdag redovisa hur verksamhetsmål uppfylls, vilka problem somorsakar brister i måluppfyllelsen, effektiviteten i verksamheten och vilkatecken som tyder på att en revision av lagstiftningen kan vara befogad. Det ärväsentligt att ett sådant arbete kommer till stånd och bedrivs i nära samverkanmellan företrädare för stat, landsting och kommun. I vårenskompletteringsproposition har regeringen redovisat sin syn på dessa frågor.Stat-kommunberedningen har i samarbete med kommunförbunden, riksrevisionsverketoch statskontoret inlett ett kartläggningsarbete. Genomden sociala omsorgsverksamhetens utbyggnad och förändring har samverkan mellan landsting och kommuner blivit allt viktigare. Ge nom den nya lagen om kommunalförbund har en enklare form för samarbe te skapats. Inom frikommunförsöket har möjligheter öppnats att pröva förändringar av driftansvaret för primärvården. Förslag har också väckts om försök med vidgat samarbete inom andra omsorgsområden. Inom många landsting och kommuner pågår således en diskussion och övervä ganden om den lämpliga ansvarsfördelningen. En viktig uppgift för samar betet mellan staten, landstingen och kommunerna bör vara ätt förmedla erfarenheter och information om hur samverkansfrågorna lösts på olika håll. 1 de fall hinder finns för samarbete i lagar och andra författningar bör ett arbete inledas för att fortlöpande undanröja dessa. Ett steg tas i denna proposition genom ett lagförslag som möjliggör lokal samverkan mellan 14 bl.a. primärvård och socialtjänst. Det är enligt min meningockså väsentligt att ett utvecklingsarbete bedrivs för att skapa bättre serviceoch ökad valfrihet i samhällsverksamheten. Många människor upplever exempelvissvårigheter i sina kontakter med kommunala myndigheter. Det kan gällabemötandet vid personliga besök hos förvaltningar och serviceinrättningar.Problem kan uppstå för enskilda närde vid skriftväxling möts av "myndighetsspräk".Samhällets omfattande regelsystem kan också leda till svårigheter förallmänheten "att hitta rätt". Kommunernas och landstingens ökadeuppgifter ställer krav på att kontaktvägarna mellan medborgarna och dekommunala myndigheterna förbättras. Det är också angeläget att inom skildaområden av samhällsförvaltningen skapa möjligheter tilj ökad valfrihet förmedborgarna. Utvecklingsarbete med denna inriktning bedrivs inom olika verksamheter,t. ex. skolan, hälso- och sjukvården samt åldreomsorgen. En försöksverksamhetpågår i de s. k. "servicekommunerna". En uppföljningoch utvärdering kommer att göras av dessa försök. Framkomna erfarenheter börkunna ligga till gmnd för förändringar i olika verksamheter så att dessabättre kan anpassas till skiftande lokala förhållanden. Enligtmin mening är det väsentligt att ett fortsatt utvecklingsarbete bedrivs i defrågor som jag nu berört och som stat-kommunberedningen närmare har utvecklat isina betänkanden. Jag återkommer i det följande till frågornas närmareanknytning till det fortsatta frikommunförsöket. 3 Erfarenheterna av den hittillsvarandeförsöksverksamheten Min bedömning: Frikommunförsökethar blivit ett viktigt instrument för att utveckla och förnya den offentligasektorn. Skälen för niin bedömning:De frågor som tagits upp i frikommunförsöket spänner över ett brett fält avsamhällsverksamheten. Frikommunerna har framfört en rad önskemål om dispenseroch andra ätgärder. Totalt rör det sig om ca 280 förslag. Av dessa har mer änen tredjedel tillgodosetts genom beslut om försöksverksamhet. I ett 40-tal fallhar klargjorts att några hinder i statliga regler inte finns för att genomföraförändringsförslagen. Därtill kommer att vissa frikommunfrågor fått sinlösning helt, i huvudsak eller delvis i samband med generella åtgärder.