prop · GC03117 · 1988-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1988/89:117 om rättshjälpens organisation, m. m. Regeringen föreslårriksdagen att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . 1propositionen tas först och främst upp frågor rörande administrationen ochbeslutsbefogenheterna inom rättshjälpssystemet. 1 det hänseendet föreslås atten domstols befattning med ett rättshjälpsärende skall upphöra i och med attden rättsliga angelägenheten avgörs. Att fastställa rättshjälpsavgift ochtilläggsavgift, verkställa avräkning m. m. skall i fortsättningen göras av ensärskild rättshjälpsmyndighet med stöd av ADB-teknik. Den nya myndighetenersätter de nuvarande rättshjälpsnämnderna. Myridighe-tens beslut liksom andraförvaltningsmyndigheters beslut i rättshjälpsärenden skall kunna överklagas särskild rättshjälpsnämnd, som knyts till rättshjälpsmyndigheten.Rättshjälpsmyndigheten och rättshjälpsnämnden föreslås lokaliserade tillSundsvall. Ipropositionen tas vidare upp ett par frågor rörande rätten till allmänrättshjälp. Det föreslås att allmän rättshjälp skall kunna beviljas i fastighetstvisteri sådana fall där den rättssökandes kostnader i tvisten har uppgått till ett såhögt belopp att rättsskyddsförsäkringen inte längre täcker kostnaderna. Detföreslås också att möjligheterna att få allmän rättshjälp utvidgas iangelägenheter som rör ersättning till patienter för behandlingsskada ochläkemedelsskada. Lagändringarnasom gäller allmän rättshjälp i fastighetstvister och i patientskadefallföreslås träda i kraft den . Övriga lagändringar, som är en följd avden föreslagna omorganisationen, föreslås träda i kraft den dag regeringenbestämmer. Målsättningen är att detta skall kunna ske senast den Ijanuari 1991. 1 1988/89. Lag om ändring i rättshjälpslagen (1972:429) Härigenomföreskrivs i fråga om rättshjälpslagen (1972:429)' delsatt 5 a och 29 §§ skall upphöra att gälla, dels att i 18, 21, 22, 25,34, 43, 45 och 47 §§ ordet "rättshjälpsnämnd" i olika böjningsformerskall bytas ut mot "rättshjälpsmyndighet" i motsvarande form, delsatt 3, 4, 5, 8, 28, 30, 31, 32, 33 och 49 §§ samt rubrikerna närmast före 31och 33 §§ skall ha följande lydelse, dels att rubriken närmastföre 27 § skall lyda "Betalning och fastställande av rättshjälpsavgiftoch tilläggsavgift, avräkning med den rättssökande, biträde och bodelningsförrättare," delsatt i lagen skall införas fem nya paragrafer, 8 a, 31 b, 31 c, 33 a och 33 b §§,av följande lydelse. Förhandläggning av vissa ärenden om rättshjälp finns rättshjälpsnämnder.Verksamhetsområde JÖr rättshjälpsnämnd bestämmes av regeringen. Skall ärende om allmänrättshjälp handläggas av rättshjälpsnämnd, upptages ärendet av den rättshjälpsnämndinom vars verk-santhet.sområde den rättssökande är bosatt eller, om denrättssökande är dödsbo, den avlidne var bosatt. I fråga om den som ej ärbosatt I landet eller dödsbo .efter den som ej var bosatt här, upptages ärendetav den rättshjälpsnämnd som regeringen bestämmer Skall ärende omrättshjälp genom ojJéntUgl biträde handläggas av rättshjälpsnämnd, upptagesärendet av den rättshjälpsnämnd Inom vars verksamhetsområde den som åtgärdenavser är bosatt eller, i fråga om den som ej är bosatt i landet, av den rättshjälpsnämndsom regeringen bestämmer. Om ersätming för utläggvid rådgivning skall Jästställas, skall ärendet haiulläggas av denrättshjälpsnämnd inom vars verksamhetsområde advokatbyrån är belägen. Förhandläggning av vissa ärenden om rättshjälp fmns en rättshjälpsmyndighet. Senaste lydelse av 5 a § 1988:1295. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. Regeringen förordna att rättshjälpsnämnd skall vara delad i avdelningar.Vad .som föreskrives om nämnd äger motsvarande tillämpning på sådan avdelning. 4f består av ord- Förprövning av överklaganden i förande, som skall vara lagfaren vissa fall enligt denna lag finns en och erfaren i domarvärv, samt fyra rättshjälpsnämnd. Den består av en andra ledamöter. Av dessa skall två ordförande, som skall vara eller ha vara advokater, en anställd på all- varU ordinarie domare, samt fyra män advokatbyrå och en enskilt andra ledamöter. Av dessa skall två verksam. De två övriga skall vara vara advokater, varav en anställd svenska medborgare och får inte på allmän advokatbyrå och en en- vara underåriga eller ha förvaltare skilt verksam. Samtliga ledamöter enligt 11 kap. 7 § . skall vara svenska medborgare och fårinte vara underåriga eller ha förvaltare enligt 11 kap. 7 § föräldrabalken.Regeringen utser ordförande och övriga ledamöter . För ordförandeskall finnas en eller flera ersättare. Bestämmelserna om ordförande ägermotsvarande tillämpning på ersättare. 1 övrigt får regeringen utse erforderligtantal ersättare. är beslutför är beslutför med ordföranden och minst två med ordföranden och minst två andraledamöter, av vilka en icke är andra ledamöter, av vilka en inte är advokat.Vid avgörande av ärende, advokat. Vid avgörande av ärende, somär av principiell betydelse eller som är av principiell betydelse eller annarsav särskild vikt, skall dock annars är av särskild vikt, skall dock samtliga ledamöter delta. Rättegångsbalkensregler om omröstning i tvistemål äger motsvarande tillämpning när ärende avgöresav rättshjälpsnämnd. Ordföranden skall dock säga sin mening först. /den utsträckning regeringen bestämmer får tjänsteman vid rättshjälpsnämndenpå nämndens vägnar slutligt pröva rättshjälpsärende. Allmänrättshjälp får ej beviljas 1. iangelägenhet som skall prövas eller på annat sätt behandlas utom riket, om ej den rättssökande är bosatt här och särskilda skäl föreligger för rättshjälp, 2. utlänningarsom varken är eller tidigare varit bosatta här, om det inte fmns särskilda skäl för rättshjälp, 'Senaste Ivdelse 1988:1295. Nuvarande lyddse Föreslagen lyddse Prop. 3. den som är eller har varitnäringsidkare i angelägenhet som har uppkommit i hans näringsverksamhet, om detinte finns skäl för rättshjälp med hänsyn till verksamhetens art och begränsadeomfattning, hans ekonomiska och personliga förhållanden och omständigheterna iövrigt. 4. i fråga om anspråk somöverlåtits till den rättssökande, om överlåtelsen kan antagas ha ägt rum isyfte att åstadkomma fördel vid prövning av begäran om rättshjälp. 5. för upprättande avsjälvdeklaration, 6. för upprättande aväktenskapsförord, testamente eller gåvohandling, 7. i angelägenhet rörandebodelning, om det inte med hänsyn till boets beskaffenhet och makarnas ellersambornas personliga förhållanden finns särskilda skäl för rättshjälp, " 8. om frågan om rättshjälp kananstå till dess en annan rättslig angelägenhet, vari anspråket stöder sig påväsentligen likartad grund, har avgjorts slutligt, 9. ägaren eller tidigareägare av 9. ägaren eller tidigare ägare av en fastigheteller en byggnad i ange- en fastighet eller en byggnad i angelägenhet somavser fastigheten eller lägenhet som avser fastigheten eller byggnaden, omhan har eller borde byggnaden, om han har eller borde ha hafträttsskyddsförsäkring eller ha haft rättsskyddsförsäkring eller något annatliknande rättsskydd något annat liknande rättsskydd som omfattarangelägenheten, som omfattar angelägenheten och något annal inte följer av andra stycket, 10. i angelägenhet rörandetrafikskadeersättning enligt trafikskadelagen (1975:1410) eller rörandeskadestånd som kan betalas från en föreliggande ansvarsförsäkring; dock fårrättshjälp beviljas den skadelidande om angelägenheten är anhängig vid domstoleller rör enbart annan skada än personskada, 11. den som ej har befogat intresseav att få sin sak behandlad. I fäll .som avses I JÖrsta stycket 9 Jär rättshjälp beviljas när denrättssökandes egna kostnader i angelägenheten har uppgått till minst tre gångerdel basbelopp som anges I 6 § första stycket. Därvid beaktas endast kostnaderav .sådant slag som kan antas komma att betalas från den rätt.ssökandesrättsskydd eller, om något sådant inte finns, kostnader som avses i 9 § andrastycket. Ifråga om visst slag av ärenden som är talrikt förekommande och normalt av enkelbeskaffenhet kan regeringen förordna att allmän rättshjälp ej skall beviljas. Underförutsättning av ömsesidighet kan regeringen förordna att medborgare i en vissfrämmande stat och den som, utan att vara medborgare i den staten, är bosattdär skall vara likställd med svensk medborgare i fråga om allmän rättshjälp. Vid prövningen av en ansökan om allmän rättshjälp i angelägenhet somrör er.sätlning en patient för behandlingsskada eller läkemedelsskadaskall särskild hänsyn tas lill den rält.s.sökandes personUga förhållanden. / mål eller ärende viddomstol skall domstolen fastställa räti.s-hjälpsavgiften och i förekommandefäll tilläggsavgiften I sambaiul med all den fastställer er.sätlning till biträde.Finns ej biträde eller begär biträdet ej ei\sättnlng. fastställs rättshjälp.savgificnnär domstolen skiUer målet eller ärendet från sig dier när rättshjälpen upphör.Vad .sagts gäller även otn rättshjälps-avgift och lillägg.savgiji tidigarehar fastställts för den rält.ssökande. Ärden rättsligaangelägenheten ej anhängig vid domstol, skall räll.s-hälpsnämnden fastställa räti.s-hjälp.savgiftenoch tilläggsavgiften. Därvid skall första stycket tillämpas. Rättshjälpsmyndigheten.skall jäslslälla den rätt.ssökandes rätls-hjälp.savglft och tilläggsavgift, såsnart kostnaderna JÖr rättshjälpen är slutligt bestämda. Skulle ylleriigarekostnader visa sig .sedan avgiften jästsläUls. får dock ny avgift JaststäUas. fastställt rätl.s-hjälp.savglften och I förekommande fäll tillägg.savgijienskall genom de.ss försorg avräkning göras med den rätt.s.sökande och medbiträde eller bodelningsförrätlare. Från er.sätlning lillbiträde eller bodelningsJÖrrättare enligt 22 . skall avräknas vadden rätt.s.sökandeenligt 27 § är skyldig atl utge till denne. Understiger ersättningen vad .somskall avräknas, svarar biträdet eller boddningsföträttaren. om kostnader utöverdennes ersättning uppkommit för rättshjälpen, mot staten mellanskillnaden. Fastställsrällshjälpsavgiften och tlllägg.savgiften till lägre belopp än del som den rält.ssökandeinbetalat. Avräkning görs av rätlshjälps-myndlgheten..Avräkning med den rättssökande sker .så snart rälls-hjälpsavgifien och lilläggsavgljlenhar fastställts. Avräkning med biträde eller bodelningsförrättare görs närersättning till denne har Jäst-.stäUt.s. Regeringen eller, ejterregeringens bemyndigande, meddelar närmare föreskrifter om avräkningen. *Senaste lydelse 1988:213.. fåråterbetalning av mellanskillnaden anstå, om det finns anledning anta all högrebelopp kommer att fastställas på grund av ytterligare kostnader förrättshjälpen. Motparts ersättningsskyldighetför kostnad för allmän rättshjälp 1fråga om part som åtnjuter allmän rättshjälp i mål eller ärende vid domstol ägerI fråga om kostnaderna för rättshjälpen bestämmelse i lag om partsrättegångskostnad tillämpning utom beträffande er-.sättningför ränta. Motparteller annan som är ersättningsskyldig JÖr .sådana kostnader skaU åläggas att utgeersättning enligt vad som sägs i 33 §. Om det döms tilläktenskapsskillnad mellan makar efter gemensam ansökan och den ena maken har åt-njulitallmän rättshjälp, skall rätten ålägga den andra maken att betala staienhälften av kostnaderna för rättshjälpen. Om maximibeloppet för den andra makensrättshjälpsav-gljt skulle ha varit lägre än häljten av rättshjälpskostnaderna,skall åläggandet dock begränsas UU vad som motsvarar maximibeloppet. Ersättningsskyldighetskall inte åläggas, om beloppet understiger en viss av regeringen . Ersättningsskyldighet skaU heller inte åläggas om det med hänsyn till omständigheternaannars är obilligt. Harbodelningsförrättare och har ena maken eller .sambon åtnjutitallmän rättshjälp, skall rältshjälpsnämnden med motsvarande tillämpning avandra stycket besluta om kostnaderna för bodel-ningsförrättaren och JÖrutredning som denne har föranstaltat om. Beslutet om ersättningsskyldighet fårverkställas enligt vad som är föreskrivet om allmän domstols dom. Bestämmelser i lag omansvar JÖr motparts kostnader i rättegång eller annat motsvarande förfarandegäller även ifråga om motpartens rättshjälpskostnader Ersättning för räntaskall dock inte betalas. Den som ärersättningsskyldig for rättshjälpskostnader skall till den rättssökande betalaett belopp som motsvarar dennes rättshjälpsavgift och tilläggsavgift.Återstoden skall betalas UU staten. Om den ersättningsskyldige har ålagts attersätta endast en del av rättshjälps-kostimderna, skall han betala ersättningentill den rättssökande och till staten med motsvarande fördelning. Om rättshjälp harbeviljats i ett ärende angående verkställighet enligt utsökningsbalken, skallsådan särskild avgift enligt JÖrordningen (1981:1185) om utsökningsavgifter somhar tagits ut av motparten fördelas enligt bestämmelserna i andra stycket. ' Senaste lydelse 1988:213. Nuvarandelyddse Föreslagen lydelse Prop. Omden rätls.sökandes rätl.s-hjälpsavgift och lillägg.savgtft tillsammans med dener.sätlning .som maken har ålagts att betala enligt andra och tredje styckenaeller som medpart har ålagts att betala enligt 31 a§ överstiger rättshjälps-kostnaderna,skall den rätt.s.sökande berättigas att Jå tillbaka den över-skjuiande delen. Skall i annat fall beslut meddelas otn fördelning av kostnader mdlan parter,äger därom .gällande bestämmelser motsvarande lilllämp-ning i fråga omkostnaderna Jör allmän rättshjälp ål pari. Därvid skall betalnlngsskyldighelåläggas för des.sa kostnader i deras helhet eller till viss kvotdel utanangivande av bestämt belopp. Om rätten dömer till äktenskapsskillnad ejier gemensam ansökan av makaroch endast den ena maken har rättshjälp, är den andra maken skyldig att betala häljtenav rättshjälpskostnaderna till staten. Han är dock inte skyldig att betala merän vad som motsvarar det maximibelopp jör rätlshjälpsavgift .som skulle hagällt för honom om han haft allmän rättshjälp. Ersättning.sskyldighet enligt för.s-ta stycket föreligger inte ombeloppet understiger en viss av regeringen fästställd gräns, om den make .som intehar rättshjälp haft kostnader jÖr eget ombud som överstiger avgijien för entimmes rådgivning enligt denna lag eller om del annars är oskäligt med hänsynlill omständigheterna. Om en bodelnlng.sJÖrrätlare har JÖrordnats i ett ärende där endast denena tnaken eller sambon har rättshjälp, är den andra maken eller sambon skyldigatt enligt de grunder .som anges i förslå och andra styckena betalakostnaderna for bodd ni ngsförättaren och för utredning som denne har beslutatom. Otn den rättssökande genom vårdslöshet eller försummelse har orsakatökade kostnader JÖr rättshjälpen, skall han ersätta staten dessa kostnaderoavsett hur ansvaret för rättshjälpskostnaderna i övrigt skall fördelas.Motsvarande gäller den rätt.ssökandes ställföreträdare. När mål eller ärende ivilket part har allmän rättshjälp avgörs, skall beslut .samtidigt meddelasangående er.sättning.sskyldlghei enligt 31 eller 3la§. När en borgenär har beviUaisallmän rättshjälp I angelägenhet .som rör försättande i konkurs, skall beslutom ersätinlng.sskyldlghet meddelas senast I .samband med all utdelningen ikonkursen fastställs. Omsumman av rättshjälpsavglj-len, tilläggsavgiften och den ersättning som medparteller annan har ålagts att betala med slöd av 31 a eller 31 b '§ överstigerrättshjälpskostnaderna, skall den rättssökande få tillbaka den överskjutandedelen av sialen. Om ersättning enligt 22§ till biträde eller bodelningsJÖrrättare har Jästställts till ett lägrebelopp än summan av rättshjälpsavgiften och tilläggsavgiften, svarar denne mot staten,inoin ramen för mellanskillnaden, för de rättshjälpskostnader .som överstigerersättningen. Fördelning aversättning mellan staten och den som haft allmän rättshjälp Förfarandet dåersättningsskyldighet för rättshjälpskostnader fastställs Om motpart eller annanenligt 31/} JÖrsta eller femte stycket har ålagts er.sättning.sskyldlghei för rältshjälpskoslnader,skall er.sätt-ningen betalas till den rätts.sökande med belopp som motsvarar rätls-hjälp.savglftenjämte tilläggsavgift och lill staien med återstoden. Omersättningsskyldighet inte har ålagts till fullt belopp skall vad i förstastycket .sägs om rättshjälpsav-gtji och lillägg.savgiji avse de delar härav.som svarar mot fördelningen av er.säilningsskyldigheten. Har allmän rättshjälp bevUjaissökande i ärende angående verkställighet enligt utsökningsbalken, skall bestämmelsernai första och andra styckena om ersättning tillämpas I samband med atthandläggningen avslutas i ett mål eller ärende i vUkei. part har allntänrättshjälp skall beslut meddelas om vilket belopp som .skall betalas enligt 31'första stycket och 31 a-c§S. Om beslutet meddelas av annan än dom-.stol eller rättshjälpsmyndigheten,skall betalningsskyldigheten bestämmas till att avse kostnaderna i derashelhet eller viss kvotdel ulan alt ett bestämt belopp anges. När en borgenär harbeviljats allmän rättshjälp i en angelägenhet som rör försättande i konkurs,skall beslut om ersättningsskyldighet meddelas senast i samband med all utdelningenjäststälts. 'Senaste lydelse 1988:213. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. ocksåi fråga om särskild avgift enligt JÖrordningen (1981:1185) om utsökningsavgiftersom I ärendet uttagits hos motparten. Beslut enligt 28 §, 31 § andra och tredje styckena samt 32 § fårfattas av rättshjälpsmyndigheten genom automatisk databehandling av uppgifteri elt av myndigheten fört register över rättshjälpskostnader. Beslut om ersättningsskyldighet för rättshjälpskostnader enligt 31 § andraoch tredje styckena och 31 bij tredje stycket får verkställas enligt bestämmelsernai utsökningsbalken. 49f 1 fråga om talan mot domstols beslut enligt denna lag tillämpas vad som iallmänhet gällerom talan mot beslut av domstolen. Beslutenligt denna lag av rätts- Beslut enligt denna lag av rälls- hjälpsnämiid eller annan förvalt- hjälpsmyndigheten eller annan ningsmyndighet som ejomfattas av förvaltningsmyndighet som ej om- första stycket överklagashos be- fattas av första stycket överklagas Beslut av utskriv- hos rättshjälpsnämnden. ningsnämnd överklagas dockhos av utskrivningsnämnd överklagas dock hos psykiatriska nämnden. Beslutav advokat eller biträdande jurist på allmän advokatbyrå får inte överklagas. Talanfår ej föras mot besvärs- och psyki- nämndens eller psykiatriska nämn- atriska nämndens beslut enligt den- dens beslut enligt denna lag. na lag/år Inte överklagas. Dennalag träder i kraft, i fråga om 8 och 8 a §§ , och i övrigt dendag regeringen bestämmer. 'Senaste lydelse 1988:213. Lagom ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenomföreskrivs att 9 kap. 10 § sekretesslagen (1980:100)' skall ha följandelydelse. Sekretessen enligt denna paragraf gäller inte beslut i ärendet. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . Sekretess gäller hos samt i ärende om rättshjälp 1. för uppgift som angår den rättsligaangelägenhet som ärendet avser. 2. för uppgift om enskilds personligaeller ekonomiska förhållanden i övrigt, om det kan antas att den enskildelider skada eller men om uppgiften röjs. Sekretess gäller hos rältshjälps-myndigheien.rättshjälpsnämnden samt i ärende om rättshjälp 1. för uppgift som angår denrättsliga angelägenhet som ärendet avser, 2. för uppgift om enskilds personligaeller ekonomiska förhållanden i övrigt, om det kan antas att den enskildelider skada eller men om uppgiften röjs. Dennalag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , R. , , , ,, G. , , , , , , ,, Proposition om rättshjälpens organisation, m. m. Regeringenuppdrog åt att förbereda övergången till ADB-teknikvid hantering av rättshjälpsärenden. 1 uppdraget ingick bl. a. att föreslålämpliga rutiner samt att ta fram underlag för beslut om systemkonstruktion ochupphandling av utrustning. Verket fick även i uppdrag att lägga fram förslag omhur rättshjälpens administration bör vara organiserad . Uppdragetfullgjordes i och med att verket till regeringen överlämnaderapporten hantering av rättshjälpsärenden m.m. (DV rapport 1987:11).Rapporten har remissbehandlats. Den1 trädde omfattande ändringar i rättshjälpslagen (1972:429, RHL) ikraft (prop. 1987/88:73, JuU 21, rskr. 193, SFS 1988:213). Vidriksdagsbehandlingen av lagstiftningsärendet frångicks regeringsförslaget iett par avseenden, där anvisade andra lösningar och uppdrog åt regeringenatt närmare utarbeta förslag. Med anledning av beslut upprättadesunder inom promemorian (Ds 1988:43) Ett parfrågor om allmän rättshjälp i fastighetstvister och patientskadeärenden.Promemorian har remissbehandlats. Jag avser nu att ta upp de frågor som behandlats i domstolsverketsrapport och i departementspromemorian. Till protokollet i detta ärende börfogas sammanfattningar av rapporten och promemorian som bilaga 1 och 2 samtförteckningar över remissinstanserna som bilaga 3 och 4. Sammanställningaröver remissyttrandena har upprättats inom och finnstillgängliga i lagstiftningsärendet (dnr 88 198 och 88-2410). Jagvill också nämna att jag har inhämtat yttrande från datainspektionen enligt 2 a§ datalagen (1973:289) angående det register över rättshjälps ärenden som, enligt vad jag strax skall återkomma till, avses föras med hjälp av ADB. Jag skall i detta ärendevidare ta upp en fråga om justering av reglerna i Prop. 1988/89: 117 RHLmed hänsyn till regeringsformens krav på svenskt medborgarskap för ledamöter irättshjälpsnämnd (jfr JuU 1987/88:18). Jag tar upp den frågan ispecialmotiveringen till 4 § RHL. Regeringen beslutade att inhämta lagrådetsyttrande över förslagen om ändringar i RHL och i sekretesslagen (1980:100). Delagförslag som remitterades till lagrådet bör fogas till protokollet i dettaärende som bilaga 5. Lagrådets yttrande, som avgavs , börfogas till protokollet som bilaga 6. Lagrådethar i sitt yttrande i allt väsentligt godtagit lagförslagen, men har framställterinringar i några hänseenden. I samband med att jag behandlar de olika sakfrågoroch de enskilda paragrafer som berörs av yttrandet tar jag upp lagrådetssynpunkter. I förhållande till lagrådsremissen kommer jag att föreslå någramindre ändringar av redaktionell natur. Frågorsom rör rättshjälpens organisation och utnyttjande av ADB-teknik vidhanteringen av rättshjälpsärenden har tidigare behandlats av rättshjälpskommittén(Ju 1982:01), som i delbetänkandet (Ds Ju 1983:9) ADB-hanteringen avrättshjälpsärenden lade fram förslag om hur ADB-tekniken kan utnyttjas vidhanteringen av ärenden om allmän rättshjälp och rättshjälp åt misstänkt ibrottmål. Betänkandet remissbehandlades och fick ett i huvudsak positivtmottagande. Flera instanser uttryckte emellertid den åsikten att förslagenendast kunde betraktas som en idéskiss och att ytterligare utredning krävdesför att man skulle kunna ta slutlig ställning till frågorna. Rättshjälpskommitténåterkom i sitt huvudbetänkande (SOU 1984:66) Den allmänna rättshjälpen (s.215-217) med förslag om hur bl.a. rutinerna vid avräkning mellan staten ochden rättssökande borde utformas och regleras, om man använder ADB-teknik.Förslagen i den delen möttes emellertid vid remissbehandlingen av stark kritikfrån vissa håll. Även i betänkandet (SOU 1985:4) Rättshjälp. Offentligabiträden, organisationsfrågor m. m. behandlade kommittén frågor omrättshjälpens framtida organisation. Kommittén föreslog bl. a. en ny ordningför överklagande av beslut som har fattats av rättshjälpsnämnd. Enslutsats som kunde dras av rättshjälpskommitténs arbete var att flera moment irättshjälpshanteringen väl lämpade sig för hantering med hjälp av ADB-teknik.Detta gällde framför allt avräkningsförfarandel, dvs. den ekonomiskauppgörelsen mellan bl. a. den rättssökande, biträdet och staten efter att denrättsliga angelägenheten har avslutats. Ytterligareutredning behövdes emellertid. Som tidigare nämnts fick i uppdrag att göra utredningen. Målsättningen för arbetet 12 var att skapa eneffektivare hantering av rättshjälpsärenden till en lägre kostnad än .