prop · GC0396 · 1988-12-31 00:00:00 — UHÄ anser del något förhastat att så som kommittén görutifrån denna enda individuella bedömning dra generella slutsatser om den prekliniskautbildningens kvalitet för hela yrkesgrupen Dr's of Chiropractic. Del förefaller inte troligt alt kiropraktorutbildningenger en kompelens som motsvarar läkarlinjens när det gäller förmåga alt ställadiagnos och som motsvarar de krav på säkerhet för patienterna somlegitimeringen av läkare är en garanti för UHÄ anser inte alt legitimation för Dr's of Chiropracticpä nytt bör aktualiseras förrän frågorna kring kiropraktorernas kliniskautbildning och diagnostiska kompetens ytterligare har klarlagts. konstaterar att det tjugotalamerikanska coUeges som framför allt utbildar de kiropraktorer som äraktuella har en starkt varierande inriktning på sina utbildningar Endast ettfätal kan sägas ha ett lill modern medicinsk utbildning överförbarl innehåll.Kontrollen av den utbildning som ges världen runt och av dess kvalitet äremellertid svår att göra. Kommittén anser emellertid atl argumentet aU kiropraktorutbildningensker i ufiandet och atl dess innehåll och kvalitet därför inte låter sigkontrolleras inte är hållbart så länge man i godkänner bl.a. utländskaläkare och sjuksköterskors examina. Emellertid är ju skillnaden den, att medanvi själva har lakar- och sjuksköterskeulbildning i landet så saknar vi motsvarandeutbildning för kiropraktorer och därmed den referensram som finns tillgängligdå del gäller bl.a. läkare och sjuksköterskors kunskaper och kompetens. avstyrkerutredningens förslag och anför: Inom svensk högskola leder avlagdforskarutbildning fram till doktorsgrad. Om titeln s of Chiropractic skullemotsvara den svenska doktorstiteln skulle del bara i finnas ett 70-tal forskamtbildadepersoner inom området kiropraktik. Detta är inte fallet, och anser att det med tanke på den vårdsökande allmänheten är direktvilseledande atl titeln s of Chiropractic överhuvudtaget får användas avdessa personer Atl del inte finns någon högskoleutbildning i somleder fram till examinationslileln Dr's of Chiropractic, är förvisso sant.Däremot skulle den utbildning som arrangeras av för OrtopediskMedicin och Sektionen för Ortopedisk medicin inom LSR, och som ger kunskapersom till stora delar motsvarar kiropraktorernas, mycket väl kunna inordnas idet svenska högskolesystemet och därmed ges den officiella status som för närvarandesaknas. Atl , och har utbildningar lill kiropraktorerkan inte vara ett skäl för att skall frångå den utbildningspolitik inomvärdområdet som slogs fast i och med Värd 77. Såväl kvantitet som kvalitet på högskoleutbildningregleras genom politiska beslut. har fastställt enutbildningsdimensionering för sjukgymnaster, som långt underskrider del storaintresset för sådan utbildning. Höstterminen1987 gick det lill exempel 13 sökande pä varje utbildnings- Prop. 1988/89:96plats. Det stora flertalet sökande kan alltså inte antas lill utbildningen. Sökandesom har bestämt sig för atl arbeta med sjukgymnaslliknande uppgifter, har dockuppenbarligen möjligheter till både utbildning och arbete, om än utanför detofficiella skol- och vårdområdet. Riksförbundetanser atl det finns större anledning att se över sjukgymnastutbildningen på såvälgrund- och vidareutbildningsnivå, än att inrätta en helt ny högskoleutbildning. Omdet är svenska folkets behov av manipulafionsbehandling som utredningen iförsta hand vill fillfredsställa, är en betydligt enklare och mindre kontroversielllösning att sjukvårdshuvudmännen fillmötesgår förbundets yrkanden angående specialistljänsterför sjukgymnaster. 4 Användning av röntgen Mycketfå remissinstanser har framfört särskilda synpunkter på utredningens förslagatt kiropraklorerna inordnas i sjukhusens röntgenservice. Socialstyrelsenbiträder kommitténs förslag om alt hälso- och sjukvårdshuvudmännen vidtaråtgärder, t.ex. genom avtal angående rönlgenremisser, för alt få fill ståndsmidigare rutiner för sjukhusens service lill kiropraktorer Socialstyrelsenkommer dock, som fillsynsmyndighet, att noga följa utvecklingen av användandetav röntgendiagnostik, med tanke pä önskvärdheten av rest-riktivitel ochurskiljning i användningen. Det bör också påpekas, all röntgenavdelningarnaskapacitet är begränsad. Riksförsäkringsverketansluter sig lill förslaget och anser atl patientavgifterna hos en kiropraktoräven Skall innefatta röntgenundersökning. Skälen till delta är följande:Röntgenavdelningar drivs huvudsakligen av sjukvårdshuvudmännen. Dessa gerservice åt såväl den offentliga som den privata vården. Verket anser därför attäven kiropraktorernas behov av röntgenservice bör inordnas i den befintligaorganisationen. Då patientavgiften vid läkarvårdsbesök även innefattarröntgenundersökning efter remiss från läkare bör också röntgenundersökningefter remiss från en kiropraktor innefattas i patientavgiften via kiropraktorbesöket. anser all röntgendiagnostik bör utföras av specialistervid enheter där verksamhetens omfattning ger möjligheter att bibehålla en högkompetens. Mot den bakgrunden stöder institutet kommitténs inriktning mot enfortsatt restrikfivitet med tillstånd till röntgendiagnosfik. Institulel räknarsåledes inte med alt bevilja kiropraktorer tillstånd till sådan verksamhet,även om en legitimation införs. Svenska chiropraktorsällskapetanser att fillgång lill röntgen är en nödvän dighet för att ge opfimal kiropraktisk vård och för att minimera riskerna vid behandling. Röntgen är ett viktigt diagnostiskt instrument. Röntgenresursen får inte vara en tidsfördröjande faktor Forskningsresultat visar all patienter som snabbare återupptar sina normala akfivileter har en bättre prognos, även pä . Därför anser att det inte bara vore en fördel för patienterna ulan även skulle innebära en samhällsvinst om kiropraktorer medgavs alt inneha egen röntgenutrustning. synpunkt måste dettarimligen ändå betraktas som perifert. 5 Ersättning genom allmänna försäkringen Prop. Följande instanser har instämt i utredningens förslag atl kiropraklorernaskall kunna inordnas i sjukförsäkringssystemet genom vårdavlal med sjukvårdshuvudmännen:socialstyrelsen, , , läns,läns, , läns, Göteborgs- och läns,läns, läns. läns, länslandstingskommuner, , och , LO och TCO. och Svenska chiropraktorsällskapetanser att kiropraklorerna bör anslutas till den allmänna försäkringen på sammavillkor som gäller för heltidsarbetande privatpraktiserande läkare och sjukgymnaster. Några remissinstanser, l.ex. läns landsting, harinte tagit ställning i frågan. anser att det inte finns någonkoppling mellan vårdavlal och försäkringsanslutning ellerförsäkringsersättning på det sätt som utredningen beskriver det. Till försäkringen kan anslutas privatpraktiserande läkareoch sjukgymnaster. Med dessa har huvudmännen inte vårdavtal. Däremot har vårdavlalslutits mellan huvudmännen och andra vårdgivare, främst de s.k. fritidsprakli-kerna.Dessa vårdgivades verksamhet betraktas i allt väsentligt som offentlig öppenvård och i värdavtalen regleras i första hand verksamhetens omfattning,ekonomisk ersättning från huvudmannen lill vårdgivaren saml patientavgifter. Förbundsstyrelsen anser atl sjukvårdshuvudmännensövergripande ansvar enligt hälso- och sjukvårdslagen kombinerat med vårdavlalsmöjligheterutgör tillräckliga förutsättningar för atl sä långt möjligt möta efterfrågan påvård och behandling inom den sektor - ortopedin - där kiropraklorerna ärverksamma. Huvudmännens möjligheter att träffa värdavtal med andravårdgivare styrs dock av tillgängliga ekonomiska resurser Enligtförbundsstyrelsen är en allmän ekonomisk stimulans från staien via den s.k. Dagmar-ersätlningenen nödvändig förutsättning för atl utredningens intentioner såväl som andraangelägna behov skall kunna tillgodoses av sjukvårdshuvudmännen. instämmer och menar atl del är engrundläggande utgångspunkt för samhällets hälso- och sjukvård och försocialförsäkringen all vård som bedöms erforderlig skall finnas tillgänglig pålika villkor för alla. Verket anser atl Dr's of Chiropractic bör vara envärdefull komplettering lill den traditionella sjukvården för patienter medryggsjukdomar samt även samhällsekonomiskt motiverad. drabbaspatienterna av höga behandlingsavgifter, som kommittén påpekar i sittbetänkande. För all de som behöver vård av kiropraktor skall kunna få det pålika villkor, dvs. till en och samma patientavgift, anser verket alt de kiropraktorersom tillhör gruppen Dr's of Chiropractic bör inordnas i den allmännasjukvården. Riksförsäkringsverketfinner det naturligt all kiropraklorerna inordnas i sjukvårdshuvudmännens planering av sjukvårdsresurserna genom vårdavlal med sjukvårdshuvudmännen, eftersom det är sjukvårdshuvudmännen som 49 har ansvaret för såväl sjukvård som förebyggande insatserät befolkningen Prop. 1988/89:96 och som även har ett totalt ekonomisktprioriteringsansvar som omfattar även privata vårdgivare. Verket får i deltasammanhang klargöra att kommitténs förslag om upprättande av vårdavtal inteinnebär att kiropraklorerna inordnas i sjukförsäkringen utan isjukvårdshuvudmännens värdplanering. Genom värdavtalel blir ersättningen lill kiropraktornhelt och hållet en sak mellan denne och sjukvårdshuvudmannen och övrigaadministrativa och för-säkringsmässiga frågor regleras genom vårdavtalel. Förpatientavgiften gäller dock enligt förordningen 1984:908 samma avgiftsbeloppoch högkostnadsskydd för behandling enligt vårdavlal som för behandUng isjukvårdshuvudmannens egen regi. Kammarrätten i delar kommitténs ståndpunkt attde legitimerade kiropraklorerna bör inordnas i sjukförsäkringssystemet. Härförtalar särskilt hänsynen till patienter med svag ekonomi. anser liksom kommittén alt kiropraklorernaskall ses som en kompletterande specialresurs för människor med ryggsjukdomaroch att de utgör ett terapeutiskt tillskott till den svenska hälso- ochsjukvärden, framförallt för primärvården, som har problem med ryggpatienterna,bl.a. beroende på väntelider vid remisser till ryggskola, sjukgymnastik och ortopediskkonsultation. Med införandet av en legitimation för vissa kiropraktorerskulle samhället få bättre insyn och möjlighet till styrning av pafienternatill de kiropraktorer, vilka bedöms ha erforderlig kompetens för den här formenav alternafivme-dicinsk behandling. Förslaget om legitimafion av vissa kiropraktorerinnebär alt dessa jämställs med andra legifimerade yrkesgrupper inom hälso- ochsjukvärden vad gäller ansvar och åligganden. Legifimationen blir en garanti ochtrygghet för patienten. Försäkringskasseförbundel fillslyrker också kommitténsförslag all kiropraklorerna skall kunna anslutas till sjukförsäkringssystemet.Detta är viktigt ur patienlsynpunkt då det minskar patienternas behandUngskostnaderoch ger ett friare behandlingsval. Även gör den bedömningen altanslutning bör ske genom värdavtal. Den andra anslulningsformen, somprivatpraktiker hos kassan, förutsätter tillstyrkan och kräversärskilda taxebe-stämmelser. pekar pä atl motivet för anslutning är altunderlätta för lägre inkomsttagare att söka kiropraktorer "Ont i ryggen" är vanligt och innebär storaproblem för den enskilde och samhället. Utredningen föreslår ingen ökning avdet totala belopp som fördelas fill sjukvårdshuvudmännen. Det måste alltså blifråga om en omfördelning av resurser Utredningen påpekar alt främstprimärvården har problem med väntetider fill ryggskolor, sjukgymnaster och ortopediskkonsultation. Men den diskuterar inte vad som är bäst för patienterna:förstärkning av dessa bristområden eller anslutning av legitimerade kiropraktorerlill den allmänna försäkringen. Konsumentverketvill trots detta inte motsätta sig att leg. kiropraktorer ansluts till den allmänna försäkringen. Men verket förulsälter all det kom mer till stånd en samordning via så att behovet av kiro- 3 praklorverksamhettillgodoses i t.ex. skogslänen där ryggbesvär är ett stort Prop. 1988/89:96problem. anser all samarbetsformernamellan den etablerade sjukvården och allernafivmedicinen är mycketbetydelsefulla. Om dessa saknas eller fungerar dåligt är det stor risk attadekvat behandling fördröjs eller uteblir anser atl vårdavtal mellan och kiropraklikernär lämplig lösning om samarbetet skall fördjupas. Däremot kan inte landstingetacceptera kommitténs förslag atl detta skall ske utan ekonomisk kompensation.Det är en självklarhet all en reform av del här slaget följs av höjd statlig sjukvårdsersältning. förutsätter alt ekonomisktkompenseras när kiropraklorerna integreras i försäkringskassansersättningssystem. anser att kiropraklorerna bör hamöjlighet att anslutas till den allmänna försäkringen på samma sätt som gällerför privatpraktiserande läkare och sjukgymnaster. En sådan anslutning får mednuvarande regler - det s.k. Dagmarsyslemel - ekonomiska konsekvenser förlandstingen. Detta bör särskilt uppmärksammas i samband med överläggningar omlandstingens ersättningar från sjukförsäkringen. Om utredningen föreslår attandra yrkesgrupper som utför manipulationsbehandlingar skall ges legitimationmåste de ekonomiska konsekvenserna för landstingen särskilt beaktas. vänder sig emot den föreslagna finansieringenav förslaget. Den part - sjukvårdshuvudmännen - som förutsätts betala reformenkan inte tillgodogöra sig de ekonomiska vinster utredningen förutser, vilka istället uppträder på den statliga sidan. Försäkringsöverdomstolen menar att om man vill anslutalegitimerade kiropraktorer fill sjukförsäkringssystemet är den modell somkommittén föreslär användbar Domstolen vill emellerfid för sin del avstyrkaatt man -för del fall förslaget om legitimering av Dr's of Chiropracfic gårigenom -ansluter dem lill sjukförsäkringen. Av kommitténs beräkningarframgår atl det kan bli fråga om ett väsentligt antal behandlingstillfällen somsjukförsäkringen skall bära (jfr. s 70 där det talas om 70000 nybesök ochuppemot 260000 återbesök ). Sammanlagt innebär kostnaden för dessa besöken märkbar utgiflsbelastning på sjukförsäkringssystemet. Man måste med fogfråga sig om denna belastning kan inrymmas inom nuvarande resursramar.Samtidigt aktualiseras frågan huruvida tillgängliga resurser skall satsas påjust denna utökning av förmånssystemet. Det finns en läng radangelägna vårdbehov soin står utanför sjukförsäkringen. Det kan också tänkasatt kommitténs fortsatta arbete kommer att aktualisera ytterligare sådanavårdbehov. Det finns därför anledning att avvakta innan man fattar beslut omatt ansluta viss kiropraktisk behandling till sjuk-, försäkringen. Svenska chiropraktorsällskapetanser alt patienten skall ha rätt till ersätt ning för behandling hos Dr's of Chiropractic, liksom vid annan behandling för likartade problem. Ett anslutande av kiropraktisk behandling till vården kommer sannolikt atl ge minskade värdkostnader Ett inkluderande kom mer alltså atl frigöra resurser för andra ändamål. Kiropraktisk behandling '4 minskarriskerna för kroniska problem. Detta medför kortare sjukskriv- Prop. 1988/89:96ningsperioder och minskat produkfionsbortfall, färre sjukpensioneringar på grundav ryggrelaterade besvär och minskad medicinförbrukning. Vid ett erkännande avkiropraktik borde även antalet pafienler som dubbelbehandlas kunna minskas.Enligt SCB-undersökningen besöker av patienterna först den etableradevården. av pafienterna fär vård hos läkare och alternativ behandlaresamtidigt. Denna mycket otillfredsställande situation kommer alt förändrasradikalt om bättre information ges till allmänheten vid ett erkännande av Dr'sof Chiropractic. Erfarenheter från och visar atl få remisserskrivs när allmänläkare blir tvungen att remittera patienter till kiropraktiskbehandling för all ersättning skall utgå. En av orsakerna lill del lågaantalet skrivna remisser kan vara all läkaren inte känner till indikationernaför kiropraktisk behandling. Detta är inte förvånande eftersom läkarensutbildning innehåller mycket lite biomekanik. Det är därför en förutsättningalt patienten kan söka kiropraktisk vård ulan remiss från läkare om reformenskall ha en chans atl fungera i praktiken. Av samma skäl vill Chiropraktorsällskapetavvisa förslaget om vårdavlal, eftersom sådana i praktiken kommer altförutsätta ett formellt remissförfarande. Sällskapet föreslår istället enbehandlingstaxa enligt samma principiella modeU som redan finns förprivatpraktiserande läkare, landläkare och sjukgymnaster givetvis villigt att förhandla om detaljerna i en sådan taxa medsocialdepartementet eller . Östergötlandsläns landsting konstaterar all legitimering i sig inte har något"automatiskt" samband med anslutning lill försäkringen.Privatpraktiserande psykologer och psykolerapeuler är exempelvis legitimerademen har inte möjighet till anslutning till försäkringen. Ur patienlsynpunkt ochockså ur sjukvårdssynpunkt finns minst lika väl grundade skäl som talar för enanslutning av dessa grupper. Enligt landsfingets uppfattning borde ett ställningstagandeom eventuell anslutning fill den allmänna försäkringen ske först sedankommittén presenterat en samlad uppfattning om de ohka delarna inom"alternativmedicinen". Hallandsläns landsting anser att frågan om kiropraktorers anslutning till sjukförsäkringssystemetär av ekonomisk art och bör prövas som man tar upp frågan om andralegitimerade yrkesutövares anslutning. Psykologer, psykolerapeuler och logopederär exempel pä grupper som också framställt krav om ett ökat samhällsstöd. för ortopedisk medicin pekar på att förutsättningen för utredningenhar varit atl den totala samhälleliga kostnaden ej fär öka. En anslutning av kiropraktorerfill sjukvårdstaxan innebär alt fler skulle dela befintlig kaka. Det skullesåledes medföra att läkare och sjukgymnaster fick mindre ersättning vilket äruppseendeväckande i rådande situation där välutbildade privatpraktiserandesjukgymnaster till följd av taxans utformning tvingas upphöra med sin verksamhetav ekonomiska skäl. Dessa förhållanden kommer atl ge upphov lill mycket allvariigakonflikter Föreningen stöder i denna konflikt oreserverat legitimeradesjukgymnaster med vilka föreningen haft långvarigt och utvecklande samarbete. Det är ävenanmärkningsvärt atl utredningen förutskickar att kiroprak torer skall få vårdavlal med landsting, som legitimerade läkare och sjukgymnasteri mänga fall förvägras elableringsrätl med anslutning fill för- Prop.1988/89:96 säkringskassan. har inga invändningar mot de förslag lilllegitimation av vissa kiropraktorer som kommittén för fram. Enligt utredningenär den verksamhet de kiropraktorer bedriver, som har en utbildning motsvarandeDr's of Chiropractic, både så kvalificerad och behandlingsmässigt motiverad atlden förtjänar ett samhällserkännande. En legifimation och anslutning lillsjukförsäkringssystemet skulle tillgodose en efterfrågan, som onekligen finnsbland allmänheten, pä del behandlingsalternativ kiropraktorer representerar.Med de kompetenskrav utredningen ställer som villkor för legitimation bör såvälpatienternas krav på kvalitet och säkerhet i behandlingen som behovet av attsanera verksamhetsområdet tillgodoses. Östergötlandsläns landsting menar atl frågan om kiropraklorerna skall kunna få ersättningfrän allmänna medel är ett resonemang om de besparingar som kan göras. Försjukvårdshuvudmännen torde det bli fråga om endast marginella besparingar och,i något större omfattning, omfördelning av resurser från den traditionellasjukvården fill kiropraktorverksamhet. De besparingar som kan bli följden påett håll i sjukvårdsverksamheten understiger vida de förväntadekostnadsökningarna för sjukvårdshuvudmännen. Somhelhet är det möjligt - om än inte visat - att samhällets kostnader sjunkertack vare av denna grupp utförda behandlingar De lägre kostnaderna kommer dockhelt inom områden utanför landstingens verksamhet, främst inomsjukförsäkringen, men även på läkemedelssidan. Det borde ligga inommöjligheternas gräns att använda de inom sjukförsäkringen lösgjorda medlen föratt bestrida en anslutning till allmänna försäkringen. Skulleriksdagen, trots de invändningar som redovisas, ändå välja att besluta atllandstingen på något sätt skall stå för ersättning till kiropraklorerna förordarlandstinget den s.k. taxemodellen. förutsätter att denallmänna sjukvärdsersättningen höjs i motsvarande grad. Södermanlandsläns landsting vill poängtera atl genom ett bra omhändertagande av patientermed ryggbesvär gör samhället besparingar genom kortare sjukskrivningsperioderoch mindre läkemedelskonsumtion. Denna besparing bör komma landslingentillgodo. Blekingeläns landsting anser att ersättningen till sjukvårdshuvudmännen frånsjukförsäkringen skall höjas som en konsekvens av att en ny yrkesgrupp ansluts lillförsäkringen. Landstingetanser, alt de besparingseffekter som uppnås - kortare sjukskrivningstider ochlägre läkemedelsavgifter - framförallt kommer den allmänna försäkringen lillgodo, varför utrymme bör finnas för en högre ersättning tillsjukvårdshuvudmännen. Ålvsborgs läns landstingpekar på att vid införandet av del s.k. Dagmarsys lemel för ersättning till sjukvårdshuvudmännen från den allmänna försäk ringen logs hänsyn fill den volym och de kategorier av värdgivare, som tidi gare ersatts via sjukförsäkringen. Om man inom denna ram tillför nya kate gorier av vårdgivare innebär delta, att ersättningen till dessa måste tas från den etablerade verksamheten. I ytterlighetsfallet kan detta medföra, atl de redan otillräckliga resurserna för t.ex. höftledsoperafioner måste minskas " och all de redan alltför långa vårdköerna förlänges.Landstinget anser det Prop. 1988/89:96 absolut nödvändigt, att statentillför nya resurser om ersättning från den allmänna försäkringen skall utgå lillnya vårdgivarkategorier Liknande synpunkter har framförts av läns ochVästernorrlands läns landsting och . anför: Kommittén föreslår intenågon utökning av den totala ramen för allmän sjukvårdsersättning. Vi förstår atlen sådan åtgärd inte är möjlig i dagens läge. Men det vore beklagligt om anslutningenav legitimerade kiropraktorer lill sjukförsäkringssystemet skulle få till följdatt ett antal sjukgymnaster "slogs ut" av kiropraktorerna, vilket ären risk när ersättningen fill landstingen inte ökar. Alla parter behövs i rehabiliteringsarbetet.Väntetiderna för "ryggpatienter" är f.n. ofta långa och allabehandlingsformer behövs för att patienterna skall kunna tas om hand så tidigtsom möjligt. Pä så sätt skulle sjukskrivningsliderna och läkemedels-utgifternaminska och samhällsekonomin skulle göra betydande vinster. ställer sig heltavvisande till förslaget om ersättning genom den allmänna försäkringen även omriksdagen skulle besluta om legitimation. anger följandehuvudsakliga skäl för delta slällningslagande: Legitimeradesjukgymnaster nekas anslutning lill försäkringssystemet på många orter i landetpå grund av att sjukvårdshuvudmännen ej lämnar sitt medgivande. Detta gällerframför allt i storstäderna, vilket sannolikt skulle bli aktuella elableringsorleräven för kiropraktorerna, då de måste vara garanterade ett ansenligtbefolkningsunderlag på grund av sitt smala behandlingsutbud. En eventuellanslutning genom så kallat vårdavtal skall finansieras inom en oförändradtotalram, vilket innebär atl sjukvårdshuvudmännen skall finansiera större delenav patienternas behandlingskostnad. Med tanke på den debatt som förs angåendesjukvårdens ekonomiska läge, förefaller del förslaget ogenomtänkt. I debatten om en eventuell legitimation för kiropraktorerrefereras ofta till förhållandena i och på . Inte i någofderaav dessa länder är kiropraktorer anställda i offentlig vård. Ej heller läcksbehandlingskostnaden av Medicare. Behandlingskostnaderna ersätts delvis av privataförsäkringar eller från "Workers compensation insurance", men till enlägre nivå än till exempel sjukgymnastisk behandling, vilket skulle kunna indikeravilket värde kiropraktiken lillmäls i dessa länder Utredningen anför som ett skäl för anslutning av kiropraktorerna,atl människor med monotona och fysiskt belastande yrken är underrepresenteradei kiropraktorns besöksstatistik. Utredningen vill förklara detta med alt dessapatienter har de lägsta inkomsterna och därmed de största svårigheterna atlklara av behandlingskostnaderna.