prop · GC03140 · 1988-12-31 00:00:00 — Institutionendelar även JN:s uppfattning atl märkningskraven skall utökas vid försäljning ilösvikt och att uppgifter om sort, kvaliletsklass, leverantörens namn ochhemort, leveransdag samt förvaringsanvisningar skall lämnas. Detär angeläget att bestämmelserna ändras så att även kvaliteterna Extra ochPrima kan säljas i lösvikt varvid företrädesvis användning av s. k. automatbör ske. Därigenom hindras återfyllning och kvaliteten kan hållas på konstantnivå. JNföreslår att uppgift om sortnamn inte skall vara obligatorisk. I sortnamnel ligger dock informationer om potaliskaraktärer, som inte kan fångas in i den kvalitetsdeklaration som en SMAK-analys ger, varför information om sorten för många konsumenter är viktig. Utöver sortnam net bör egenskaper i övrigt meddelas konsumenten. Rättatt använda SMAK:s varumärke bör fortfarande vara knutet till medlemsskap i SMAK eftersom detta underlättar för organisationen att genomföra kvalitetsarbetet. Potatisförvaras i butikerna ofta utan atl ljusskydd är ordnat och vidare finns sällankylda utrymmen för potatis. Det måste därför anses mycket angeläget attförvaringsanvisningen "Förvaras mörkt och svall" följs. Delta kanske genom att använda skåp, vilka håller 6 och där potatisenbefinner sig i mörker då dörren är stängd. Kostnaderna för denna förvaringtorde väl uppvägas av att kvaliteten bibehålls bättre. 4.13Husmodersförbundet och Samhälle anser att SMAK-märket är bra. Konsumenternakänner till det och uppfattar det som garanti för kvalitet. Kontrollen måstedock vidmakthållas - tätare stickprovskontroller önskvärda attdet på förpackad potatis bl. a. skall finnas uppgift om förpackningsdag,sortangivelse, storlekssortering och förvaring attdet också skall vara märkningstvång vid försäljning av potatis i lösvikt. Sammamärkning som vid paketerad potatis attalla kvaliteter skall säljas även i lösvikt attlösviktsförsäljning endast bör tillåtas om förvaringstemperatur ochförsäljningsplats i övrigt är lillfredsställande. 4.14 ICA-förbundetanser därför att all saluförd matpotatis skall kvalitets- Prop. 1988/89:140 deklareras. Föratt underlätta introduktionen av nya sorter (angeläget eftersom vi i princip bara har två nu King och ) skall inte sortnamn men väl sortspecifika egenskaper (typisering) obligatoriskt angivas. Där emot finns det ingen anledning att ta bort kravet på anslutning till SMAK för att få använda märket. 4.15 Konsument-Forum:Ett krav från oss konsumenter, som vi kommer att fortsätta att kämpa för, även om annat beslutas, är att sortnamn skall deklareras. Vi skulle också se det som en fördel för oss, när det gäller atl välja, om odlingssättet anges, t.ex. "biologiskt", "medkonstgödsel och bekämpningsmedel", "avloppsslam har använts som"jordförbättringsme- der,o.d. Vianser att enbart uppgift om namn på förpackare inte är tillräckligt. I vartfall när del gäller import, måste detta kompletteras med uppgift om från vilketland importen har skett. För svensk potatis kan uppgift om förpackare varatillräckligt, men uppgift om odlarens namn uppfattas av många som ytterligareen värdefull upplysning och inger mer förtroende. Videlar uppfattningen att märkningstvånget även omfattar lösviktsförsäljningen,samt att samtliga kvalitetsklasser kan saluföras i lös vikt. Underrubrik sortnamn påstår man att angivandet av sortnamn skulle ha bidragit till en koncentration till sorterna , King och , saml alt dessa skulle representera de mera odlingsvärda sorterna. Man säger också att avsikten med sortangivelsen var att uppnå denna koncentration. Detta tror vi inte på. Det är snarare så att handeln styrt koncentrationen mot färre sorter, något som ligger i handelns intresse men inte överensstämmer med konsumentintressena. 24 påstår man att olika sorter går bra att sälja fram till , men inte därefter. Det har inte med sortfrågan att göra ulan snarare bristen på information och marknadsinsatser. Fram till döljer man vilken sort som helsl under namnet "färskpolatis", något som isig är mycket tvivelaktigt. Att det sedan inte skulle gå att sälja olika sorter, på gmnd av all man uppger sort framstår som ett löjligt konstaterande när man jämför med de enorma ansträngningar som handeln lägger ner på att lansera olika sorter av chips och snacks. 25 säger man: "För konsumentema vore det därför bättre om sortnamnetersattes med en beskrivning av egenskaperna." Detta är en omöjlighet dåegenskapema varierar med odlingsmarkens beskaffenhet och vädersituationen underodlingssäsongen och varierar kraftigt på gödslingsintensiteten också. Dennavariation måste nog överlåtas till konsumenterna alt genom provning konstateraoch börja lära sig att välja potatis från bättre odlare/förpackare. Sortnamnetmåste vara rättesnöre och variationerna inom sorten får bli den spännandejakten på högre kvalitet som vi konsumenter inte är helt okunniga om all klaraut. Något måste ju ibland överlåtas åt oss konsumenter att få delta med ochinte alltid idiot-förklara oss samtliga över en kam. Visst kräver detta merkunskap och intresse för potatis, men det går ju bra att ge oss dessa kunskaperbåde i skolan (via undervisning och ätbar skolpotalis) och den i övrigt såintensiva upplysningsverksamhet man bedriver med . till sittförfogande (reklamen). Intresset för potatiskvalitet torde öka av sig själv hoskonsumentema om bara tillgången på bra potatiskvalitet finns att tillgå. Viinstämmer i förslaget att även odlares försäljning skall omfattas av 38 deklarationsplikten.Likaså förslaget om hur kvalitetsuppgiftema skall Prop. deklareras.--- -------------------------------------------- Bilaga 6 Videlar uppfattningen om att del kan vara tillräckligt att anmäla till SMAK föratt märket skall få användas och att kravet på medlemskap bör/kan upphöra. 4.16Kooperativa förbundet: De allra flesta konsumenter är vana vidalt välja potatis med utgångspunkt från potatissort. Ur konsumentsynpunkt ärdet därför en självklarhet att sortnamnet anges för att underlättaindentifikationen av den produkt som saluhålles. Som motivering för attutelämna uppgift om sort anföres i rapporten att handeln har svårigheter altsälja nya sorters potatis då sorten angives, därför att de flesta konsumenterhåller sig lill sorter vars egenskaper de redan känner. KF:serfarenheter är dock att det går bra att sälja de nya sorterna med angivande avsort. Utredningensargumentering för att icke obligatoriskt ange sort anser KF bekräftarkonsumentemas stora intresse för sortangivelsen och därför talar för, i ställetför emot, ett obligatorium. KF:s förslag är därför att sortnamn bör ingå som enobligatorisk uppgift vid potatisförsäljning. 4.18 Landstingsfiirbundet: Det ligger i konsumentensintresse att uppgifter om förpackningsdag, leveransdag, kvaliletsklass ochsortnamn redovisas både för förpackad vara som för vara i lösvikt, alltså ävenvid torghandel. uppfattning att sortnamn på potatis inte börvara obligatorisk utan kan ersättas med angivande av "sortspecifika"egenskaper delas inte av förbundet. Sortnamnet på potatisen är en viktigupplysning som ökar valmöjligheten för den enskilde konsumenten. 4.19 Lantbrukarnas riksförbund:- Jordbmksnämndenföreslår att ävende som försäljer potatis via t. ex. torghandel, gårdsbutik och liknande skallvara skyldiga att upplysa om den saluförda potatisens kvalitet. Självplockningoch liknande försäljning på odlingsplatsen bör enligt JN. LRF delar jordbmksnämndens uppfattning. LRFdelar även jordbmksnämndens uppfattning att sortnamn inte skall vara en obligatorisk uppgift vid försäljning till konsument utan i stället bör det vara tillräckligt om sortspecifika egenskaper anges. 4.20 : Beträffandekvalitetsdeklarationen anser även vi att klassen oklassificerad kan slopas, altsortnamn bör bibehållas samt att kvaliteterna och inte fårsaluhållas i lösvikt annal än i automat. 4.21 Samarbetsgruppen för alternativ odling är inte ensemed förslaget art sortnamnel kan uteslutas. Vi anser att sortnamnet måsteåtföljas potatisen från odlare till konsument. En aspekt är ju atl konsumenteni sådan hög grad odlar potatisen själv. Det vore atl missbedöma konsumentensförmåga att själv avgöra. Däremot är det ju ytterst viktigt atl man på eltmycket informativt sätt marknadsför egenskaperna hos de olika poiatissorterna. Vihåller med om att det måste vara frivilligt att ansluta sig till SMAK. Den sominte uppfyller kraven skall ej heller få rätten att SMAK-märka. 4.22Svensk matpotatiskontroll: Med hänvisning till vad som sagts i vårt tidigareyttrande tillstyrker vi förslaget om alt kravet på kvalitetsdeklara- tionskall utvidgas till att omfatta all försäljning till konsument utom Prop.1988/89:140 självplockning och liknande. SMAKanser att kravet på sortnamn skall kvarstå. Undersökningar har visat attuppgift om sort är av stor betydelse för konsumenterna. SMAK anser även att detav kontrolltekniska skäl är viktigt med uppgift om sort i StäUet försortspecifika egenskaper. Delär elt viktigt konsumentintresse alt på marknaden få tillgång till nya sorter.För att underlätta introduktion av nya sorter kan det i vissa fall finnas skälatt kunna medge undantag från kravet på märkning med sortnamnet. Attsom JN föreslår tillåta saluhållning av matpotatis av högsta kvalitet (förnärvarande kvalitet och ) i lösvikt fömtsätter att handeln tarpå sig ett väsentligt större ansvar än för att kvaliteten ej skallförsämras i butik. Närdet gäller JN:s förslag att anslutning till SMAK-kontrollen bör kunna ske genomen anmälan i stället för som genom ett ansökningsförfarande, i vilketförpackarens lämplighet prövas, kan knappast anses innebära någon förbättringjämfört med nuläget. 4.23Svalöf AB:--- Från sida anser vi att det är viktigt att sortnamnetframhävs och alltid anges på en markerad plats i konsumentledet. Många avpotatisens egenskaper såsom kokkvalitet, utseende (form och färg) och smakförknippas med sorten. Men även andra egenskaper såsom odlings- ochresistensegenskaper, som börjar få allt större betydelse för konsumenten ärförknippade med sorten. Konsumenter som vill ha en produkt, som inte utsattsför en massiv bekämpningsinsats på fältet, kan genom sortnamnet välja att köparesistenta sorter, vilket ger resistensen i sig ett marknadsvärde, vilket i sintur gör det möjligt för oss att påverka miljön genom minskadebekämpningsinsatser. Förförädlingen har alla egenskaper såsom avkastning, kokkvalité och resisten storbetydelse. Då det gäller kokkvalitel måste vi anpassa nya sorter efter dekvalitéer som gäller för att sorten skall accepteras av konsumenterna ochvi kan alltså inte förvänta oss att nya sorter drastiskt avviker från gamla ifråga om dessa egenskaper. Då det gäller egenskaper som avkastning, resistensmot sjukdomar och reaktion mot olika insatser av konstgödsel, har vi storamöjligheter att påverka materialet i en för samhället och miljön gynnsamriktning. Skulle de nya sorterna i sin kontakt med konsumentema endastvärderas efler sina kokegenskaper och sitt pris, finns det inga möjligheter attpå sikt introducera sorter som har en bättre resistens och en bättre förmågaalt utnyttja handelsgödsel. Vi vill därför understryka att sortnamnet ikontakten med konsumenten inte får försvinna utan i stället bör ges en ökadbetydelse. 4.25Svenska livsmedelsarbetareförbundet: För att effekterna av ett utökatkvalitetsarbete skall komma konsumenterna till del är det nödvändigt att utökamärkning och klassificering i enlighet med utredningens förslag. Det är ocksårimligt ur konkurrenssynpunkt att all försäljning direkt till konsumentenoavsett vem som försäljer varan skall ingå i systemet. Detfinns inte något skäl till varför just nya potatissorter inte skulle behövaanges med namn. Nya sorter får på vanligt sätt konkurrera med de inarbetadesorterna. Olika potatissorter har olika egenskaper och för konsumenten är detnaturligtvis bra om de vet vilka egenskaper en ny sort har. Inget hindrar dockatt dessa egenskaper anges i samband med försäljnings-ansträngningama. 4.27 : Beträffande kvalitetsdeklara- Prop. 1988/89:140 tionen, instämmer vi i rapportskrivarnas inställning att deklarationsplik- Bilaga 6 tenbör utökas till att omfatta även odlarnas försäljning till konsument viatorghandel, gårdsbutiker och liknande. Vianser inte att det föreligger någon skillnad i uppgiftsskyldighet vad avsermärkning av vara i förpackad form eller vara i lös vikt. i lös vikt böralltså av leverantören förses med det anslag som upplyser konsumenten omvarans kvalitet och egenskaper. Självklart måste märkningskravet innebära attvarans sortnamn alltid skall anges. BeträffandeSMAK-märkets användning menar vi att det endast skall vara förbehålletmedlemmar i organisationen att använda denna symbol. Endast på detta sätt kanfull kontroll över märkningsanvändningen uppnås. 4.28 delar utredningens mening alt deklarationspliklen bör utökas till även torghandel och liknande. SPRdelar utredningens mening att märkningskraven vid lösvikt bör utökas. SPRdelar inte utredningens mening att förbudet mot lösviktsförsäljning av kvalitetExtra och i annat emballage än automat bör upphävas. SPRdelar uppfattningen att man i stället för sortnamn skall kunna angesortspecifika egenskaper. SPRanser att kravet på medlemskap i bör fortsätta. 5.1 Socialstyrelsen:Styrelsen tillstyrker därför jordbmksnämndens för slag att ta bort klassen "oklassificerad". Delta får dock enligtsocialstyrel sens uppfattning inte leda till att kvalitetskraven på kvalitet"Ordinär" sänks i förhållande till nuvarande krav. Förslagetom att all saluförd matpolatis skall vara av minst klass "Ordinär"stöder liksom förslaget om atl företag inom potatis-handeln gesmöjlighet att profilera sig genom att definiera och saluföra egna kvalitetersom håller minst kvalitet "". Styrelsen är däremot tveksam tillatt specifikationen av konkurrensskäl skall hållas hemlig. Verkligt brakvalitet bör vara ett tillräckligt starkt konkurrensmedel. 5.2 ställer sig tveksam lill att aU potatis skall sorteras så den uppnår minimikvalitelen ordinär. Detta innebär alt den oklassificerade potatisen försvinner från marknaden. Visserligen kan det underlätta en förbättring av matpotatisens genomsnittliga kvalitet men det innebär även en minskning av konsumenternas valfrihet. Förslaget innebär sannolikt ökade kostnader och minskad konkurrens på matpota- tismarknaden vilket kan leda till ökade priser. Något som knappast ligger i konsumentens intresse. JNföreslår även att den högsta klassen. Extra , skall avskaffas i syfte att förenkla konsumentens val. JN vill dock tillåta leverantörerna att hålla egna kvalitéer, vilka lägst skall uppfylla kraven på potatis. De specifika kvalitetskraven i dessa högre klasser skulle av konkurrensskäl inte behöva deklareras öppet. SPK tror inte att detta förslag innebär någon förenkling för konsumenten. 5.3 Konsumentverketavstyrker dock förslaget om att införa ett förbud Prop. 1988/89: 140 mot saluhållande av potatis sämre än Ordinär. Enligt verkels mening bör Bilaga 6 saluförbud för potatis, liksom för övriga livsmedel, inträda då varan är otjänlig.De problem som beskrivits i jordbruksnämndens rapport bör kunna lösas genom attförpackarna i större utsträckning har en egenkontroll och märker potatisen medkorrekt kvalitetsbeteckning. I annat fall bör den oklassificerade potatiseninte få säljas förpackad utan endast i lösvikt. Prissättningen till konsumentbör givetvis vara sådan att den oklassificerade potatisen betingar ett lägrepris. Vidare anser verket att ordet "oklassificerad" bör bytas ut motett mer informativt och lättförståeligt ord. Även de övriga klassernasbeteckningar bör ses över. Vadgäller förslaget att avskaffa klassen Extra och i stället tillåtaföretagsspecifika kvalitetsklasser vill verket anföra följande. Verkets erfarenheterfrån tillsynen av marknadsföringslagen visar klart att det föreliggeruppenbara risker för att ett sådant system ger upphov till fantasifulla namnvilket i sin tur ofta leder till vilseledande marknadsföring. Jordbruksnämndenföreslår att kvalitetsspecifikalionerna av konkurrensskäl skall hållas hemligavilket från konsumentsynpunkt vore helt oacceptabelt. Konsumenten har givetvisrätt att få information om vilka krav den aktuella kvalitetsklassen svarar upptill. Jordbruksnämndenpåpekar att del hos företag inom branschen finns intresse av att profilera siggenom att sälja potatis av hög kvalitet. Enligt verkets uppfattning ger klassenExtra ett utrymme för att saluföra sådan potatis. Det finnsinget som hindrar atl de företag som så önskar på förpackning och i övrigmarknadsföring tydligare informerar konsumenten all denna klass håller en högrekvalitet, så länge de argument som används svarar upp till de krav som ställs imarknadsföringslagen. På detta sätt bör kvalitelskonkurrensen kunna stimuleras.Eftersom det från konsumentens sida finns behov av en potatis av hög kvalitetanser verket att klassen Extra bör finnas kvar. 5.4 Lantbruksstyrelsen: Enligt lantbruksstyrelsensmening kan antalet kvalitetsklasser mycket väl begränsas till två, dåkvalitetsmärkningen är frivillig. Vid ett utvidgat obligatorium loch krav påminikvalitet torde problem som kräver inte obetydliga administrativa insatseruppstå, eftersom tillåten minimikvalitel, särskilt vid knapp tillgång ellerbrist, måste anpassas efter tillgången på potatis. 5.5 delar jordbruksnämndensuppfattning att potatisstandarden bör omfatta två klasser. Livsmedelsverketbör därför få i uppdrag atl i samråd med jordbruksnämnden och SMAK utarbetabestämmelser för sådan potatisstandard. Kvalitetskravet för den lägre klassenbör därvid sättas så högt att detta medför en kvalitetshöjning för matpotatis.Förutom denna klassificering må högre klasser frivilligt kunna utnyttjas avföretag som vill profilera sig från kvalitetssynpunkt. 5.7 Kemikalieinspektionen: Det bör övervägas att somgrund för klassificering inte enbart lägga andelen fel utan ävenproduktionsformerna t.ex. hur mycket kemisk bekämpning som använts vidodlingen. Inspektionen är medveten om svårigheterna härvidlag men anserangelägenhetsgraden vara så stor att frågan bör prövas seriöst. 5.8 Statskontoret har inget att invända mol att antaletklasser minskas och att felberäkningen ändras för att förenkla förkonsumenterna. 5.9 Riksrevisionsverket:Förslaget att ta bort klassen "oklassificerad" po- Prop.1988/89:140 talis och att märkningsskyldighet även skall gälla vid försäljning direkt Bilaga 6 frånodlare till konsument vid köp på torg, i gårdsbutik etc, innebär en skärpningav den nuvarande regleringen. RRV bedömer att dessa förslag inte kommer att fåavsedd effekt. De skulle innebära en risk för konkurrensbegränsning ochsvårigheter, särskilt för de mindre leverantörerna, att klassificera och märkapotatisen. Marknadsföring av nya sorter och alternativt odlad potatis skulleockså sannolikt försvåras. 5.10 Sverigeslantbruksuniversitet: är tveksam till förslaget att klassen "Oklassificerad" tas bort och attkvalitet "Ordinär" blir den lägsta kvalitet, som får saluföras. Medanledning av att kvalitetsarbetet bör stimuleras anser institutionen förväxtodlingslära att möjligheterna att märka och saluföra kvalitet Extra Primabör bibehållas. Det bör dock vara möjligt för ett företag att inom ramen förnågon av de högst klasserna och efter överenskommelse med SMAK saluförakvalitetspotatis under speciell beteckning, vilken knyts till företaget ifråga. 5.13 HusmodersförbundetHem och Samhälle anser att det vore lättare för konsumenten att välja om det bara fanns två kvalitetsklasser, där en kvalitetsklass skall vara i princip felfri potatis nuvarande märkningen "Oklassificerad" tas bort. 5.14 ICA-förbundet:Kvalitetsklassificeringen kan med fördel inskränkas till två klasser. En absolut nedre gräns för marknadsgill matpotatis krävs då.----- Rapportensförslag om att möjliggöra för enskilda företag att profilerasig med egna kvaliteter över Prima-gränsen ställer vi oss mycket positiva till. Ordningen med att företagen då obligatoriskt i förväg lämnar specifikation till SMAK och också underkastar sig kontroll är dock en absolut förutsättning.- 5.15 Konsument-Forum instämmer i JN:s förslag att tabort klassen Oklassificerad samt att klassen Extra utgår. 5.16 vill särskilt understryka vadsom under punkt 16.4 framföres i rapporten att vissa kvantiteter underkändpotatis måste undanföras från den traditionella marknaden och exempelvisanvändas till foder. Det är viktigt att detta förhållande beaktas ipotatisregleringen så att inte underkänd potatis på omvägar tar sig ut påmarknaden. 5.18 : Landstingsförbundetanser all det är ettrimligt krav att det framgår av klassificeringen att endast den potatis somklassas som Ordinär eller är lämplig att konsumera medan annan potatisinte är lämplig för konsumtion. 5.19 : föreslår att den obli gatoriska klassificeringen endast bör omfatta klasserna Ordinär och Pri ma. I övrigt bör förelagen själva få profilera sig genom att sälja potatis av hög kvalitet. LRF delar JN:s uppfattning och anser liksom JN att i princip all potatis skall vara kvaliletsmärkt. 5.21Samarbetsgruppen för alternativ odling instämmer med förslaget att klassificeringen endast kommer att omfatta klasserna Ordinär och . Vi instämmer med förslaget att kvalitelsansvaret knyts tydligare till 43 Och attföretagen skall få definiera och saluföra egna kvaliteter. Men vi tycker inte alt detkan få vara hemligt. Eftersomovanstående kvalitetshöjning innebär att foderpotalisvolymen kommer att öka ärdet befogat att stötta den marknaden med åtgärder. 5.22Svensk matpotatiskontroll anser att ett förbud mot saluhållande av potatissämre än Ordinär kräver ökade resurser för kontroll av att bestämmelsernaefterlevs, samt ett praktiskt hanterbart påföljdssystem. Under fömtsättning attdessa frågor löses på ett tillfredsställande sätt tillstyrker SMAK förslaget omen nedre kvalitetsgräns. Det bör dock beaktas att en nedre kvalitetsgräns kanbehöva vara flexibel på grund av årsmånsvaria-tioner. Det förutsätts vidare attSPl klarar inlösen av de kvantiteter matpotatis som faller under den nedrekvalitetsgräns som fastställs. SMAKverkar för ett öppet klassificeringssystem. Om något företag vill marknadsföramatpotatis med en företagsspecifik kvalitet som är annorlunda eller bättre änden högsta officiella kvalitelsklassen, bör delta endast få ske efler anmälantill SMAK och under förutsättning att företaget är berett att underkasta sigSMAK:s kontroll. Förslaget om endast två kvalitetsklasser nödvändiggör enligtvår uppfattning en genomgripande översyn av de nuvarandekvalitetsbestämmelserna. 5.27 : Liksom förslagsställarna anser vi att man genom att ta bort klassen oklassificerad, automatiskt kommer att få en förhöjd standard på potatisen. Om vi skall lyckas i vårt uppsåt att höja kvalitén, måste vi sträva mot ännu mera specificerade kvalitetskrav, där den jämna goda kvalitén skall vara vårt riktmärke. SSLFförordar därför att klassen Extra bibehålles och all man ser övermöjligheterna att skärpa kraven på klassen vad avser förekomsten av stakramekaniska skador. 5.28 anser det tillräckligt med en dast en kvalitetsklass. Potatis som inte godkänns i denna klass får inte säljas som matpotatis. Kvalitén på den potatis som godkänts som matpo latis bör få bestämmas av varje enskilt företag. 6 Inriktningen av kvalitetsarbetet 6.1 ; Rådgivning ochinformationsinsatser till producenter i syfte att minska starka och svagamekaniska skador, röta och grönfärgning bör i enlighet med förslaget stödjas. 6.2 Statens pris- och kartellnämnd ställer sig äventveksam till frågan om obligatorisk deklaration av storlek då detta inte börvara av någon större vikt för konsumenten men däremot kan antas medförakostnadsökningar. SPKär även tveksam till utökad datummärkning på matpotaris. Att förpacknings-eller leveransdatum anges är bra men ett användande av bäst-före-datum riskeraratt leda lill ökade kostnader. Det är en onödig fördyring då potatis ärlagringsduglig så länge betingelserna är de rätta. De ekonomiskaeffekterna av ett sådant förslag behöver utredas ytterligare. 6.3 Konsumentverketdelar jordbruksnämndens uppfattning att insatserna