prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — 1987 årsforskningspolitiska proposition kommer attföljas upp av en ny proposition . Utbildningsdepartementet.I departementet sker ett målmedvetet arbete med att föra in miljöfrågorna ialla delar av det svenska utbildningssystemet. En arbetsgmpp inom arbetar med dessafrågor. Särskild uppmärksamhet har ägnatsåt gymnasieskolan och vissa för miljöområdet strategiskahögskoleutbildningar inom sektorerna för teknisk samt administrativ, ekonomiskoch social utbildning. Jordbruksdepartementet.De beslut som fattats med anledning av propositionen om miljöförbättrande åtgärder i jordbruket m.m.(prop. 1987/88:128, JoU 24, rskr. 374)fullföljs. En parlamentarisk arbetsgrupp har tillkallats med huvudsakliguppgift att utforma förslag till en ny livsmedelspolitik. a. skall miljömålet ilivsmedelspolitiken preciseras ochnya medel utvecklas för att nå detta och andra mål. Kväveläckaget, effekterna på naturmiljön av kemiskabekämpningsmedel och det modernajord-och skogsbmkets inverkan på det traditioneUa odlingslandskapet samt fauna och flora är viktiga miljöfrågor idetta sammanhang. Det finnsett samband mellan den inre och den yttremiljön, framför allt när det gäller kemikaliehanteringen. En framgångsrik kampför bättre arbetsmiljö i det avseendet ger därför fömtsättningar för en förbättring av den yttremiljön. Den tillsatta arbetsmiljökommissionen(A 1988:03) kan av dessa skäl förväntas få betydelse för miljövårdsarbetetsom helhet. Även regionalpolitiken har viktigaberöringspunkter med miljöpolitiken. 1987års regionalpolitiska kommitté (1 1987:02) har bl.a. i uppdrag attprecisera miljömålet i regionalpolitiken. Bostadsdepartementet.Arbetet med att åstadkomma en god hushållning med mark- och vattenresursernafullföljs genom tillämpningen av naturresurslagen (NRL) i kommunernas fysiskaplanering och vid prövningen av mål och ärenden enligt de lagar som har anknutits tiUNRL. Vid plan- och bostadsverket och länsstyrelserna pågår arbete som syftartill att förbättra hushållningen med mark och vatten. Blandpågående projektarbete av större betydelsekan nämnas frågan om bättre datorstöd för miljöfrågor i samhällsplaneringensamt den markanvändningsplanering som bedrivs i de fjällnära skogsområdena. Departementet har initierat enframtidsstudie med bedömningar av kulturiandskapetsutveckling . Studien remissbehandlas förnärvarande. En arbetsgrupp har bildats som studerarfrågor som hänger samman med s.k. sjuka hus. Industridepartementet.Statens industriverk kommer att få i uppdrag att utreda konsekvenserna för industriföretag och branscher av miljövårdsar- 11 betet.Styrelsen för teknisk utveckling kommer att få ett motsvarande Prop.1988/89:100 uppdragnär det gäller fömtsättningarna i form av tekniskt kunnande och Bil. Civildepartementet.Länsstyrelserna har en viktig roll i det samlade miljöpolitiska arbetet. Civilministern har tidigare dennadag föreslagit kraftiga resursförstärkningarför arbetet vid miljövårdsenheterna. I regeringskanslietansvarar departementet bl. a. för vissa folkrörelsefrågor. Folkrörelserna ochandra ideella organisationer har verksamt bidragit till attmiljövårdens positioner har kunnat flyttas fram. Jag viU i detta sammanhangsärskilt framhålla ungdomens miljöengagemang inom ramen för den verksamhet som bl. a. miljö- ochnaturvårdsorganisationema samt de politiska och religiösaungdomsorganisationerna bedriver. Ett ökatmiljömedvetande får genom den enskildes val av livsstil och konsumtionsval storbetydelse i arbetet för en bättre miljö. En särskild utredare (1988:06) harnyligen i betänkandet (SOU 1988:61) Miljömärkningav produkter lämnat förslag till införande av ett miljöinriktat konsumentskydd i form av s. k. positivmiljödeklaration på vissa varor. Jag kommer i det följande att föreslå att sammanlagt ca763 milj. kr. anvisas över statsbudgeten för miljöarbetet inom miljö- ochenergidepartementets verksamhetsområde.Härtill kommer vissa avgiftsfinansierade kostnader om ca 70 milj. kr. Det innebär en klar markering av den stora vikt sommiljöfrågorna ges i samhällsarbetet. Jag är angelägen om attframhålla att statens insatser på miljöområdet kompletteras av det omfattandearbete som bedrivs utanför den statliga sektorn. Jag syftar härvid på destora samhällsresurser som avsätts för miljöinsatser inom kommuner och landsting, men också på de resurser inombranschorgan och enskilda företag som kommer miljön till del. Det är min övertygelse att de betydanderesurser som tiUförs miljövården, tillsammans med det ökande miljömedvetandesom präglar folkrörelser och enskilda människor, ger goda fömtsättningarför ett framgångsrikt miljöarbete. Regeringens samlademiljöpolitiska proposition och dess många följd-uppdrag utgör grunden för deytterligare förstärkningar av resurserna som föreslås på olika områden. Det systematiska arbetet med attkartlägga och analysera miljöproblemen samtföreslå åtgärder för deras lösning skall drivas vidare. Jag har för avsikt att föreslå regeringen att i enmiljöpolitisk proposition göra enny samlad genomgång av tillståndet i miljön och föreslå de långsiktiga åtgärder som behövs för att de miljöpolitiskamålen skall kunna uppnås. 2 Energipolitiken Prop.1988/89:100 Handlingsplanen för kämkraftsavvecklingens inledning, m.m. Kärnkraftsavvecklingenskall genomföras utan att landets elförsörjning äventyras och utan attsamhällsekonomiska, sociala eller miljöpolitiska mål riskeras. Denna målsättning gäller hela avvecklingsperioden. Landetsbehov av en billig och säkerelförsörjning skall tryggas genom ett energisystem som i störstamöjliga utsträckning är baserat på varaktiga, helst förnybara och inhemska, energikällor. Efter folkomröstningen beslöt riksdagenår 1980 (prop. 1979/80:170, NU 70, rskr.410) att den sista kärnkraftsreaktom i skulle stängas . För att möjliggöra detta skall1980- och 1990-talen utnyttjas till att utveckla energisystemet så attuthålliga energikällor kan svara för huvuddelen avenergiförsörjningen. På gmndval avproposition 1987/88:90 om energipolitik inför 1990-talet beslöt ijuni 1988 om en handlingsplan för kärnkraftsavvecklingens inledning (NU 40, rskr. 375).Beslutet innebär bl.a. att en första reaktorskall tas ur drift och en andra en i och en i . Regeringen kommerår 1990 att förelägga förslag om vilka reaktorer i dessa verk somskall tas ur drift . Ett program förelhushållning och en rad åtgärder för tillförsel skall genomföras ienlighet med beslut. Vid behov skall ytterligare åtgärder vidtas föratt åstadkomma nödvändig elhushållning och säkerställa kraftsystemets leveransförmåga. Enförsta avstämning skall göras . Miljökraven förvärme- och elproducerande anläggningar har skärpts i och med beslut ommiljöpolitiken inför 1990-talet (prop. 1987/88:85, JoU 23, rskr. Jag avser attsenare denna dag återkomma med förslag om att en särskild utredare tillkallasmed uppgift att undersöka hur konkurrensförhållandena för den elintensivaindustrin påverkas a v stora elprishöjningar samt redovisa eventuella behov avåtgärder för att behålla rimliga konkurrensvillkor för denna industrisamtidigt som kärnkraftsavvecklingen genomförs. Utredaren bör även kartläggabehovet av särskilda insatser inom arbetsmarknads-, regional- ellerindustripolitiken i orter och regioner som är särskilt beroende av elintensiv industri. Inför den kommande kärnkraftsavvecklingenär det av största vikt att regeringenfortlöpande kan följa utvecklingen av situationen i elsystemet. Regeringen hardärför givit statens energiverk i uppdrag att redovisa elbelastningensutveckling och tillkomsten av ny elproduktion. har lämnat en förstaredovisning i en rapport . 1rapporten anför verket bl.a. att den pågående effektiviseringen och utbyggnaden av ny kraft är tillräckligför att klara efterfrågan av el fram . Verket rekommenderar dockatt det inför avvecklingen av två reaktorer förbereds enutbyggnad av ny kraft för enårsproduktion av genom förprojektering. Effektsituationeni det svenska kraftsystemet har följts med särskih 13 intresse efterden extremt höga och unika förbrukningstoppen den 12 Prop. 1988/89:100 januari 1987. Vattenkraften var tidigare dendominerande energikällan i kraftsystemet.Det var då möjligt att tillfälligtvis öka produktionen i vattenkraft så mycketatt de högsta förbmkningstopparna klarades. Detta förhållande har emellertidgradvis ändrats i takt med kämkraftsutbyggnaden vilken har inneburit att vattenkraftens andel har minskat i kraftsystemet.Utbyggnaderna av ny kraft har dock medfört att elproduktionskapaciteteni förhållande till elbehovet har blivit så stor att risken för brist på effektunder har förblivit låg. har effektmarginalemasuccessivt krympt. uppfyller dock kraftsystemet väl de kriteriersom kraftföretagen har upp-' ställt för leveranssäkerheten under situationermed belastningstoppar. Det är en uppgiftför kraftföretagen att tillse att kraftsystemets leveranssäkerhetupprätthålls. Jag har inhämtat att kraftföretagen dels arbetar med olika åtgärder för att begränsa de högstatopparna elbelastningen, dels bygger upp enberedskap för att vid behov kunna ta nya gasturbinanläggningar i drift. Miljö- och energidepartementetkommer att ha överläggningar med kraftföretagen om effektsituationen. Ett förslag tilllagreglering av återkallelse- och ersättningsfrågorna i samband med kärnkraftens avveckling (Ds 1988:11,Rättsliga frågor i samband med kärnkraftens avveckling) har remissbehandlats.Frågan bereds inom . Det är angelägetatt de samhällsekonomiska kostnadema för kärnkraftsavvecklingen begränsas ochatt sysselsättning och välfärd kan upprätthållas. Regeringen kommer därför att låta utreda desamhällsekonomiska kostnaderna för attkärnkraftsavvecklingen skall kunna genomföras på samhällsekonomisktriktiga gmnder. Det är vidareangeläget att kompetensen upprätthålls inom det kärntekniska området såväl vid de olikakärnkraftverken som hos de centrala organenpå kärnkraftsområdet. Även sysselsättnings- och kompetensfrågorna måste få entillfredsställande behandling under kärnkraftsavvecklingen. Jag avser att senare denna dag återkommatill regeringen med förslag om atten särskild arbetsgrupp tillsätts med representanter för bl. a. säker-hetsm.yndigheterna, kärnkraftindustrin,personalorganisationema och högskolan. Gruppen bör få till uppgift attsenast redovisa hur sysselsättnings-och kompetensfrågorna närmare skall följas upp. Stora ansträngningargörs för att minska energisystemets negativa inverkan på miljön. har beslutat(prop. 1984/85:127, JoU 29, rskr. 275) attutsläppen av svavel- och kväveoxider skaU minskas med 65 resp. 30%mellan åren 1980 och 1995. har ocksåbeslutat (prop. 1987/88:85, JoU 23, rskr. 373) att miljökraven skallskärpas vid förbränning av alla slag av bränslen. Från den 1 januari1989 har högsta tillåtna svavelhalt i tjock eldningsol ja sänkts från till 0,8%viktprocent. sänks även högsta tillåtna utsläpp av svavelföreningar frånfossileldade anläggningar till mot svarande nivå, dvs. svavel per megajoule tillfört bränsle. För nya koleldade förbränningsanläggningar, dvs. sådana som första gången 14 tagitsi bruk fr.o.m. , gäller dock ännu hårdare krav. Prop.1988/89:100 Utsläppen från sådana nya kolanläggningar får fr. o.m. den Ijanuari1989 Bil. 16 inte överstiga svavel per megajoule bränsle. Från år1993 skall också svavelutsläppen från andra anläggningar än nya koleldadeförbränningsanläggningar begränsas ytterligare. Även för utsläpp avkväveoxider skall tillämpas skärpta miljökrav. För nytillkommandeanläggningar gäller dessa från . För nu befintliga anläggningarkommer kraven att gälla . Regeringen har, somjag har nämnt, uppdragit åt att utarbetaförslag till nytt handlingsprogram mot luftföroreningar och försurning. Som en del i uppdraget skallnaturvårdsverket utarbeta ett förslag till handlingsprogram motklimatpåverkande luftföroreningar. Regeringenhar vidare uppdragit åt och statens energiverk att klarlägga hur en miljöanpassad svenskenergiförsörjning kan utformas. Innevarande energiforskningsprogram fullföljs i enlighetmed riktlinjer(prop. 1986/87:80 bU. 12, NU 33, rskr. Sammantaget har I 050 milj. kr. avsatts för en treårsperiod. Imaj 1988 tillkallades en utredareför att bl.a. lämna förslag om energiforskningsprogrammets framtida omfattning,inriktning, samverkan med annan energiforskning m.m. efter den 30 juni 1990.Utredaren (1988:02) skall enligt direktiven (Dir. 1988:29) redovisaarbetet till regeringen . Transportforskningsberedningen,styrelsen för teknisk utveckling (STU) och statens energiverk har redovisatinriktningen av fortsattaforsknings- och utvecklingsinsatser rörande alternativa drivmedel, motorer och drivsystem samt energirelateradtransportsystemforskning. I en inom miljö- och energidepartementetutarbetad promemoria (prop. 1987/88:85 bil.4.10) har redovisats läget beträffande introduktionsplanen föralternativa drivmedel. I promemorian anges att insatserna i fortsättningenkommer att bedrivas i huvudsak i enlighet med de riktlinjer som har beslutat rörande fortsatt energiforskning.Frågan om fortsatta energirelaterade forsknings- och utvecklingsinsatser påtransportområdet övervägs . Dentotala energianvändningen blev för . Den väntas sjunka till , för att sedan öka till under år 1989.Korrigeras staristiken till normala år i temperaturhänseende blir den årliga ökningen avden totala energianvändningen . Statens energiverksbedömning av energianvändningens utveckling och prognos för år 1989framgår av tabell 1. Tabell 1 Energianvändningen, TWh Bostäder, service m. m. Utrikes sjöfart, för- luster och energi för Prop.1988/89:100Bil. Källa: statens energiverk Energiverketsprognos för energianvändningen i industrin gmndas på preliminärabedömningar av produktionsutvecklingeninom de enskilda branscherna. Totalt för industrin ökade produktionen år 1987med 3,jämfört med föregående år. Industriproduktionen bedöms fortsätta att växa under år1988 och . ökadeindustrins energianvändning till från ca . Avden totala ökningen svarade en ökad elanvändningför . En del av denna ökning ca beror på att de s. k.avkopplingsbara elpannorna utnyttjades i stor utsträckning. beräknasindustrins årliga energianvändning öka med 5TWh till . Elanvändningen väntas härvid öka med . När detgäller bränslen väntas industrins användning av naturgas öka snabbt.Naturgasanvändningen 1989 bedöms således ligga nivå. fortsätter industrins oljeanvändningatt minska. Oljan svarade för av industrins totalaenergianvändning . Energianvändningen inom transportsektornutgörs nästan uteslutande av oljeprodukter(). Den sammanlagda användningen av oljeprodukter i transportsektorn(exkl. utrikes sjöfart) bedöms öka till eller med 4,jämförtmed . Ökningen förklaras av med att de disponiblarealinkomsterna har ökat som det genomsnittliga reala bensinpriset har sjunkit. förväntas ökningstaktendämpas till 2,. 1 sektorn bostäder,service m. m. används energin främst för uppvärmning av byggnader. Av dentotala energianvändningen svarar uppvärmningen för och hushållsel och driftsel i lokalerför . Övrig service, dvs. gatubelysning, el- och vattenverk m. m. samt deareella näringarna, svaradetillsammans för återstoden av sektorns energianvändning. uppgick energianvändningen inom sektorn till (temperaturkorrigerat ).Några större förändringar väntas inte ske . Den temperalurkorrigeradeelvärmeanvändningen bedöms ha legatpå samma nivå som . Användningen av driftel i främst lokaler ökade dock. Preliminär elstatistik för tyder på att den temperalurkorrigeradeelanvändningen i sektorn minskar något mellan Prop. 1988/89:100 åren 1987och 1988. Driftelen har fortsatt att öka medan den temperatur- Bil. 16korrigerade elvärmen har minskat. Ett program för effektivare användning och ersättning avel har påbörjats enligt deriktlinjer som har godkänt (prop. 1987/88:90, NU 40,rskr. a. stöd för teknikupphandling av eleffektiva och elersättandeprodukter, processer och system. För att effektivisera introduktionen av det nyastödsystemet har ett särskilt kansli för elhushållningsfrågorinrättats vid statens energiverk. För att förstärkasamordningen av olika myndigheters informations- och rådgivningsverksamhet inomelanvändningsområdet har regeringen i förordningen(1988:808) med instruktion för statens energiverk föreskrivit att bl. a. ett elanvändningsråd skall knytas tillverket. Rådet har till uppgift att följa utvecklingen vad gäller elanvändning ochelhushållning inom de berördamyndigheternas ansvarsområden. Rådet skall vidare vara ett forum för principiella diskussioner om inriktningenoch handläggningen av teknikupphandlingsstödet. I rådets uppgifter ingår även attfölja och utvärdera de insatser för en effektivare elanvändning somgörs inom olika sektorer. Ledamöterna i rådet utses av regeringen.Generaldirektören i statens energiverk är ordförande i rådet. Ielhushållningsprogrammet ingår även ökade insatser för att utveckla provningsmetoderoch energideklarationer för olika konsumentprodukter. Regeringen hardärför medgivit att för detta ändamål får disponera 6milj.kr. av medel som står till regeringens förfogande under det för /86 under tolftehuvudtiteln uppförda anslaget E 22. Vissaåtgärder för omställning av energisystemet. Inriktning, omfattning ochresultat av verksamheten skall redovisas till regeringen före den 1 oktober1989. En effektiv elanvändning bör eftersträvasinom alla samhällssektorer. De statligabyggnaderna och statsförvaltningen är stora förbrukare av el. I proposition1987/88:90 framhölls att bör ges ökade möjligheter attfinansiera olika typer av energibesparande åtgärder. har i sin anslagsframställninganfört att kostnadsminskningarna inom styrelsens fastighetsdrift tillstor del har uppnåtts till följd av energibesparande åtgärder. Styrelsenföreslår att driftskoslnadsbesparande åtgärder skall kunna finansieras med hyresintäkteroch och koslnadsföras inom respektive resultatbudget förfastighetsförvaltningen. Enligt vad jag har erfarit avser chefen förfinansdepartementet att senare återkommatill regeringen med förslag tilländrade finansieringsformer för driftkostnadsbesparande åtgärder. Statens energiverkhar på uppdrag av regeringen inlett överläggningar mellanstaUiga myndigheter, och Svenska kommun förbundet saml andra störrelokalförvaltare om möjligheterna att åstad- 17 2 1988/89. kommaen effektivare elanvändning. Verksamhetens uppläggning samt Prop.1988/89:100 uppnådda resultat skall redovisastill regeringen. Insatserna inomelhushållningsprogrammet syftar till att bl.a. påskynda utvecklingen av nyelsnål och elersättande teknik. Regeringen avser att låta närmare analyserabehovet av riktade informations- och utbildningsinsatser om el- ochenergihushållningsfrågor till bl. a. personal som svarar för drift och underhåll inom fastighetsförvaltningen. Underde har den totala konsumtionen av oljeprodukter i världen (exkl. statshandelsländerna) ökat med ca2% . Inom OECD-området harökningen varit något svagare. Detta gäUer särskilt . AUmäntgäller att andelen lätta produkter, särskilt bensin, ökar på bekostnad aveldningsoljor. Världsproduktionen av råolja (inkl.statshandelsländemas nettoexport) uppgick år1987 tiU ca 2400 milj. ton, en ökningmed . OPEC-ländernasvarar nu för av den totala produktionen, jämfört med år1979. har dock produktionen inom OPEC visat en tendens att öka, vilket hänger samman med att kriget mellanIran och har upphört och att flera OPEC-länders produktion har överskriditde överenskomna kvoterna. Trots detta finns inom OPEC en stor outnyttjadproduktionskapacitet. Priset på råolja, som i början av år 1988var ca per fat (1 fat=159l),sjönk successivt till nivån perfat. Vid ett ministermöte inom OPEC beslöts attmedlemsländemas sammanlagda produktion under det kommande halvåret skulleminskas från ca 22,5 milj. fat per dag till 18,5 milj. fat per dag. OPEC räknarmed att en sådan produktionsbegränsningskall leda till en höjning avråoljepriset perfat. Användningen av oljeprodukter i Sverigeuppgick till ca 18 milj.m, vilket innebär en i huvudsak oförändradtotalnivå . Som jämförelse kan nämnas attoljeanvändningen uppgick till ca 28 milj.m. har eldningsoljomasandel av den totala oljeanvändningen successivt minskat från till ca50%. De svenskaraffinaderierna försörjs alltjämt till övervägande del med råolja från , som år1987 svarade för av råoljeimporten. Andelen har dock minskat något under desenaste åren. De sjunkanderåoljepriserna har i förening med doUarkursens fall lett till en minskning av kostnadema förden svenska oljeimporten . Efter avdrag för exportintäkteruppgick kostnaderna för import av råoljaoch oljeprodukter till , vilket är enminskning jämfört med . Denna utveckling har fortsatt . Skatten påeldningsolja höjdes med . per m-* och är nu per m. Leveranserav naturgas från inleddes . Under de ' ' första två åren distribuerades gasen i sydvästraSkåne upp till (1). Marknaden hardärefter successivt utvidgats längs till (2) ochGöteborg (Västgas 1). Ansvaret för importen av denna gas ochför stamledningen från till ligger hos , som ingår iVattenfallkoncernen. Gasen säljs avSwedegas vidare tiU det regionala gasbolaget och till kommuner, industrier m.fl. i . Den totala försäljningen, som uppgick till ca 300 milj. m'gas (ca ), väntas öka till ca 400 milj.m. Enligt dekontrakt som redan har träffats inom det nuvarande distributionsområdet kommerförsäljningen att öka till ca 800 milj. m . För närvarandepågår projektering av en stamledning från till området - -UddevaUa (Västgas 2). Marknaden inom detta område beräknas till ca 400 milj.m', fömtsätt att genomför planerna på konvertering tillnaturgasdrift av en gasturbinanläggning iStallbacka. Medel för såväl detta projekt som för Västgas 2 harberäknats i investeringsplan för åren 1989 1991. Vidare pågår inomSwedegas undersökningar av marknaden för naturgas i och av olikaledningssträckningar mellan och . Samråd äger därvid mm med statligamyndigheter,kommuner m. fl. Arbetet drivs med målet att distribution av gas iMellansverige skall kunna påbörjas . Parallellt med bearbetningen avmarknaden pågår förhandlingar med potentiella gasleverantörer i , och Sovjetunionen.I samband därmed studeras olika transportvägar för tillförsel av gas till . uppgick den totala förbrukningen av energikol till ca 2,8 milj. ton, vilket är 0,1 milj. ton mer än . Ungefar tvåtredjedelar av energikolet förbrukas i värme- och kraftvärmeverk. används kolregelbundet för värmeproduktion i 27 anläggningar fördelade på 24 kommuner. Resterande mängd energikol används inomindustrin och, i mindre utsträckning, i handelsträdgårdar. Statens energiverkkonstaterar i rapporten att ökningstakten i användningen av kol nu harstagnerat. konstaterar vidare att de senaste årens bedömningar kvarstår, nämligen attanvändningen av energikol kommer att uppgå till ca 3 milj. ton. Verketpåpekar dock att den årliga användningen av kol kan komma att öka med ca 0,4 milj. ton när hittillsbeslutade anläggningar är i full drift. Det genomsnittliga importpriset påenergikol var . per ton, en minskning med 69 kr.per ton sedan föregående år. Inhemska bränslen Prop. År1987 användes inhemska bränslen med ett energiinnehåll av . ' 'Detta motsvarar av den totala energitillförseln. Användningen avinhemska bränslen har ökat kraftigt . Denna ökning ärspeciellt tydlig inom fjärrvärmesektorn, där användningen av inhemska bränslenår uppgick till drygt . producerades ca energitorv. Den totala användningen av trädbränslenhar ökat med drygt . användes ca 29 TWhträdbränslen och ca (exkl. lutar). Tillgångenpå uran på världsmarknaden är god och priserna är sjunkande. 1 synnerhet gällerdetta priserna på den s.k. spotmarknaden för uran. Huvuddelen av det uran som används i köps emellertid enligt långsiktigakontrakt. Behovet av natumranför de 12 reaktorer som ingår i det svenska kärnkraftsprogrammet uppgår tiU caI . Uranet levereras tiU i huvudsak från Kanadaoch men även från , och . svararför av framtida leveranserenligt nu befintliga kontrakt. Import av uran med urspmng i Sydafrikaeller förekommer inte.