prop · GC03147 · 1988-12-31 00:00:00 — Regeringens skrivelse 1988/89:147 med redogörelse för den svenska c, krigsmaterielexporten 1988/89:147 Regeringenbereder tillfälle att ta del av vad som har tagits upp i bifogadeutdrag ur regeringsprotokollet samt överiämnar en i utdragetangiven redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten . 1 1988/89. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern I. , ordförande, och statsråden , , , , R. , , , ,, G. , , , , , , , Skrivelse med redogörelse för den svenska krigsmaterielexportenår 1988 Densvenska tillverkningen, försäljningen och exporten av krigsmateriel kontrollerasav statsmakterna. Tillverkningoch tillhandahållande regleras genom lagen (1983:1034, ändrad : 559)om kontroll över tillverkningen av krigsmateriel, m.m. (tillverkningslagen) ochförordningen (1983:1036, ändrad senast 1988:562) i samma ämne. Bådaförfattningarna trädde i kraft . Itillverkningslagen föreskrivs att tillverkning av krigsmateriel inte får skeutan regeringens tillstånd. Vidare krävs tillstånd för att försälja, utbjudamot vederlag eller förmedla krigsmateriel, uppfinning avseende krigsmaterieloch metod för framställning av sådan materiel. Förutövande av kontroll över tillverkning och försäljning av krigsmaterielinrättades krigsmaterielinspektionen (KMI), som finns inomutrikesdepartementets handelsavdelning. är skyldiga att till KMIavge deklarationer rörande tillverkning, import och försäljning avkrigsmateriel. infördes även en rapporteringsskyldighet beträflfandeuppdrag som lämnats åt någon annan att tillverka krigsmateriel. Statligamyndigheter som t.ex. aflfärsverket FFV har inte stått under KMI:skontroll enligt tillverkningslagen, och har därigenom inte haft någonredovisningsskyldighet. Regeringen har i proposition 1988/ 89:133 föreslagitatt lagen ändras så att den omfattar även statliga affärsverk. Pågrundval av uppgifterna från de statliga och privata företagen upprättar KMIstatistik. En sammanställning av materialet görs årsvis. Sedan den 1 januari1988 sker viss registrering av det statistiska underlaget med automatiskdatabehandling. 1Sverige råder ett generellt förbud mot export av krigsmate- rid.Regeringen kan dock medge undantag från förbudet. Att en utförsel Skr.1988/89:147 på detta sätt tillåts har sin grund i vår säkerhetspolitik och den därav betingade nödvändigheten av att kunna upprätthålla en hög självförsörj ningsgrad avseende krigsmateriel. Reglernaom krigsmaterielexport finns numera i lagen (1988:558) om förbud mot utförselav krigsmateriel, m.m. (utförsellagen) och dithörande förordning (1988:561).Båda författningarna trädde i kraft den . Enligtutförsellagen krävs sålunda tillstånd till utförsel av varor som utgörkrigsmateriel. Tillstånd krävs vidare för att till någon utom riket upplåtaeller överlåta tillverkningsrätt avseende krigsmateriel. Bestämmelser om vadsom avses med krigsmateriel finns i den nyssnämnda förordningen. Tillståndkrävs även för att inom riket bedriva militärt inriktad utbildning avutländska medborgare. krävs därutöver tillstånd för attutveckla krigsmateriel åt någon i utlandet. Frånsamma datum är tillverkare av krigsmateriel skyldiga att kvartalsvis redovisaden marknadsföring de bedriver utomlands. Underrättelse måste även lämnas tillregeringen senast ett anbud lämnas till, eller ett avtalsluts med, någon i utlandet beträflfande försäljning eller annattillhandahållande av krigsmateriel eller upplåtelse eller överlåtelse avtillverkningsrätt avseende krigsmateriel. Besluti ärenden rörande dispens från utförselförbudet fattas av regeringen.Regeringsärendena bereds av KMI. Nära samråd sker därvid med utrikesdepartementetspolitiska avdelning, försvarsdepartementet och i vissa fall medindustridepartementet. Utrikeshandelsministern har bemyndigats att prövautförselärenden som inte avser utförsel i större omfattning eller inte är avstörre vikt. Riksdagenfastställde (prop. 1971:146, UU 21, rskr. 343) de riktlinjer som skallligga till grund för tillståndsprövningen. Riktlinjerna har sedermerabekräftats genom godkännandet av proposition med förslag till lagom förbud motutförsel av krigsmateriel m.m. (prop. 1981/ 82:196, UU 26, rskr. Exportav krigsmateriel aktualiserar ständigt problem av principiell karaktär, ochtillståndsprövningen utgör ofta en synnerligen grannlaga uppgift. Det är intemöjligt att utforma riktlinjer för tillståndsprövningen så att alla svårigheteri tillämpningen kan undanröjas. Det är därför naturligt att prövningen av deenskilda tillståndsärendena tillmäts särskild betydelse. Enligt 10 kap. 6 §regeringsformen skall regeringen i utrikesären-den av större vikt överlägga medutrikesnämnden före avgörandet, om så kan ske. Vissa utförselärenden rörandekrigsmateriel är av den arten att överläggning med nämnden skall äga rum. Ävenom sådana överläggningar inte bedöms erforderliga, har det likväl ansettsönskvärt att prövningen av vissa enskilda dispensärenden ges en bredareförankring. beslutade på grundval av propositionen(1984/85:82) om ökad insyn och samråd i frågor som rör krigsmaterielexport atten rådgivande nämnd i krigsmaterielexportfrågor skulle inrättas (UU 1984/85:5, rskr.61). ti /89. Nämnden, som består av sexledamöter tillsatta på parlamentarisk Skr. 1988/89:147 grund, inledde sinverksamhet . Den höll nio, år 1987 tiooch elva sammanträden. Nämnden har till uppgift att lämna råd i enskilda krigsmaterielexportfrågor. Nämnden sammanträder på kallelse av krigsmaterielinspektören som också leder sammanträdena. Det ankommer på inspektören att redovisa samrådet för det föredragande statsrådet. Nämndenstillkomst har inneburit att fler ärenden blir föremål för parlamentarisktsamråd. Nämndens månatliga sammanträden ger ledamöterna en fortlöpande insyn iregeringens handläggning av krigsmateriel-exportärendena. Nämnden harsjälvfallet inte ersatt utrikesnämnden i sådana ärenden som regeringen enligtregeringsformen har att överlägga med utrikesnämnden om. Föratt bistå krigsmaterielinspektören med beredning av ärenden rörandeklassificering av krigsmateriel inrättades ett särskilt tekniskt-vetenskapligtråd med företrädare för flera olika institutioner, som äger kunskap omteknologins tillämpning på civila resp. militära områden. höllrådet sex sammanträden. 1nyss nämnda proposition uttalade regeringen sin avsikt att lämnariksdagen en redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten. Härigenomskulle förses med en samlad information om krigsmaterielexportensamtidigt som underlag skulle ges för en bredare allmän debatt. 1enlighet härmed har regeringen förelagt en årligskrivelse med redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten. Inom KMI harnu utarbetats en redogörelse avseende . Redogörelsen bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga. Avredovisningen framgår bl.a. att utförseltillstånd för försåld krigsmateriellämnats till ett värde av 6405,4 milj: kr. jämfört med 5 383,2 milj. kr. Detta innebär räknat priser en ökning med 14,. År 1987var ökningen 21,och 31,. Svenskatillverkares faktiska krigsmaterielexport uppgick till 6 154,4milj. mot 4426,6 milj. kr. priser motsvarar dettaen ökning med 34,. av den totala exporten år 1988 utgjordes avleveranser till . Enhög självförsörjningsgrad i fråga om försvarsmateriel ingår som ett viktigt led i den svenska säkerhetspolitiken. På flera försvarsområden är det en avgörande fördel för att ha en inhemsk produktionskapaci tet. Härom råder bred enighet. Det svenska försvaret har emellertid inte ansetts vara en tillräcklig avnämare för att upprätthålla kapaciteten hos svensk försvarsindustri. Det svenska försvarets beställningar kommer med ibland långa och oregelbundna mellanmm. En viss export har därför bedömts som nödvändig för att svensk försvarsindustri skall kunna behål la sin utvecklingskraft och tekniska kompetens. Regeringen tillsatte en utredning för att närmare belysa dessa förhållanden, utredningen om krigsmaterielexporten (Dir. 1988:41). Utredningen har i uppdrag att analysera sambandet mellan den svenska försvarsindustrins förmåga att tillgodose kravet på en ur neutralitetspolitisk synvinkel acceptabel 4 självförsörjning avkrigsmateriel och denna industris beroende av export- Skr. 1988/89:147möjligheter. Den skall även utreda konsekvenserna av och villkoren för försvarsindustrielltsamarbete med utlandet samt pröva behovet av ändringar i nu gällande riktlinjerför krigsmaterielexporten och i förekommande fall formulera förslag tillsådana förändringar. 1juni 1988 fick även en särskild utredare i uppdrag att se över krigsmaterielbegreppet,utredningen om krigsmaterielbegreppet (Dir. 1988:42). Översynen avser delsnuvarande krigsmaterielförteckning, dels principerna för klassificeringen. Bådautredningarna beräknas avsluta sitt arbete . Frånoch med har genom den tidigare nämnda lagstiftningen en radnya regler och kontrollbestämmelser för krigsmaterielexporten införts. I ensärskild handbok, utgiven av KMI , har gällande regelverk ochhandläggningsordning för tillståndsärenden redovisats. delsbereder tillfälle att ta del av vad jag anfört i det föregående, delstill överiämnar redogörelsen för den svenska krigsmaterielexportenår 1988. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar i enlighet medhennes hemställan. Krigsmaterielinspektionen(KMI) följer utvecklingen av den svenska tillverkningen, försäljningen ochexporten av krigsmateriel. De företag som har tillstånd att bedriva verksamhetpå krigsmaterielområdet - omkring 140 stycken, varav ettsjuttiotal är aktiva är skyldiga att lämna uppgifter i olika hänseenden till KMI.Detta material jämte uppgifter som inspektionen tar fram på annat sättanalyseras och bearbetas inom KMI. I propositionen (1984/85:82) om ökad insynoch samråd i frågor som rör krigsmaterielexport uttalade regeringen sin avsiktatt lämna en redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten.Föreliggande redogörelse avser den svenska krigsmaterielexporten . Ibudgetpropositionen lämnar uppgift om värdet avde utförseltillstånd som har utfärdats under föregående kalenderår. I åretsbudgetproposition har värdet för angivits till . Antaletinkomna utförselärenden har legat mellan 1 700 och 2 300. Denövervägande delen av dessa har gällt utförsel av enstaka vapen och annankrigsmateriel av ringa omfattning. Beslut om utförseltillstånd fattas avregeringen. I ärenden som inte avser utförsel i större omfattning eller inte ärav större vikt får det statsråd som har till uppgift att föredra ärenden om utförselav krigsmateriel pröva frågan om sådant tillstånd. Som framgår av tabell 1fattades regeringsbeslut i utförselärenden som sammantaget utgjorde99% av det totala värdet av givna tillstånd. Utförselbevis för försåld krigsmateriel underåren 19841988 År Totalt värde Härav reg.beslut % av total- Antal Avtabell 2 nedan framgår att den sammantagna volymen av beviljadeutförseltillstånd beräknad priser ökat med 14,ellermed 172,4 milj. kr. Det bör påpekas att utförseltillstånden ofta täcker enannan och än den till vilken tabelluppgifterna hänför sig. Utförselbevis för försåld krigsmateriel underåren 19841988 i löpande priser och prisnivå' jämte den procentuellavolymförändringen ' Vid prisomräkningen har SCB:s exportprisindex forverkstadsprodukter använts. Detförekommer olika uppgifter om det årliga värdet av svensk krigsmaterielexport.KMI:s statistik gmndar sig på de uppgifter som redovisas av exportföretagrörande värdet av levererad materiel. Tabell3 visar värdet i av svensk krigsmaterielexport såväl i löpande priser som prisnivå. Avtabellen framgår även krigsmaterielens andel av totala varuexport.Värdet för avser export från samtliga krigsmate-rieltillverkare.Utförsel av jakt- och sportskyttemateriel från vapenhandlare till enskilda personerliksom till vapenhandlare redovisas separat. Värdet av svensk krigsmaterielexport under åren19791988 i löpande priser och prisnivå m.m. -25,5 -16,6 Vid prisomräkningen har SCB.s allmänna exportprisindex förverkstadsprodukter använts. Värdet för avser svenska tillverkares krigsmaterielexport. Krigsmaterielensandel av vår totala vamexport för uppgår till 2,, mot 1,för år1987. Genomsnittssiffran för den senaste tioårsperioden är 1,. Somalltid gäller att förändringar från till ett annat inte ger underlag förnågra mer långsiktiga bedömningar av utvecklingstendenser. Det kan bl.a.noteras att av den samlade utförseln avsåg export till ettland, nämligen . Denna export dominerades i sin tur av AB Boforsleveranser av falthaubitssystem. Enjämförelse av tabellema 1, 2 och 3 visar att det sammantagna värdet Skr.1988/89:147 av beviljade utförseltillstånd kan skilja sig avsevärtfrån värdet av faktiska leveranser under . Exportens fördelning på materielslag Huvudområdetvapen och ammunition dominerar den svenska krigsmaterielexporten. För år 1988svarar detta område för 82,. Alla fältartilleri-leveranser till harbokförts på detta område, således även i systemet ingående fordon, eldledningsutmstningm. Värdet av svensk krigsmaterielexport i milj. kr fördelatpå sex olika huvudområden a) Vapen och ammunition (inkl. för jakt och sport) b) Krut och sprängämnen samt vissa tändmedel (inkl. för civilt bruk) c) Pansrade fordon jämte utrustning d) Krigsfartyg jämte utrustning e) Militära luftfartyg och delar därtill samt fallskärmar' 0 Övrig materiel'' 'Värdet för avser svenska tillverkares krigsmaterielexport. * Kategorinövrig materiel omfattar bl.a. övningsmateriel, underhålls- och tillverkningsutrustningsamt radar och annan elektronik. föregående tabeller redovisade totala omfattningen av krigsmaterielexportenoch dess uppdelning på olika huvudområden kompletteras i följandesammanställningar av exportens fördelning, dels på skilda regioner (tabell 5), dels på enskilda länder (tabell 6). Krigsmaterielexportens fördelning på regioner i procent av värdet under åren1984-1988' (väst)' 'Värdet för avser svenska tillverkares krigsmaterielexport, . Seddöver ett längre tidsavsnitt visar sammanställningen att den svenska krigsmaterielexportentill hälften av sitt värde gått till och till till . Exporten av krigsmateriel fördelad påländer (som jämförelse anges även exporten ) Exporten anges i tusental kronor ' Värdet för avser svenska tillverkares krigsmaterielexport. * Endast utförsel av finkaliberammunition. ' Slutsumman anger totalvärdet, i vilket också ingårleveranser till länder som ej var Underår 1988 omfattade svenska tillverkares krigsmaterielexport 38 länder. Till 7av de 38 länderna understeg exportvärdet 1 milj. kr. 1 fyra av dessa fall harexporten rört sig enbart om finkaliberammunition. TilldeUa skall läggas utförsel av reservdelar, underhållsmateriel m. m. till ett sammanlagt värde av 68,4 milj. kr. Dennautförsel skedde i allt väsentligt till och . Härutöverbeviljades tillstånd för utförsel av handeldvapen till ettsammanlagt värde av ca 9,77 milj. kr. Av denna summa avsåg 9,12 milj. kr.utförsel från företag som hartillståndatt bedriva handel med handeldvapen tillmotsvarande företag i utlandet. Sådan utförsel beviljades förutom till deländer som angivits i tabell 6 även till Tjeckoslovakier, Återstoden avsåg utförsel av enstaka vapen för privatperso- Skr.1988/89:147 ners räkning. Försäljning av tillverkningsrättigheter m. m. Underår 1988 har tre tillstånd lämnats till upplåtelse av tillverkningsrätter utomriket. Prövningenav ärenden rörande licenser sker på samma sätt som när det gäller export avmaterielen som sådan. Fömtom den prövning som föregår varje tillstånd tillexport av krigsmateriel görs en genomgång av relevanta delar av licensavtalet.Därvid fästs särskild vikt vid frågor rörande licensens omfattning, dessutsträckning i tiden, reexportklausuler m. m. Regeringenhar med stöd av 12 § utförsellagen föreskrivit en skyldighet för företag somöverlåtit en tillverkningsrätt avseende krigsmateriel till någon i utlandet attårligen redovisa humvida överlåtelserna är i kraft samt, om möjligt, humvidatillverkning skett på basis av dessa överlåtelser. 11företag har för lämnat sådan redovisning avseende 71 stlicensöverlåtelser i 19 länder. Militärtinriktad utbildning av utländsk medborgare får inte bedrivas inom landet utanregeringens tillstånd. Inget sådant tillstånd har lämnats . Redovisning av ägande i utländska rättssubjekt Enligt10 § utförsellagen skall företag som har tillstånd att tillverka ellertillhandahålla krigsmateriel redovisa uppgifter om ägande i utländskarättssubjekt som bedriver utveckling, tillverkning, marknadsföring ellerförsäljning av krigsmateriel. Sexföretag har, avseende läget , redovisat ägande i 15 utländskarättssubjekt i 12 länder. Detfinns ca 60 exportörer av krigsmateriel i . Av dessa är25 mindre företag som har tillstånd att handla med jakt- och sportskyttevapen.35 företag som har tillstånd att tillverka krigsmateriel exporterade sådanmateriel . 21 av de tillverkande företagen exporterade för mer än1 milj. kr. De främsta exportörema ärAB och Ordnance. AB är den ojämförligt största. Tillsammans svarade de för av krigsma terielexporten . Efter dessa kommer som exporte rade för över 100 milj. kr. , , , , , och exporterade vardera för 10 mellan50 och 100 milj. kr. Tre företag exporterade för mdlan 10 och 50 Skr.1988/89:147 milj.kr., nämligen , och Övriga företag med en export överstigande 1 milj. kr.är , , FFV Aerotech, S.A. AB,, , Tillsammanssvarade dessa 21 företag för 99,av hela den svenska krigsmaterilexporlenunder . rryckeri, 1989 '1