prop · GC0368 · 1988-12-31 00:00:00 — Likaså kan de regionalalaboratorieresurserna utnyttjas i större omfattning än inomlivsmedelskontrollen. Det finns även anledning att räkna med ett ökatengagemang inom kommunförbundets länsavdelningar i frågor som rörlivsmedelshanteringen. 2.1.66 grossistforbund: Däremotavstyrker vi utredningens förslag att bygga upp en omfattande organisation pålänsstyrelsema, eftersom vi inte tror att en sådan organisation kan leda effektivare livsmedelskontroll. I den mån kommunerna inte är tillräckligtstora för att ge underlag för den kompetens, som bör finnas på nivå,är ett samarbete mellan två näraliggande kommuner ett bättre alternativ. Inteens länen torde ge tillräckligt underlag för att det skall vara möjligt attbygga upp kompetens inom de många olika specialiteter som kan behövas. Denlivsmedelstekniska specialistkompetens som kan behövas bör därför finnas pålivsmedelsverket eller tillföras genom anlitande av konsulter vid behov. 2.1.68 livsmedelsindustriförbund:Den offentliga tillsynen och kontrollen bör vara offensiv och aktiv så att denblir likformig i hela landet och inte som defensiv och passiv somföljd av att den offentliga verksamheten haft mycket olika omfattning i olikakommuner. Den skall vara konkurrensneutral. offentliga verksamheten (tillsyn och kontroll) måste s. k. småskalig ochstorskalig industri behandlas så lika som möjligt och konkurrensneutralt, dådessa verksamheter konkurrerar med varandra på marknaden även om detta gällerpå begränsade geografiska områden. Det bör i detta sammanhang påpekas, attoberoende av ambitionen, det kan föreligga svårigheter för t. ex. små företag iglesbygdsområden att köpa kontroll-tjänster för egenlillsynsverksamheten frånutomstående kontrollaboratori- En effektiv och neutraltillsyn och kontroll fordrar en organisation som Prop. 1988/89:68 kan samordna hela rikets insatser. Riksrevisionsverkethar i sin rapport om den offentliga livsmedelskontrollen ifrågasatt, om inteen centralisering är nödvändig. föreslår däremoten nästan fullständig decentralisering, som enligt vår mening inte allsuppfyller kravet på konkurrensneutralitet och som inte heller har möjligheteratt tillvarataga konsumenternas intressen i hygieniskt och ekonomiskthänseende eller med andra ord vad som avser produktsäkerhet och redlighet. Entillsyn och kontrollverksamhet i tre nivåer: ,länsstyrelse och miljö- och hälsoskydds-förvaltning, där SLV och länsstyrelsenej har någon direktivrätt eller något chefsskap över miljö- ochhälsoskyddsförvaltningen har inga fömtsättningar att bli konkurrensneulral. Enfungerande organisation måste vara hierarkisk med direktivrätl och chefsskapnedåt och rapportskyldighet uppåt. Detobligatoriska samrådsförfarande, som föreslagits för vissa kompliceradeanläggningar t. ex. mejerier räcker ej, dels finns det även andra kompliceradeindustrityper än de som nämnts, dels bör småskalig och storskalig verksamhet itillämpliga delar behandlas lika. Livsmedelstillverkningeni sig, sammansättning, process och hantering, undergår en snabb utveckling ochdet fordras samordning och stor kompetens för att kunna bedöma hur denoffentliga tillsynen och kontrollen skall anpassas till förhållandena. Denytterligare expertis, som utredningen föreslår skall tilldelas länsstyrelserna,borde med större fördel och till lägre total kostnad i stället kunna bindastill SLV. Denna expertis skulle då kunna användas av såväl hälsovårdsförvaltningarsom av länsstyrelser. De olika befattningshavarna kan då utnyttjas i helalandet. 2.1.69Sveriges kommunaltjänstemannaförbund: Utredningen föreslår att kommunerna får det totala ansvaret för den allmänna offentliga livsme delskontrollen inom den egna kommunen. Utredningen föreslår vidare att livsmedelsverkets organisation ses över och att länsstyrelserna får en mer aktiv roll samt att länsstyrelserna förses med livsmedelsteknisk expertis. Förbundet ansluter sig helt till utredningens förslag i dessa delar, men ifrågasätter starkt dels avsteg från principer om det kommunala tillsynsan svaret vid s. k. integrerade anläggningar, dels knytningen till"livsmedels teknisk expertis" med hänsyn till helhetssynen i fråga om bl. a. kostens betydelse för hälsan.- 2.1.71Länsstyrelsen i län vill framhäva att den offentliga kontrollenspeciellt vad gäller vissa större livsmedelsindustrier är eftersatt. Trotsatt utredningen konstaterar att den kommunala tillsynen inte uppfyllerlagstiftningens krav föreslås att tyngdpunkten i kontrollorganisationensuppbyggnad i än högre grad än skall läggas på nivå.Livsmedelskontrollen bör dock decentraliseras. Genom att, som utredningenföreslår, ge en mer aktiv roll inom livsmedelskontrollen börkraven på såväl decentralisering som kunskap om lokala förhållandentillgodoses. De föreslagna djur- och livsmedelsenheterna (som bör hetalänsveterinära enheten) vid länsstyrelsema med såväl hygienisk som teknisksakkunskap medför en väsentlig lyftning av livsmedelskontrollen. Länsstyrelsenansluter sig således till utredningens förslag om förstärkta resurser pålänsstyrelserna. Densamlade kunskap som finns inom mellan olika led i livsmedelskedjan bör enligt mening bättre än kunna tillvaratas i livsmedelskontrollen. Länsstyrelsendelar utredningens förslag om inrättande av en särskild Bilaga 3 djur- ochlivsmedelsfunktion vid med länsveterinären som 2.1.72Husmodersförbundet och Samhälle anser att kontrollen till största delen börskötas lokalt av den lokala miljö- och hälsoskyddsnämnden, som genom sinlokala förankring ligger närmast konsumenterna. Nämnden har tjänstemän medgedigna livsmedelskunskaper och god lokalkännedom. Resurser måste dock ges föratt öka miljö- och hälsoskyddsförvaltningarnas möjlighet att gå ut tillkonsumentgmpper, föreningar o. d. med olika typer av livsmedelsinformation ochrådgivningsverksamhet. Speciellt sambandet mellan kost och hälsa böruppmärksammas. 2.1.78 :----------- Attlivsmedelstillsynen förstärks med fler livsmedelstekniker är välmotiverat, menplaneringen bör enligt ST: s mening ske vid livsmedelsverket.--- 2.1.79 kommun: Utredningen harinte tillfredsställande klarlagt följderna för kommunerna av det merarbete somföreslås läggas på miljö-och hälsoskyddsnämnderna. 2.2.8 Lantbruksstyreisén kan nu medbeklagande konstatera alt länsveterinärfrågan ånyo föreslås skjutas påframtiden i avvaktan på regeringens förslag om en nylänsförvaltning. 2.2.9 Statens livsmedelsverk- [finnerinte] skäl alt tillstyrka någon ändringi den roll som länsveterinärerna har i livsmedelskontrollen. Den frågan börövervägas i samband med att ställning fas till frågorna om samordnadlänsförvaltning. 2.2.16Sveriges delar förslaget om att länsveterinären tilldelasen mer aktiv roll inom den offentliga livsmedelsorganisationen.Organisationsfrågorna kring detta bör lösas i det aviserade förslaget om nylänsförvaltning. 2.2.18------------------------------------ Länsstyrelseni finner det angeläget att här framhållaatt länsveterinärens verksamhet liksom skall vara förankrad ilänsstyrelsen och inte i ett jordbmksekonomiskt sektorsorgan av typlantbmksnämnd. Huvuduppgifterna skall vara att verka för konsumentskydd pålivsmedelsområdet, hälsoskydd, skydd mot smittsamma sjukdomar, djurskydd etc.Därför bör de uppgifter, som har inslag av ovan angivenkaraktär--- och som handläggs av länsveterinären i lantbruksnämndensnamn ingå i den fristående djur- och livsmedelsfunktionen. 2.2.19----- Länsstyrelseni delar utredningens upp fattning --- 2.2.24 i läntillstyrker utredningens förslag i avvaktan på regeringens förslag omny länsförvaltning. 2.2.25 i Västmanlandslän delar utredningens uppfattning att någon mer genomgripande förändring avlänsveterinärens arbetsuppgifter inte bör göras förrän regeringen lämnatförslag till ny länsförvaltning. 2.2.28----------------------------- Länsstyrelseni anser del vara viktigt, att Prop. det regionalt finns ettsamlat ansvar. Den nya länsförvaltning, som prövas Bilaga 3 iNorrbottens län, innebär bl. a. att fömtvarande lantbmksnämnden numera fullgörsina uppgifter som enhet i . Den veterinära enheten vidfömtvarande lantbmksnämnden har upphört och ingår nu i en enhet vidlänsstyrelsen med länsveterinären som chef den nya organisationen finnsen samlad kunskap om livsmedelskedjan i . 2.2.29 vill understryka angelägen heten av att länsveterinärens organisatoriska placering omprövas. Den nuvarande lösningen med en tjänsteman som är chef och arbetsledare för viss verksamhet på två helt olika regionala myndigheter kan enligt LON:s bedömning inte vara rationell. gör emellertid samma bedömning som utredningen att denna fråga kan anstå för att tas upp i anslutning till den nära förestående reformeringen av länsförvaltningen. 2.2.35Gävle kommun:-- Länsveterinären föreslås som chef för en särskilddjur- och livsmedelsfunklion vid . Gentemot dettaorganisationsförslag finns ingen erinran. Det bör däremot påpekas att hos endel kommuner finns stadsveterinärer med motsvarande eller högre kompetens inomlivsmedelshygien varför det hos dessa finns mindre behov att nyttjalänsveterinären som livsmedelshygienisk expert. 2.2.39Malmö kommun: Utredningen anser att en skärpt livsmedelskontroll i principmåste beakta samtliga led i produktionskedjan av livsmedel. Inte minst medutgångspunkt från de negativa effekter som utvecklingen inomanimalieproduklionen anses ha på såväl djurhälsa som livsme-délskvalitet. Manhar därför från utredningshåll velat poängtera vikten av attdistriktsveterinärer, besiktningsveterinärer och hälsokontrollveterinärersamverkar med ömsesidig information som ett led för förbättrad livsmedelskvalitet.Det bör ankomma på länsveterinären att i samråd med berörda veterinärkategorierutforma lämpliga rutiner för dylik kontaktverksamhet. Utredningens synpunkterdelas av nämnden. 2.3.4Näringsfrihetsombudsmannen: 1 likhet med utredningen anser NO all kontrollen av matpotatis bör inordnas i livsmedelsverkets livsmedels kontroll för att uppnå enhetlighet i kontrollen av olika livsmedel. Utred ningens förslag om endast en kvalitetsnivå för färdigförpäckad potatis i stället för flera nivåer är ett steg i rätt riktning. Nivån är dock satt förhögt; den torde ligga i nivå med nuvarande kvalitetsklass vid den nivå som denna kvalitetsklass torde ligga på när den når konsumenten. Enligt NO:s uppfattning bör man ta steget fullt ut och i likhet med vad som är fallet med flertalet andra livsmedel inskränka den samhälleliga kontrollen till att tillse att den i livsmedelslagen angivna miniminivån för livsmedels hygieniska krav blir uppfylld. Såsom utredningen funnit är det nämligen vanskligt att bestämma kvalitetsnivåer ovanför miniminivån. Detta fram går tydligt av tabellen på s. 126 i betänkandet. 1 själva verket torde kvalitetskontroller på högre nivå i praktiken närma sig smakbedömningar. Sådana blir mestadels av utpräglad subjektiv art. Som en följd därav kan de skifta från en bedömare till en annan. Med detta är inte sagt att branschen inte har ett marknadsföringsintresse 108 att bevaka t. ex. ikonkurrensen med ris som kanske kan försvara en Prop. 1988/89:68 märkning av potatisen. Detfrämsta skälet till att statsmakterna inte skall ta ansvaret förSMAK-märkningen i olika kvalitetsklasser är emellertid inte att bedömningarnaär vanskliga, utan alt en sådan märkning försvagar konkurrensen. Märkningenförsvårar priskonkurrens med potatis med fler fel än det förutbestämda antaletfelenheler för viss kvaliletsklass. Detta gäller t. o. m. om denna potatisskulle smaka bättre än potatis som uppfyller . Särskiltallvarligt från konkurrenssynpunkt är förslaget att all färdigförpäckadpotatis skall uppfylla den föreslagna . Därigenom förhindraspriskonkurrens i denna förpackningsform från potatis som har fler felenheler änden föreslagna . Ett stort antal livsmedelsbutiker säljer bl. a. avutrymmesskäl potatis endast i färdigförpäckad form. Här kommer alltså inte attförekomma någon priskonkurrens alls från potatis med fler felenheter än vadnormen anger. Den potatis som inte håller den föreslagna nivån och somsäljs i förpackad form kommer att förlora en stor del av sin marknad.Visserligen kan den säljas i lös vikt, men detta blir mer utrymmeskrävande ibutiken och därmed dyrare. Det troliga är att potatis under den bestämda nivånfelenheter försvinner från konsumentmarknaden. Därmed minskar utbudet avpotatis på denna marknad, vilket i sin tur leder till att priset stiger på denpotatis som klarar de uppställda kraven. Utredningenhar inte presenterat någon statistik över prisutvecklingen på potatis i sambandmed SMAK-märkningens genomförande eller därefter. Det finns dock goda skäl attmisstänka att märkningen medfört prisökningar på potatis. Genomförs förbudetatt marknadsföra potatis i färdigförpäckad form med felenheler som överstigerett visst antal bör man räkna med en icke obetydlig höjning av priset påjjotatis. Denoffentliga kontrollen vid SMAK finansieras med införselavgiftsmedel. Kostnadenfaller därför inte direkt på statsverket. 1 praktiken återfaller dock på grundav jordbruksprisregleringens konstruktion kostnaden antingen pålivsmedelspriserna eller på statskassan. SMAK-konlrollen medverkar alltså tillatt höja inte bara priset på potatis utan även den allmänna prisnivån pålivsmedel. Också om branschen själv genomför kvalitetsmärkning och kontroll kansjälvfallet priserna påverkas negativt, men det skulle finnas utrymme förpriskonkurrens med färdigförpäckad, omärkt potatis. Enviktig förklaring till livsmedelsprisernas höjd i är att livsmedelsområdetär starkt reglerat. Den nu aktuella SMAK- kontrollen synes vara ett exempel påett område där fördelarna av en avreglering skulle vara avsevärda, särskilt medavseende på prisbildningen. Statens befattning med SMAK-märkningen bör därförupphöra. 2.3.5---------------------------- : Det synes logiskt att JN, som ärinsatt i och arbetar med frågan pris-kvalitet på jordbmksreglerade produkter,också blir huvudman för matpotatiskontrollen och inte livsmedelsverket, somutredningen föreslår. Det bör också ankomma på JN alt föreslå de ändringar somkan anses erfordras rörande , utformningen avmatpotatiskontrollen etc. 2.3.6 Konsumentverkettillstyrker utredningens förslag om potatiskontrol len. Del är en fördel att föreskrifter om och kontroll av potatis regleras inom livsmedelslagstiftningens ram och inordnas i den allmänna offentliga kontrollen. anser det positivt med en förenkling av kvalitetsmärkningssystemet.Det nuvarande är svårbegripligt och ofta missvisandedå innehållet inte överensstämmer med angiven kvalitetsbe- Prop. 1988/89:68teckning. förutsätter att konsumenternas synpunkter Bilaga 3och intressen beaktas vid fastställandet av den kvalitetsnivå som skall gällaför färdigförpäckad potatis. Bedömning av potatiskvalitet kräver speciellkunskap och erfarenhet, varför det är viktigt att SMAK:s kompetens utnyttjasvid kontrollen. Då kvalitetsmärkningen enbart omfattar förpackad potatis finnsrisk för att förslaget kommer att innebära en försämring av kvalitén på potatissom säljs i lösvikt. Verket föreslår därför att en kvalitetskontroll görs avlösviktspolatisen för att utröna om det finns behov av en ändringav bestämmelserna. 2.3.8 Lantbruksstyrelsen:Kvalitetskontrollen av matpotatis tillkom i bör jan av och utvidgades . Orsaken var låg kvalitet hos matpotatisen. Då tyngdpunkten i det fortsatta kvalitetsarbetet inte ligger inom lantbruksstyrelsens ansvarsområde, primärproduktionen, till styrks att styrelsens huvudmannaskap upphör. 1 likhet med utredningen anser lantbruksstyrelsen att det är svårt att dra en bestämd slutsats om kvalitetsmärkningen och kvalitetskontrollens värde. Enligtstyrelsens uppfattning är potatis numera inte en så problemfylld produkt all enomfattande statlig reglering och kontrollorganisation erfordras. Det börankomma på odling och handel att avgöra ambitionsnivån i såväl märkning som kontrollliksom att organisera och finansiera kontrollen. Det bör ankomma påjordbmksnämnden att ansvara för erforderlig insyn i verksamheten i den månkontrollen berör jordbruksnämndens verksamhet eller kollektiva medel inomjordbmksregleringen tillskjuts. Enligt styrelsens uppfattning börlivsmedelsverkets samt miljö- och hälsoskyddsnämndernas befattning medkontrollen av matpotatis begränsas till vad som kan motiveras urtjänlighetssynpunkt. 2.3.9 tillstyrker utredningens förslag att verket i stället för lantbruksstyrelsen skall utfärda bestämmelser om kontroll och märkning av matpotatis. Bestämmelser om livsmedelsstandard, som med stöd av livsmedelslagen utfärdas för att tillförsäkra konsumentema livs medel av god kvalitet, hör till livsmedelsverkets ansvarsområde. ---- Kvalitetskontrollenbör--- också omfatta lösviktsförsälj- Detbör ankomma på livsmedelsverket att se över den nuvarande kvali tetsregleringen - ---- SMAKbör------ även fortsättningsvis utöva den faktiska tillsynenöver att kvalitets- och märkningsbestämmelserna rörande matpotatisenefterlevs. Den juridiska delen av tillsynen dvs. att med stöd avlivsmedelslagen ingripa när överträdelse misstänks, bör däremot överföras frånlantbruksstyrelsen till miljö- och hälsoskyddsnämnderna i enlighet medutredningens förslag. 2.3.11Statens jordbruksnämnd:----------------- Nämnden vill framhålla attkvalitetsarbetet för potatis i så stor utsträckning ligger inom jordbmksprisregleringenatt jordbruksnämnden bör vara huvudmyndighet, givetvis i nära samarbete medlivsmedelsverket. 2.3.16Sveriges : Det är viktigt samt rationellt attäven i fortsättningen låta SMAK arbeta som ett självständigt och neutralt organför kvalitetsbestämning m. m. då det gäller potatis. Förslagetinnebär en klar försvagning av kvalitetskontrollen och märk ningen, i jämförelse med nu gällande bestämmelser. Riskerna att detta 110 ledertill en allmän kvalitetssänkning av svensk matpotatis är uppenbara. Prop.1988/89:68 Med stor sannolikhet kommer försäljningen av okontrollerad ochomärkt Bilaga 3 potatis via lösviktsförsäljning att öka på bekostnad av denkvalitetskon-trollerade och märkta. ---- Detsynes----- enklare och mera rationellt att SMAK får uppdragetatt kontrollera kvalitet och märkning. Insatserna från MHN skulle då kunnabegränsas till att påtala och åtgärda de felaktigheter som SMAK: s kontrollpåvisat. 2.3.19 i Östergötlandslän delar uppfattningen att samma regler bör gälla för matpotatiskontroll somför livsmedel i övrigt och tillstyrker därför att huvudansvaret härför flyttasöver till livsmedelsverket. Som stöd för kontrollen skall SMAK finnas kvarsom anvisningslaboratorium med vissa vidgade praktiska uppgifter. 2.3.20 i läntillstyrker att kvalitetsbestämmelser om matpotatis överförs tilllivsmedelslagstiflningen och att ettsärskilt vamkapitel om livsmedelsstandard utarbetas av livsmedelsver ket. --- Någon ytterligare ändring av matpotatiskonlrollens organisa tion erfordras enligt mening inte. 2.3.21 Länsstyrelseni tillstyrker utredningens förslag. 2.3.35----------------- Gävlekommun: Det är mycket tveksamt om en kontrollmyndighetskall ägna sig åt den kvalitetskontroll det här är fråga om. Det föreslåsdärför att denna även fortsättningsvis i sin helhet ligger kvar hosSMAK-organisationen. 2.3.36 Katrineholmskommun: Miljö- och hälsoskyddsbyrån har inget att invända eller tillägga. .2.3.38Lunds kommun: Samtliga 6 punkter tillstyrkes. 2.3.39Malmö kommun: I enlighet med utredningens förslag att totalan svaret för i princip all livsmedelstillsyn bör ligga hos miljö- och hälso skyddsnämndema finner nämnden det naturligt att även potatiskontrollen med kvalitets-och märkningsbestämmelser överförs hit. 2.3.41 kommun: Även om dennuvarande matpotatiskontrollen är bristfällig finns del inget som talar för altett överförande av ansvaret för kontroll av kvalitets- ochmärkningsbeslämmelser till miljö- och hälsoskyddsnämnderna skulle innebäranågon förbättring. Det niåste i alla avseenden vara bättre att ge SMAK bättreresurser och ökade befogenheter och föra över hela ansvaret förkvalitetsfrågorna på matpotatisområdet till jordbruksnämnden. 2.3.42 kommun:Förvaltningen avvisar förslaget att miljö-och hälsoskyddsnämnden tar överansvaret för kontrollen av kvalitetsbestämmelser för matpolatis. Förvaltningenanser inte att en kontrollmyndighet skall ansvara för kvalitetskontroll utandetta ansvar bör ligga på producentledet, vilket organisationen . 2.3.44Sundsvalls kommun: Livsmedelslagstiftningen, och då speciellt märkningsbestämmelserna, är invecklad och svår för både konsumenter och producenter att förstå. Det är därför välkomnande att man i utredningen föreslår alt märkningen av potatis skall förändras till att likna den som gäller andra livsmedel. Kvalitetsmärkning av oförpackad potatis tas bort och märkningen av förpackad potatis begränsas till att 111 omfattaendast en miniminivå. anser det- Prop.1988/89:68 ta vara den enda vettiga strategin för en begripliglivsmedelslagstiftning. Bilaga 3 All övrig kvalitetsmärkning bör överlåtastill branschen själv. 2.3.45Uppsala kommun-- anser inte att kontroll av märkning av matpotatisi olika kvalitetsklasser är en uppgift som bör åvila en miljö- ochhälsoskyddsnämnd. 2.3.53-------------------------- anser att en effektiv potatiskontroll ochmärkning är av stor betydelse ur konsumentsynpunkt och att den nuvarandekontrollen bör förbättras. KFär dock tveksamt till om de föreslagna åtgärderna förmår åstadkom ma den önskade förbättringen. Utredningen föreslår att all färdigförpäc kad potatis skall uppfylla en viss bestämd kvalitet. Vi instämmer i detta och anser att kvalitetsmärkningen skall garantera köparen en bra kvalitet vid köptillfället.--- Försäljningav potatis i lös vikt ökar i andel av den totala försäljningen genomdetaljhandeln. Det är därför viktigt att även potatis som försäljes i lös viktblir föremål för en effektiv kontroll. Som lägsta gräns för att matpotatisskall få saluföras gäller att den skall vara tjänlig som livsmedel. KFanser att det bör ingå i myndigheternas uppgifter att lämna föreskrifter omdenna kvalitetsnivå vilken bör kunna skattas genom ett förenklat förfarande. Utredningenföreslår att den potatis som säljs i potatisautomat skall jämställas medfärdigförpäckad. KF anser att försäljningsformen inte skiljer sig från annanlösviktsförsäljning, varför begreppet färdigförpäckad endast skall avse potatisförpackad i påse. KFvill i detta sammanhang notera att branschen inom ramen för SMAK-kontroll skallkunna marknadsföra potatis i högre kvalitelsklasser och att denna möjlighet börövervägas även för potatis i lös vikt. 1enlighet med särskilt yttrande av m.fl. beträffandepotatiskontroll anser KF att kraven på kvalitetsdeklaration i princip skallvara oberoende av försäljningsform. Närdet .gäller färska potatisen tillstyrker KF utredningens förslag ommärkningsskyldighet med datum och odlarens namn och adress och anser att dettaäven bör gälla färskpotatis i lös vikt. Utredningenföreslår att ansvaret för all kvalitetsmärkning och kontroll överförs tilllivsmedelsverket och att miljö- och hälsoskyddsnämndema skall ha ansvaret foruppföljning och kontroll. SMAK skall som självfinan-. sierat branschorgan slåunder jordbruksnämndens överinseende. KFdelar även i detta fall reservanternas synpunkter att detta kan leda till ökadbyråkrati och försvåra kontrollarbetet. Ansvaret för kvaliteten på allajordbruksprodukter bör vara samlat hos jordbmksnämnden. På gmnd av attmatpotatis säljes som en obearbetad råvara är det logiskt att jordbruksnämndenhar huvudmannaskapet för kvalitetsarbetet inom potatisområdet.Livsmedelsverkets nuvarande roll i kontroll- och kvalitetsarbetet bör inteförändras men samarbetet bör som reservanterna föreslår utvecklas ochfördjupas mellan jordbmksnämnden och livsmedelsverket. 2.3.54 Landsorganisationeni anser att det behövs ett samhällsstöd lill kvalitetsarbetet med potatis. Huvudmannaskapet för Svensk Matpota tiskontroll (SMAK) bör överföras till statens jordbruksnämnd. I jord bruksprisregleringens konsumenimål sägs att jordbruket skall producera livsmedel av god kvalitet till rimliga priser. har därför medverkat till en kvaliletsprissättning för så gott som samtliga jordbruks produkter.