prop · GC03150 · 1988-12-31 00:00:00 — De viktigaste antagandena bakom de lönefunktioner som använtsär att den konkurrensutsatta sektorn är löneledande saml alt löneandelen avförädlingsvärdet i denna sektor på lång sikt är en funktion av arbetslösheten.Det finns dock indikationer på att förhållandet mellan löneökningstakl ocharbetslöshet ändrats . Timlönen har de senare årenökat med trots relativt god BNP-tillväxt och en arbetslöshetsnivåunder . Vid beräkningen av limlönerna i modellkalkylen har hänsyn tagits tilldenna utveckling med lägre limlöneökningar vid en given arbetslöshetsnivå. Påkort sikt påverkar även inflationstakten och förändringar av inkomstskattenlöneökningstakten. Det höga kapacitelsutnytljandet och den låga arbetslösheteni ekonomin leder till att löneökningarna beräknas bli 1990, se tabell 12:2.Den inhemska konjunkturavmaltningen i kombination med successivt stigandearbetslöshet leder dock lill en relativt snabb anpassningnedåt av löneökningstakten tifl 1992-1993. Denavlagande löneökningslakten i kombination med all arbetskraftsbristen iekonomin beräknas minska medför att även prisökningstakten avlar. Dessutommedför de nu föreslagna tillfälliga höjningarna av mervärdeskatten ocharbetsgivaravgifterna under del av 1989 och 1990 en tillfällig uppgång ikonsumentpriserna. Skälen lill att konsumentpriserna ökar mer än exportprisernaär att de svenska producenterna förväntas sänka sina vinstmarginaler påexportmarknaden relativt hemmamarknaden för att kompensera sig för sinförsämrade konkurrenskraft saml all de utländska exportörerna väntas ta ut etthögre pris på den svenska marknaden. Denförsämrade konkurrenskraften kommer till uttryck i utvecklingen avrelativpriset för export av bearbetade varor. beräknas de svenskaexportpriserna stiga en procentenhet mer än det genomsnittliga importpriset iOECD-länderna. Först beräknas de svenska exportprisernasökningslakt ha kommit ned i nivå med våra viktigaste konkurrentländer. BNP-tillväxtenberäknas bli ca 1,i genomsnirt, med en avmattning 1990 och 1991 somföljs av en uppgång 1992 och 1993, se tabell 12:3. Nedgången 1990 och 1991beror främst på au den inhemska efterfrågan försvagas. Sjunkande lönsamhettill följd av de höga löneökningarna 1989-1990 medför atlinvesteringstillväxlen avlar. Tabell 12:3 Försörjningsbalans och vissa nyckeltal 1989 1993 priser, procentuell förändring Prop.1988/89:150 Bil. -0,1 Bytesbalans, miljarder kr, -17,0 -15,5 -17,9 -23,4 -26,1 offentlig sektor, miljarder kr., löpande priser ' Förändring anges i procent av föregående års BNP. en1992- 1993 förklaras främst av att exporten beräknas öka starkt dessa år.Exportökningen beror dels på en starkare världsmarknadstillväxt, dels på en merförmånlig utveckling av relativpriset; det senare en konsekvens av altlöneökningstakten i förväntas närma sig den i omvärlden. Denberäknade utvecklingen för importen och exporten innebär alt förlorarmarknadsandelar på såväl hemma-som exportmarknaden.Importen av bearbetade varor beräknas i genomsnitt stiga med mer änden importvägda efterfrågan av bearbetade varor. Beträffande exporten avbearbetade varor så beräknas andelsförluslerna uppgå lill 1,1990 och igenomsnitt 1991-1993. Överskottet ihandelsbalansen beräknas öka , från . 1993, se tabell 12:4. Denna förbättring avhandelsbalansen sker trots att importen av varor i fasta priser ökar snabbareän exporten av varor. Förbättringen av handelsbalansen 1991 beror på ettförbättrat bytesförhållande gentemot omvärlden, eftersom de svenskaexportpriserna antas öka mer än importprisema. Denna prisutveckling lederemellertid till förluster av marknadsandelar både på den inhemska och utländskamarknaden för svenska företag. Miljarder kr., löpande priser Tjänstebalans Transfereringsbalans därav räntenetto -11,3 -35,6 -28,4 -12,3 -38,9 -31,1 -13,0 -43,4 -35,2 -13,5 -46,9 -38,1 -14,0 -50,6 -41,4 -17,0 -15,5 -17,9 -23,4 -26,1 Trots den relativt starkautvecklingen av handelsbalansen, beräknas Prop. 1988/89:150 bytesbalansenförsvagas , i -ån ett beräknat under- Bil. 1.1 skott på 17miljarder kr. 1990 förväntas underskottet öka till 26 miljarder . Ökningenav bytesbalansens underskott kan till stor del förklaras av ett försämraträntenetto mol utlandet. Räntenettot väntas sjunka med ca 13 miljarder kr.under perioden. Tjänstebalansen beräknas försvagas med ca 2,5 miljarder kr.även 19901993. Tjänsteimporten i fasla priser beräknas öka med i genomsnitt3,, vilket är mer än vad tjänsteexportenökar. Efteren stark investeringsutveckling förväntasinvesteringskonjunkturen mattas av 1990. Bmttoinvesteringama stagnerar under1990 för att sedan gradvis komma upp i en ökningstakt på 2,1993.Avmallningen i början av perioden förklaras huvudsakligen av att det högainhemska kostnadslägel kan förväntas börja reduceraföretagens vinstmarginaler, vilket beräknas minska deras investeringsvilja. Denhöga löneökningstakten antas även påverka företagens förväntningar om denframtida kostnadsutvecklingen, vilket också kan antas verka dämpande påinvesteringsviljan. De relativt låga investeringarna 19921993 förklaras av deunder 19901991 fortsatt relativt höga löneökningarna samt av att denavmattning som beräknas ske både på den inhemska och utländska marknadenförsämrar näringslivets lönsamhet. Eftersom prisökningstakten beräknas avtaunder perioden, kommer realräntan successivt att stiga vilket också har enåterhållande effekt på investeringsutvecklingen. Industrinsmaskininvesteringar beräknas öka mer än byggnadsinvesteringarna eller med igenomsnitt perioden 1993. Ökningen beräknas ske främst motslutet av perioden, då industrins kostnadsläge väntas bli bättre ochkonjunkturen beräknas vända uppåt. Industrins byggnadsinvesleririgar beräknasstagnera för att sedan öka . Efter en kraftiguppgång i bostadsinvesteringarna 19871989 förväntas dessa ligga kvar på istort sett oförändrad nivå hela perioden. De offentliga investeringarnaberäknas öka med i genomsnitt 1,1990 1993. Den lagerneddragning sompågått under i stort sett bedöms upphöra 1990. Avmallningen iefterfrågetillväxlen torde leda lill en viss ökning av lagren 19901991.Lagerökningen väntas avta , som en följd av den ökandeefterfrågan och höga realräntan. Löne-och prisutvecklingen i modellkalkylen innebär en oförändrad reallön 1990 ochökande reallöner 1993. Den reala timlönen beräknas därmed ökamed i genomsnitt 1,under 19901993 och den reala disponibla inkomstenmed i genomsnitt 2,. Deåtgärder som föreslås, antas medföra att den privata konsumtio nen bara ökar med 0,och med 0,. Det finns även andra faktorer som talar för ell ökat sparande i hushållssektorn . Efler den starka konsumtionslillväxlen andra hälft, kan en viss mättnad tänkas ha uppstått särskilt när del gäller konsumtionen av varaktiga varor. Den anpassning av hushållens tillgångar . ochskulder som skedde efter kreditmarknadens avreglering och som resul- Prop.1988/89: 150 terade i ökad skuldsättning för hushållens del beräknas varaavslutad vid Bil. 1.1 1990-talets början. I ställd väntas den ökadeskuldsättningen som tar sig uttryck i ökade utbetalningar för räntor ochamorteringar leda till ett ökat hushållssparande. Även den kommandeskattereformen bör öka hushållssparandet. Hushållens nettosparkvot beräknasförbättras mellan åren 1989 1991, för alt därefterligga på en nivå av ca 0,av hushållens disponibla inkomster fram till1993. Den privata konsumtionen skulle därmed komma att stiga med i genomsnitt1,. Denoffentliga konsumtionen bedöms öka med i genomsnitt 1,. Till grund fördenna bedömning ligger ett antagande om atl den kommunala konsumtionen ökarmed 1,1990- 1993, medan den statliga konsumtionen väntas minskanågot. Arbetskrajisutbudeti personer bedöms kunna öka med ca 30 000 personerper år. Vid denna bedömning tas hänsyn till befolkningens storlek ochålderssammansättning, en förväntad ökning av arbetskraftsdeltagandet samt etttillskott i form av nelloinvandring. Dock måste även hänsyn las till hursysselsättningen påverkar arbetskraftsutbudet. När sysselsättningen ökarsnabbt bmkar det normalt medföra också ett högre arbetskraftsdeltagande och viceverca. Här har antagits att den gradvis ökande arbetslösheten medför en någotmindre ökning av arbels-kraftsutbudet mot slutet av perioden, se tabell 12:5. Sysselsättningsökningeni antal personer beräknas bli 0,1990 för att sedan avla och ligga på igenomsnitt 0,1991 1993. Den i förhållande till den beräknadeproduktionsökningen, relativt svaga sysselsättningsökningen 1992-1993 beror påatt produktiviteten inom främst industrin beräknas öka. Den beräknadeutvecklingen av arbetskraftsutbud och sysselsättning ger en gradvis ökning avarbetslösheten , från 1,1990 till 2,1993. Diagram12:1 visar hur olika efterfrågekomponenler och BNP beräknas växa under de tvåperioderna 1986-1989 och 1990-1993. Där framgår att BNP-tillväxten undermodellkalkylens år förväntas bli lägre än vad den har varit under de senasteåren och innevarande år. BNP-tillväxten kan delas upp i bidrag frånkonsumtionstillväxt och kapitalbildning. Kapitalbildning utgörs av summan avde inhemska totala investeringarna och netloexporten. Om BNP i storutsträckning används lill kapitalbildning Tabell 12:5 Arbetskraftsutbud, sysselsättning ocharbetslöshet 1989-1993 innebär det att denmöjliga framtida konsumtionen blir högre. Som framgår av diagram 12:1 beräknasen del av tillväxten användas till kapitalbildning ,vilket är en skillnad jämfört med perioden 1989 när mer än helatillväxten användes till konsumtion. 1988/89:150 BiL 1.1 Diagram 12:1 Tillväxten och dess användning 1986 1993 Förändringi procent av BNP föregående år Årliga genomsnitt, 1980-års priser G Investeringar QD Konsumtion Investeringskvoten(uttryckt som summan av bmttoinvesleringar och lagerinvesteringar i procent avBNI) beräknas vara i stort sett oförändrad 1993, sediagram 12:2. Bmttosparkvolen beräknas sjunka en halv procentenhet . Detta medför sammantaget att bytesbalansen, somdefinitionsmässigt är lika med ett lands totala finansiella sparande, försämrasfrån ca 1,1989 till ca -1,1993, som andel av BNI. För att förhindra attproduktionen åter hämmas av kapacitetsrestriktioner,krävs att invesleringskvoten ökar mer än i modellkalkylen. För att en sådaninvesteringsökning skall kunna genomföras utan ökad utlandsupplåning, krävsemellertid även ett högre bmttosparande än i modellkalkylen. Den offentliga sektomsfinansiella sparande beräknas minska , se tabell 12:6. Detförsämrade sparandet beror främst på ökade utgifter. byggsföräldraförsäkringen ut, pensionema beräknas öka till följd av ATP-systemetssuccessiva genomförande och den ökande arbetslösheten i modellkalkylen beräknasleda till högre kostnader för arbetsmarknadspolitiken. Företagens finansiellasparande beräknas förbättras . Det beror på den relativt svagainvesteringsutvecklingen i kombination med Diagram 12:2 Bruttosparande, investeringar ochbytesbalans 1989 1993 Procent av BNI 21 1988/89:150 Bil. Anm.: Vänsterskala: bruttosparande och investeringar.Högerskala: bytesbalans. Bytesbalansen definitionsmässigt är lika medskillnaden mellan bruttosparande och investeringar att företagensränteinkomster beräknas öka. Förbättringen motverkas i viss mån av attvinstnivån väntas sjunka relativt det förväntat höga vinstläget . En annanfaktor som motverkar en ytterligare förbättring av det finansiella sparandethos företagen är att företagens återinvesterade vinstmedel i utlandet ejbokförs som inkomst i bytesbalansen, vilket får ökad betydelse under perioderdå företagens utlandsinvesteringar är stora. Hushållens finansiella sparandeväntas fc'rbällras med ca . Det är ändå negati tsa ra år. Tabell12:6 Finansiellt sparande 1989- Miljarderkr., löpande priser -15,1 -13,0 -39,9 -31,0 -25,0 -27,5 -29,2 -17,9 -23,4 -26,1 -17,0 -15,5 13 Lönebildning Prop. 13.1 Höga löneökningar varför har det inte gått sämre? Desvenska lönekostnaderna har stigit snabbt i förhållande till omvärlden. Desenaste åren har de årliga löneökningarna i genomsnitt varit ca 3procentenheter högre än i våra viktigaste konkurrentländer. har ocksåde svenska konsument- och exportpriserna ökat snabbare än i övrigaindustriländer. Exportandelarna på de utländska marknaderna har stagnerateller fallit. Trots detta har utvecklingen för den svenska ekonomin varitgynnsam. Arbetslösheten är rekordlåg och industrin producerar vid i detnärmaste full kapacitet. Detär väsentligt all klarlägga varför den ekonomiska utvecklingen varit så passgod trots den snabba försämringen av svenskt näringslivs relativa kostnadsläge.Inte minst framstår denna uppgift som central mot bakgrund av att det i senareårs treårskalkyler och långtidsutredningar har varnats för att alltför snabbalöneökningar hotar den ekonomiska tillväxten och sysselsättningen. Inledningsvisbör del dock påpekas att den ekonomiska utvecklingen inte lill alla delar harvarit så gynnsam. Tillväxten i ekonomin är, både jämfört med andra länder och iett historiskt perspektiv, relativt låg. Även om investeringarna de senasteåren ökat snabbt finns det mycket som talar för atl den konkurrensutsattasektorn är för liten; exempelvis är bytesbalansens saldo negativtvid full sysselsättning. Tillväxten i kapitalanvändningen har också varit lågi förhållande till sysselsättningsökningen. Kapitalintensiteten, dvskapitalanvändningen per arbetad timme, har med andra ord vuxit långsamt. Blandannat av della skäl ökar produktiviteten och därmed tillväxten också långsamt. Sverigesbytesförhållande i varuhandeln, dvs relationen mellan export-ochimportprisutvecklingen för varor, har förbättrats med 10,. Ettförbättrat bytesförhållande innebär att landets reala inkomsler stiger. Engiven exportvolym kan med andra ord finansiera en större importvolym äntidigare. Det bör emellertid observeras att snabbt stigande exportpriser (ochdärmed ett förbättrat bytesförhållande) kan bero på att de inhemska kostnadernastigit snabbt. I så fall har konkurrenskraften försämrats, vilket på siktminskar efterfrågan på svenska produkter och medför alt svenskt näringslivförlorar marknadsandelar. Mellanåren 1984 och 1988 var handelsbalansen i stort sett oförändrad i löpandepriser, trots försämrad konkurrenskraft och tappade marknadsandelar, se tabell13:1. Bakom detta ligger just ett förbättrat bytesförhållande, en uppgång avexportpriserna i förhållande till importpriserna. Netloexporten minskadenämligen kraftigt i volym. Trots att netloexporten krympt volymmässigt har alltsåden s k terms-of-trade effekten medfört totalt sett oförändrade realinkomsterfrån utrikeshandeln.' ' Terms-of-trade eifekten mäter bidraget tillnationalinkomsten från förändringar i Tabell13:1 Handelsbalansen 1984 och 1988 uppdelad på sektorer. 1988/89:150 Bil. priser inkl. terms-of-trade elfekt därav:terms-of-trade elfekt Bearbetade varor (saldo): priser inkl. terms-of-trade effekt därav:terms-of-trade effekt Råvaror (saldo): Oljeprodukter (saldo):' Löpande priser priser Skogsindustri (.saldo):' Löpande priser priser 32;3 12,5 - 6,9 -13,5 - 8,0 -13,3 -12,0 -17,5 ' Råolja och petroleumprodukter. Trävaror, massa, samt papper, papp och träfiberplattor. Dereala inkomsterna från handeln med bearbetade varor har dock inte ökat.Handelsbalansens saldo för bearbetade varor har minskat både i reala ochnominella termer. Exportpriserna har emellertid stigit ca 4,snabbare änimportpriserna, varför saldot i nominella termer inte minskat lika kraftigt somi reala termer. Terms-of-trade vinster på . priserinnebär emellertid i della fall för de bearbetade varorna troligen intenågra bestående välfärdsvinster, eftersom de i slor utsträckning avspeglarhögre kostnader med åtföljande marknadsandelsförluster. Däremot harhandelsbalansen för råvaror utvecklats mer entydigt positivt. Inte heller idetta fall är emellertid volymeffekten positiv. Även för råvaror är detprisutvecklingen som gynnat svensk handel. Priserna på produkter från svenskskogsindustri har stigit, som oljepriserna gått ned kraftigt. Dessaförändringar i bytesförhållandena är emellertid gynnsamma eftersom de avservaror vars priser bestäms på den internationella marknaden. I allmänhetavspeglar därför inte stigande exportpriser på denna typ av varor en försämradkonkurrenskraft. Handelsbalansen för råolja och petroleumprodukter harförbättrats med . som den förskogsindustrin har ökat med . Sammantaget innebär detta attprisutvecklingen medfört att handelsbalansen förbättrats med drygt 25miljarderkr. Trotsde gynnsamma priseffeklerna har handelsbalansens utveckling Prop. 1988/89:150 givit dl negativt bidrag till den ekonomiska tillväxten. Det är nämligen Bil. 1.1 volymutvecklingen som avgör storleken på detta bidrag. Däremot hareffekterna på den inhemska realinkomstutveckllngen dolts av de förbättradebytesförhållandena. Detär inte bara priserna i utrikeshandeln som utvecklats förmånligt. I förhållandetill gjorda beräkningar har den faktiska exporttillväxten överträffat prognosernamed bred marginal. Delta har flera förklaringar. Denviktigaste förklaringen är att den svenska exportmarknaden vuxit snabbt. Mellan1986 och 1988 var tillväxten högre än vad som antogs iLångtidsutredningen . Detta har bidragit till att exporten av bearbetadevaror ökade med så mycket som 8,jämfört med beräknade . 4,6procentenheter av prognosfelet kan hänföras lill underskattningen avvärldsmarknadstillväxlen. Å andra sidan har försämringen i konkurrenskraftenblivit större än beräknat. Om löneökningarna hade begränsats till den antagnaökningstakten på 5,(i stället för 7,som blev del faktiska utfallet)skulle exporten ha ökat snabbare, enligt det samband somutnyttjades vid exportberäkningarna. Statistiskastudier av exportbeteendet har i allmänhet visat att svenskt näringslivförlorar marknadsandelar även vid oförändrade relativpriser. Utvecklingen desenaste åren antyder emellertid att exporten utvecklas bättre än vad sådanaexportsamband prognosticerar. Detta skulle möjligen kunna förklaras av att endel av de samband som utnyttjats har haft statistiska brister. Troligen haremellertid också stmkturomvandlingen i svenskt näringsliv medfört att svenskaprodukter blivit bättre anpassade till den internationella marknaden. Ävenkonstruktionen av den svenska valulakorgen kan ha gynnat svensk export. Dettaberor på att när dollarn deprecieras gentemot de andra stora valutorna, t exD-mark och yen, deprecieras även den svenska kronan mol dessa, eftersomdollarns vikt i valutakorgen är betydande. Konsekvensernaav detta är atl de branscher som konkurrerar med länder vars valuta undersenare år apprecierats i förhållande till dollam vunnit i konkurrenskraft.Samtidigt förlorar emellertid branscher som tecknar sina kontrakt i dollar,såsom skogs- och bilindustrin, på denna utveckling. Den samlade effekten på dentotala svenska exporten och importen är därför egentligen försumbar om vikternai valutakorg korrekt återspeglar vårt konkurrensmönsler. Men om nuutvecklingen varit sådan att skogsindustrins priser ändåstigit och bilindustrin kunnat sälja allt man producerat med goda vinster kanförändringarna i valutakurserna under just dessa år ha varit gynnsamma försvensk ekonomi. På litet är hållbarheten i en förklaring av dennatyp däremot tveksam. Tabell 13:2 Bidrag till efterfrågetillväxten. 1988/89: 150 Procent av föregående års BNP Bil. -0,1 -0,4 -1,7 -1,1 Somtidigare konstaterats har handels- och tjänstebalansens bidrag tillefterfrågetillväxten varit negativt. 1988 var bidraget-1,, se tabell 13:2. Endast tack vare investeringsuppgången blev bidragetfrån kapitalbildningen i sin helhet inte negativt. Det är i ställetkonsumtionen, huvudsakligen den privata konsumtionen, som har genereratefterfrågetillväxten. I genomsnitt växte den inhemska efterfrågan med 3,0%under denna period, jämfört med en BNP-tillväxt på 1,. Den inhemskaefterfrågan steg exempelvis snabbare än vad som beräknadesför i . Ävenom det största bidraget till den inhemska efterfrågetillväxten kommer från denprivata konsumtionen, underskattade beräkningama för 19861988 även denoffentliga konsumtionstillväxten. Denna ökade med 2,mot beräknade 1,5%.Detta kan synas antyda en mer expansiv finanspolitik än vad som fömtsättes ikalkylema, men en bedömning av finanspolitikens effekter måste också ta hänsyntill transfereringarnas och skatteintäktemas utveckling samtkapacitetsutnyttjandet. Denoffentliga sektoms finansiella sparande beräknades bli . Utfallet blev i stället + 33miljarder, dvs en skillnad på . Denna förbättring av denoffentliga sektorns finansiella sparande skulle kunna lyda på all finanspolitikeni själva verket fick en stramare inriktning än beräknat. Eftersom tillväxtenoch även kapacitetsutnyttjandel blev väsentligt högre, blev emellertid ävenskatteintäktema större, vilket till stor del förklarar det högre finansiellasparandet. Kanskekan utvecklingen beskrivas som att förbättringen avbytesförhållandet och den snabba intemationella tillväxten genom sitt bidragtill nationens realinkomster gjort en förhållandevis snabb konsumtionsökningmöjlig utan alltför stora underskott i bytesbalansen. Därmed har tillväxten iekonomin och sysselsättningen tillåtits öka väsentligt snabbare än beräknat.Den höga inhemska efterfrågetillväxten har medfört en snabb ökning avimporten som, trots en snabb exporttillväxt, resulterat i ett totalt settnegativt bidrag till efterfrågeutvecklingen från utrikeshandeln. Eftersomkapacitetsutnyttjandel varit högt har det höga inhemska efter frågetrycket dessutom trängt undan en del av exporten. kunnatfå en tillräcklig efterfrågan utan att tvingas söka sig ut på export- Prop.1988/89:150 marknaden. kan i kombination med den snabba kostnadsutveck- Bil. 1.1 lingen ha bidragit till förluster av marknadsandelar. Motbakgmnd av utvecklingen är det relevant att ställa frågan omsvensk ekonomi även kan klara en högre inflation än i omväriden medbibehållen tillväxt och hög sysselsättning eller om den gynnsamma utvecklingenkommer att brytas vid fortsatt hög pris- och löneökningslakt. Enligti stort sett alla internationella bedömningar är det inte rimligt att räkna medytterligare oljeprisfall. Det mesta tyder i stället på att oljepriserna kommeratt visa en stigande tendens. Den internationella tillväxten bedöms ocksådämpas något. En fortsatt draghjälp från omväriden kan därför inte förväntasmotverka marknadsandelsförlusterna i den utsträckning som varit fallet undersenare år. Tillsammans med det faktum att en betydande del av detkostnadsförsprång som följde med devalveringarna nu är försvunnet talar dettaför att en fortsatt högre inflationstakt kan få ett förhållandevis snabbigenomslag på produktion och sysselsättning. Även om det naturligtvis inte äruteslutet att nya gynnsamma omständigheter kan inträffa under de kommandeåren, är det inte lämpligt att basera viktiga ekonomiska beslut på sådanaförhoppningar. Idd följande presenteras två scenarier för den svenska ekonomiska utvecklingen.Det ena fömtsätter en löneökningstakl av samma storleksordning som iomvärlden, dvs . Mot detta kontrasteras en utveckling där lönemaantas öka och där någon anpassning nedåt på ddvis som sker i modellkalkylen inte kommer till stånd. Den valda ökningstakteni della senare altemativ överenstämmer i stort med den genomsnittligaökningstakten . 4%löneökningar 1990- 1993 Densamlade produktionen beräknas i alternativet löneökning kunnaväxa med , setabell 13:3. En viss avmattning bedöms, precis som i modellkalkylen, äga rumkring 1990. 1modellkalkylen i föregående kapitel växer emellertid produktionen ännulångsammare eftersom en sämre lönsamhet, lill följd av en högrelöneökningstakt, ger långsammare investeringstillväxt. Investeringarnaberäknas öka med . De ökar ocksåsnabbare mot slutet av perioden, eftersom behovet av kapacitetsutbyggnad dåtilltar. Vinstutvecklingen blir med den antagna löneutvecklingen god ochförenlig med den kalkylerade investeringstillväxten. Prop.1988/89:150 Bil. Tabell 13:3 Försörjningsbalans 19901993 och vissanyckeltal. Löneökningarna antas bli . Procentuellförändring från föregående år. Privat konsumtion Offentlig konsumtion Bruttoinvesteringar därav: industri Lagerförändring.'