prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — Trotsneddragningen behöver SJ nyanställa 500 1 000 personer . SJ-koncernensövergripande affärsidé är att erbjuda transporter för atl personer och företag skall få sitt rese- ochtransportbehov tillgodosett. skall fungera som bas i verksamheten.För alt stödja och ge tågtrafiken engynnsam utveckling skall enligt affärsplanen erbjuda kompletterande tjänster i form avbusstrafik saml bl.a. restau-rangtjänsier, lastbils- och farjetrafik liksomresebyråljänsler och faslig-helsverksamhet.Dessutom skall tågtrafiken stödjas av verksamhet för fordonsunderhållsaml ett anlal serviceenheter. beslårdels av affärsverket SJ, dels AB Swedcarrier (med dotterbolag) ochdels vissa dotterbolag, som direktägs av utanför Swedcarrier. Nedanvisas en sammanställning över med vissa nyckeltal Prop.1988/89:100 för . SJ (affärsverket) Swedcarrierkoncernen (inkl. rederi) () ABSvelasl AB Trafikrestauranger (TR) ASGAB() GulliversResebureau(55%avröstvärdet) Christensenfo retagen SJ bedömer att det utifrån depresenterade affärsplanerna för person-och godstransportdivisionerna förnärvarande finns skäl atl behålla helt ellerdelvist ägande i samtliga bolag inom koncerngruppen. En förutsättningför detta är att en ökad samverkan genomförs inom . Som ett led i delta utformas numera affärsplanerför verksamheten i såväl affärsverketSJ som i dotterbolagen för att undvika intern konkurrens. Affärsidéer tas vidare fram för att öka samarbetetdär Swedcarrier ses som ettkomplement till SJ:s järnvägstrafiki elt heltäckande transportföretag. En rad samordningsgrupper har moldenna bakgrund också etablerats inomkoncernen för att konkret utveckla och anpassa verksamheten i både affärsverketoch i dotterbolagen. Inom persontrafikenhar som exempel med utgångspunkt i persontrafik-divisionens affärsidé bildats ensamordningsgrupp för alt öka konkurrenskraften och lönsamheten. I gruppenåterfinns SJ:s personlågstrafik, SJ-Resebyrå, , , ABTrafikrestauranger och AB Swedcarrier som gemensamt samverkar i olikaaffärsulvecklingsprojekl. Motsvarandeinitiativ har också tagits på godstrafikområdet där SJ, , och samverkar för utvecklingsprojekt för transport- och spedilionstjänster.Koncernsamordningsgmppér har vidare bildatsför dels färje- och rederiverksamheter, dels för gemensamma ekonomi-ochfinansfrågor. Ekonomiska mål JÖr verksamheten var resultatet efter finansnetto en förlust på 467 milj. kr. Med den inriktning somverksamheten tidigare haft och med tidigare trafikpolitik skulle för lusteninom ha uppgått till . Målet för nya SJ är att snabbt bryta dennegativa utvecklingen och att Prop. 1988/89; 100 göra verksamheten lönsam.Del kräver snabba och beslutsamma åtgärder Bil. 8 för atl sänka kostnadernaoch öka intäkterna. Detta arbete har inletts och resultatet för år 1988beräknas bli bättre än för , men innebär alltjämt en stor förlust. har SJ angett följande resultatmål(milj. Eftersom har beslutat att SJfår behålla hela överskottet i rörelsen t.o.m. kommer en del av de nödvändigainvesteringarna all kunnasjälvfinansieras. För all läcka hela investeringen enligt tabellen harupplåningsbehovet beräknats till ca 1 500 milj. kr. Den höga solidite-ten på är delvis beroende av banverketsom då inte var avskilt iredovisningen. Som framgår av tabellen beräknas soliditeten vara med bedömd resultatutveckling och angiven investeringsnivå. I sammanhanget kannämnas atl (Affärs-SJ och Swedcar-riergruppen) nettoresultat, likviditetoch soliditet, påverkas negativt av att det inte finns något äkta koncernförhållande enligtaktiebolagslagen mellan affärsverket och Swedcarrier. Avsaknaden avmöjligheter att kvitta vinster mot förluster mellan organisationsenheterna, somannars normalt får göras inom en koncern, beräknas innebära en negativ resultatpåverkanpå minst 100 milj. kr. Till della kommer vissa restriktioner påfastighets- och finansieringsområdet vilket sammanlaget gör atl resultatet enligt SJ hade kunnatvara ca 170 milj. kr. Slalensjärnvägar har på regeringens uppdrag redovisat vissa riktlinjer för fastighets- ochfinansförvaltningen. För att kunnaverka mer affärsmässigt hemställs i skrivelsen om en rad ökade beslutsbefogenheter. På fastighetsområdetanser SJ del nödvändigt atl affärsverket ges ökad handlingsfrihet föratt på ett ekonomiskt riktigt sätt kunna uppträda på fastighetsmarknaden ikonkurrens med eller i samarbete med andra aktörer på marknaden. För de befogenhetersom ligger inom beslutsområdebegärs bl.a. frihet att få göra borgensåtaganden. Enligt SJ skulle ombyggnad och exploatering av fastigheterpå detta sätt kunna underlättas. Såvitt avser S}:sfinansförvaltning vill och ledning ha möj lighetatt agera affärsmässigt och hantera frågorna på ett professionellt sätt, 107 somi princip överensstämmer med hur man arbetar i ett aktiebolag. Detta Prop.1988/89:100 innebär bl.a. att SJ fritt skall få välja upplåning såväl på densvenska Bil. 8 marknaden som i utlandet. SJ önskar också få frihet atlplacera likvida medel, teckna försäkringar,använda och Eurofima S.A. utan begränsningar samt möjlighetatt begränsa ränte- och valutarisker. Vidare önskar SJ en utvidgning av denuvarande möjligheterna att överföra medelfrån AB Swedcarrier till att gälla även i samband med extra ordinär utdelning av obeskattade vinstmedel.Förslaget anses nödvändigt för atl kunna stärka SJ:s ekonomi utan direkt behöver avyttra bolag och fastigheter inom . Jagtillstyrker den allmänna inriktningen av åtgärdsprogram som innebär en tydlig kundorientering medjärnvägstrafiken som bas förverksamheten. är rätt utnyttjad miljövänlig, energisnål, Irafiksäkeroch för stora transportströmmar överlägsen andra transportmedel. Det är därför nödvändigt att SJ utvecklas till ett modemt, effektivt och kundinriktat låglrafikföretag som kan bärasina egna kostnader. Enligt deltrafikpolitiska beslutet skall SJ fortsättningsvis styras genom olika former av mål.Med hänsyn till pågående omorganisation och verksamhetsöversynhar SJ ännu inte kunnat ta fram underlag för en mer utvecklad målformulering ilikhet med vad som etablerats hos andra affärsverk inom kommunikationsområdet. För egen del anserjag att det ännu inte finns tillräckligt beslutsunderlag för fastställandeav en preciserad uppsättning av konsistenta och operationella mål för entreårsperiod. Erfarenheter från den pågående rekonstmktionsperiodenbehöver också följas upp innan mer slutliga ställningstaganden kan göras. Jaganser mot denna bakgrund att de övergripande mål och restriktioner somangetts av trafikpolitiska beslut för SJ bör gälla ävenframgent till rekonstruktionsperiodens utgång . Detinnebär att följande bör uppfyllas. skall mot kunderna kännetecknas av högservicegrad, komfort,kapacitet och effektivitet. skall koncentrera sin affärsverksamhet till järnvägstrafiken där den kan utvecklas tillatl bli rationell och lönsam. För godstrafiken skall eftersträvas en snabb utveckling såatt godsvolymen inom kombitrafi ken uppgår till minst 10 milj. ton/år. c)Ekonomisk utveckling Prop. Bil 8 Del ekonomiska resultatet skallsuccessivt förbättras så att kange en sådan lönsamhet efler självfinansieringskravet alt avkastning kanske lill staten efler rekonslmktionsperiodens utgång . innebär atl SJ av egen kraft skall förbättra resuhatetfram med minstI miljard kronor. Prissättningen skall ses över för att främja ökadaffärsmässighet och därmed bidra till nödvändig förbättring av det ekonomiskaresultatet. Jag anser vidare all en restriktion iform av ett soliditetsmål framöver bör anges för SJ. En hög soliditet böreftersträvas eftersom den ger SJ störremöjligheter att under betryggande ekonomiska fömtsättningar ut-vecklajärnvägsirafiken. Genom fastställande avsoliditetsmål blir det vidare intelängre nödvändigt för regeringen att bestämma en ram för SJ:s upplåning. Förall undvika en ineffektiv arbetsfördelning inom i fråga om finansieringen bör soliditetsmål på siktäven anges för SJ-gruppen som helhet.Med hänsyn till att är inne i ett omfattande om-daningsarbeleunder rekonstruktionsperioden, där kapitalel kan variera kraftigt mellan åren,bör målet anges som en miniminivå 91. Del bör ankomma på SJ att söka anpassaverksamheten lill denna förutsättning. SJ har i sinaffärsplan lill regeringen föreslagit att soliditetsmålet anges till 40%för affärsverket SJ. Målet innebär alt SJ för att klara nödvändigainvesteringsbehov och rekonstruktionsåtgärder tvingas till omfattande rationaliseringar ocheffektiviseringar. Del angivnasoliditelslalet är i jämförelse med vad som gäller för SJ:s konkurrenter påtransportmarknaden högt. Med hänsyn till de krav som statsmakterna tidigare ställt finns dock exempel på högre soliditetstalför andra affärsverk inom verksamhetsområde. Jag anser för egen del all det ännu intefinns underlag för att slutligt ta ställning lill vilket soliditetsmålsom bör anges för SJ i ett längre perspektiv.Frågan sammanhänger bl.a. med i vilken grad samordningsvinster står atthämta inom som förutsätter ett direkt ägar-engagemang. 1 avvaktan på en mer preciserad affärsplan har jag dockinga erinringar mot den föreslagna nivån utan förordaratt den tillsvidare blir gällande som en undre gräns förperioden 19891991. Ennödvändig förutsättning för att SJ skall kunna utveckla sin tågtrafik med tillräcklig lönsamhet är all SJ gesutrymme för att fatta affärsmässiga beslut. Efter beslut om den nya järnvägspolitiken har regering en gett SJ ökade möjligheter att agera under eget ekonomiskt ansvar vad gäller bl.a. finansiering, avyttring av vissa verksamheteroch tågtrafikens uppläggning. Genom beslut den 15december 1988 har regeringen vidare 109 a. att SJ själv kan bestämma om avyttring av fast egendom vars Prop.1988/89:100 värde understiger 20 milj. kr. SJ har dock som tidigare nämntsaktualiserat vissa frågor som ligger inom beslutsområde. a. i samband medfastighetsförvaltning anser jag att regeringens och kontroll börkunna komma till uttryck genomfastställande av det tidigare nämnda soliditetsmålet.SJ kan behöva ställa borgen dels för affärsverkels åtagande, dels för annans åtagande. 1 de fall SJ ställerborgen för eget åtagande motsvaras borgen av ett lån som belastar soliditeten.På motsvarande sätt bör borgen somställs för annans åtagande ges inom ramen för den fastlagda soliditeten. Det betyder att borgen i dessa fall bör avräknassom lån vid beräkningen av soliditetsmålet. Jag har vid min bedömning avsoliditetsmålet beaktat detta. Jag anser således att SJ med denna fömtsättningbör ges möjlighet alt lämna borgensförbindelseutan alt någon särskild beloppsgräns behöver anges. Det bör ankomma på regeringen alt närmare ange hurborgensåtagandena bör regleras. Möjligheterna attöverföra obeskattade koncembidrag från AB Swedcarrier tillSJ kan inte regeringen besluta om. SJ har en tidsbegränsadmöjlighet att få göra kapitallillskotl utan skatteavdrag vid avyttringav verksamheten inom Swedcarrier. har därmed vid sådanasituationer samma miijlighet som om koncernförhållande enligtaktiebolagslagens mening hade förelegat. SJ bedömer att den ekonomiska situationenär ännu mer ansträngd än vad som var känt i samband med riksdagsbeslutet våren1988. Jag anser för egen del det angelägelatt SJ kan få behövligt kapitaltillskott för en finansiell sanering och uppbyggnad av eget kapital för utveckling avjärnvägstrafiken. Jag förordar därför att SJ, på motsvarande sätt somvid avyttring av verksamheter, ges möjlighettill koncernöverföring. Möjligheten bör dock, med hänsyn lill vad somnu är känt, tidsbegränsas till atl gällaunder /90 och avse överföring av erforderigamedel. Jag återkommer till denna fråga senare vid min behandling av anslaget D 9. Ersättning tillstatens järnvägar i samband med utdelning från AB Swedcarrier. Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. godkännavad jag har förordat om mål för statens järn vägar, 2. bemyndiga regeringenall besluta om vilka regler som skall gälla för slalens järnvägarsborgensåtaganden. Bil 8 D 8. Ersättning till statensjärnvägar forutveckling av 1988/89Anslag 230000000 1989/90 Förslag 455 000000 Från anslaget gesersättning lill utveckling och omstmkturering av SJ:s godstrafik. har efter omräkning lill helår beräknatanslaget till 480 milj. kr. 1 beräkningen ingår därviden uppräkning lill 1988/pris-Och lönenivå. Jag anser att det är viktigt att järnvägens godstrafikkan utvecklas långsiktigt av egen bärkraft genom att erbjuda effektivatransporter till konkurrenskraftiga priser. En sådan utvecklingställer, som också betonats i 1988 årstrafikpolitiska beslut, krav på nya transportlösningar som kombineradelastbils- och järnvägstransporter. För all främja denna nödvändigaomstmkturering, så att SJ:s godstrafik snabbare än vad som annars vore möjligt kan vidareutvecklas på ett sätt somtillgodoser kundernas krav, har det särskilda utvecklingsbidraget en viktiguppgift att fylla. annat viktigtsyfte med ersättningen är alt bidra till atl tillförsäkra landets olika delaren tillfredsställande standard i sin transportförsörjning. Detta inbegriperäven andra irafiklösningar än kombitrafik, t. ex. utveckling avsystemtransporter med vagnslastvagnar av olika typer. För att nå effektivitet itransportproduktionen gäller att samhällets påverkanpå transportförsörjningen i första hand skall ske med hjälp av sådana styrmedel som ger utrymme för valfrihetför konsumenterna och en effektiv konkurrens mellan olika trafikutövareoch transportlösningar. Genom de beslutadenya reglerna för SJ ges också jämvägen fömtsättningar att bli konkurrenskraftig. Det särskildautvecklingsbidraget bör därmed avvecklassuccessivt som tidigare förutsatts. Jag har mot denna bakgmnd beräknat medelsbehovet till 455 milj. kr. för /90. Jag vill idel sammanhanget understryka att del är viktigt att bidraget verkligen används på ett sätt som kommer alla inblandadeintressenter till del i form av t. ex. satsning på effektiva trafik- och terminalsystem. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Ersättningtill för utveckling av godstrafik /90 anvisa ett reservationsanslag på . Ersättning till i samband med Prop.1988/89:100 utdelning från ABSwedcarrier Bil.8 1988/89 Anslag 1000 1989/90 Förslag 1000 Från anslaget gesersättning lill motsvarande det belopp som Swedcarrier vid avyttring av vissa verksamheter betalar i skatt på grund avatl inget koncernförhållande enligtaktiebolagens mening finns med SJ. SJ kan därmed under rekonstruktionsperiodent. o. m. få kapitaltillskott för en finansiell sanering och uppbyggnad av eget kapital förutveckling av järnvägstrafiken. SJ har som tidigare redovisats i en skrivelse lillregeringen om faslighets- och finansförvaltning begärträtt att få disponera anslaget även för ändamål som inte har direkt samband medreavinster vid avyttring av verksamheter. Enligt SJ krävs sålunda en utvidgning avanslagettill atl gälla även "skatterabatt" i samband med extra ordinärutdelning av obeskattade vinstmedel från AB Swedcarrier. För den nya järnvägspolitiken och för den nödvändigafinansiella rekonstruktionen av SJ krävs att SJ tillförs utdelning från ABSwedcarrier. Den närmare omfattningen och takten i försäljningar av AB är svåratt precisera. Mot denna bakgrund och med hänvisning till vadjag har anfört om SJ:s rekonstruktion och koncernstralegi tillstyrker jag att den vidgade möjligheten förkoncernöverföringar får gälla under /90. Jag förutsätter vidareatt den i den trafikpolitiska propositionen redovisade inriktningen avrekonstruktionsarbetet ligger fast, innebärandebl. a. alt SJ skall avyttra sådana verksamheter och bolag som inte direkthör samman med SJ:s huvuduppgift. Delta innebär att SJ för ett nödvändigtfinansiellt tillskoll skall ha rätt attunder kommande budgetår få överföra medel som obeskattade koncernbidrag. Detta får ske genom alt SJdisponerar del formella 1000kr.-anslaget även i samband med en extra ordinär utdelning av obeskattadevinstmedel. Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. godkännaall statensjärnvägar tillförs utdelning från AB Swed i enlighet med vad jag har anfört, 2. lill Ersättningtill i samband med utdelning från AB Swedcarrier för budgetåret1989/90 anvisa ett förslagsanslag E.Sjöfart Prop.1988/89:100 har inom transportsektorn lill uppgiftalt svara för väsentligadelar av sjöfartens infrastruktur i form av sjövägar och säkerheten i dessa samt all sjöfart kan bedrivas i svenskafarvatten under säkra och effektiva former. Därtill svarar försäkerheten ombord på svenska fartygoberoende av farvatten. Verksamheten inriktas huvudsakligen på handelssjöfartens intressen, men ävenfritidsbålslrafikens och fiskets intressen skall beaktas. Statsmakternasstyrning av verksamhet sker genom att ekonomiska mål ochservicemål fastställs på grundval av rullande Ireårsplaner. m. kalenderårsredovisning. Kostnader för verksamhetsom inte skall ingå i handelssjöfartens betalningsansvar finansieras genom anslag överstatsbudgeten. Verksamhetens inriktning m. m. Sjöfartsverketanger i sin treårsplan för 1989-1991 mål för samtliga verksamhetsgrenar och denplanerade inriktningen av verksamheten . Målet Kr farleder och utmärkning är att - skapafömtsättningar för säker vägledning av sjöfarten i omgivande farvattensamt säkerställa framkomlighet vid svåra passager och underlätta intagning avfartyg vid nedsatt sikt ochvintersjöfartsförhållanden. Inriktningen avverksamheten går ut på en fortsatt rationalisering av fyrdriften och skapautrymme för nödvändiga anpassningar av farledsulmärkningen med hänsyn tilländrad irafikstruktur och säkerhetsproblem. Målet för lotsningen är att alla hamnar av någon betydelse för handelssjöfarlen skallkunna påräknalolsningsservice, inomramen för lotsningssamarbetet i och erbjuda öppensjölolsningoch genomlolsning av . Den samordning avnäraliggande lolsplatser samt övriga rationaliseringar som skett underen följd av år har följts upp med en genomgripande organisationsförändring. Målet för isbrytningen är atl sjöfart skall kunna bedrivas året runt på alla väsentliga hamnar. Verket bedömer att det går att åstadkomma rationaliseringar med i genomsnitt2% i form av bättre utnyttjande av isbrytarna, en hårdare styrd underhållsplanering och utnyttjandeav arbelsfartygen för isbrytning. Målet för är att efterforskningoch räddning av människor i sjönöd och sjuktransporter frånfartyg skall kunna utföras under alla väderleksförhållanden och 113 8 1988/89. inomde vattenområden som räddningstjänsllagen och internationella Prop.1988/89:100 överenskommelser anger. Den nyaräddningstjänsllagen ger ett tydligare och mer omfattande ansvarför . Den nya lagen innebär att har ansvaret försjöräddningstjänstens planering, ledning och genomförande inbegripetövningsverksamhet och samordning med andra räddningstjänster. Målen för sjömätning och sjökortsproduktion är att få Sveriges sjöterritorium och övriga intresseområdentillfredsställande sjömätta och resultatet redovisat på storskaligadjupkartor. producera tillförlitliga sjökort för att möjliggöra ensäker sjöfart samt somkomplement till sjökorten tillhandahålla nautiska publikationer med godtagbaraktualitet. I syfte all rationaliserakartläggningsverksamhelen har verket påbörjat enökad samverkan med lantmäteriverket. Resultatet av detta bedöms bli ökadkvalitet och i viss utsträckning minskade kostnader. Målet för sjöfartsinspektionen är bl. att tillse att kraven på fartygs säkerhet och skydd mot vattenförorening ar från fartyg uppfylls medbeaktande av internationell standard. Vidare har verket redovisat detaljerade mål för fartygstekniska och fartygsoperativafrågor, sjöolycksutredning saml för fritidsbåtsregistrering. Ekonomiska mål m. m. Som övergripande ekonomiskt mål för angesliksom krav påfull kostnadstäckning, dvs. intäkterna skall täcka samtliga kostnader inklusive avskrivningar och därutöverlämna en av statsmakterna fastställdavkastning. Finansieringen av verksamheten sker främst genom avgifter på handelssjöfarten. Viss del avverkets verksamhet som inte ingår i handelssjöfartens betalningsansvar betalasav staten från ell särskilt anslag. sätter som mål för sittekonomiska resultat för treårsperioden attklara statsmakternas krav på avkastning på verkets fasta statskapital enligtfastställd avkastningsränta. Avkastningsräntan utgör för närvarande11,. Sjöfartsverketsresultat har väsentligt överstigit förräntningskravel.Överskottet före har inlevererats till staten.Som affärsverk har möjlighet att fondera överskottsmedel.Verket framhåller att som affärsverk fordrar att resultatet germöjlighet lill en rimlig konsolidering. Fonderade medel krävs bl. a. som gardering för oförutsedda svängningar i konjunkturenoch för att möjliggöra delfinansiering av investeringarna. Verket förordar somlämplig konjunkturmarginal ett överskott i förhål lande till omsättningen på 1,5 efter kapitalkostnaderoch avkast ningskrav, utjämnat över enkonjunkturcykel. Resulialprognosenför visar på ett sämre utfall än Prop. 1988/89:100motsvarande prognos i föregående treårsplan. Orsaken är bl. a. de avtals- Bil. 8 enliga löneökningarna som det inte bedömts möjligt att fullt ut kunnakompensera för i förestående avgiftshöjningar. Beträffande prissättningen angersjöfartsverket all verket sedan början av1980-lalel haft som mål att höjningar av de allmänna sjöfartsavgiflerna skallhållas inom inflationsramen. Vidare har verket eftersträvat full kostnadstäckningvid prissättning på de produkter och tjänster som tillhandahåller. Verket föreslår att dettaskall gälla som mål även . Verket anser siginte ha ett lämpligt sammanvägt mått för atl redovisa produktivitetsförbättringar.Verket anger i stället som mått på produktiviteten den sänkning av kostnadsnivån ifast pris som löpande rationaliseringsåtgärder åstadkommer, dvs. 26 milj. kr.för kommande treårsperiod. Rationaliseringsplanenförutsätter en oförändrad servicenivå. harvidare i treårsplanen redovisat verkets nya organisation från den 1 februari1988. Bakom organisationen ligger en strävan att slå vakt om och stärka fältverksamheten. De 12 nyasjötrafikområdena som sorterar direkt under huvudkontoret har ett samlat ansvarför den verksamhet som bedrivs i form avlotsning, farleder, utmärkning och sjöräddning. Huvudkontoret har anpassats till dekrav som den nya fältorganisationen ställer. Sjöfartsverketföreslår för treårsperioden en kraftig investeringsökning, vilket skulleinnebära att soliditeten går ner från till . Soliditeten beräknas somandelen eget kapital (verkskapitalet) i förhållande tillbalansomslutningen. Verkelsinvesteringsplan för treårsperioden omfattar ett belopp på 317 milj. kr. Summa 64,5 148,7 103,8 Investeringarna avser till övervägandedel återanskaffningar. Den markantaökningen beror på atl elt nytt sjömätningsfartyg avses anskaffas som ersättare för äldre och orationellafartyg. Verket framhåller dock atl elt genomarbetat beräkningsunderlag krävsinnan verket beslutar om dettaprojekt. Även prov och utrustning för djupmätning med hjälp av flygburenlaser ingår under sjökartläggningsposlen. Treårsplanensinvesteringsprogram om totalt 317 milj. kr. finansierasdels av verkets resultatöverskott , avskrivnings- Prop.1988/89:100 medel saml genom lån i . ' Verket föreslårliksom för innevarande budgetår alt marknadsmässig upplåning kan ske iriksgäldskontoret inom en ram av 70 milj. kr. för /90. Vidare föreslås atlverket till löpande utbetalningar som inte kan bestridas med löpandeinbetalningar under /90 fårdisponera en rörlig kredit hos inom en ram av 40 milj.kr. och får sälta in kassamässigt överskott på räntebärande konto iriksgäldskontoret. Sjöfartsverkethemställer vidare om godkännande av den i planen föreslagna allmännainriktningen och omfattningen av verksamheten 1991saml av föreslagna servicemål och ekonomiska mål för perioden. Sjöfartsverketföreslår även liksom i föregående treårsplan att handelsflottans kultur- ochfritidsråd förs bort från handelssjöfartens betalningsansvar. redovisar i sin treårsplandetaljerade mål för verkets ansvar i frågaom bl. a. sjöfartens infrastruktur och säkerheten i svenska farvatten. Vidare har verket till uppgift att tillse atl krav på fartygs säkerhetoch skydd från vattenföroreningar uppfylls.