prop · GC0347 · 1988-12-31 00:00:00 — Dettainnebär krav på röriighet och anpassning på arbetsmarknaden somföretagen måste se över sina arbetsförhållanden så att rekryteringen underiättasoch hög personalomsättning motverkas. Ävende regionalpolitiska stöden vars syfte är att främja en expansion av sysselsättningeninom vissa regioner där det råder undersysselsättning spelar en viktig roll idetta sammanhang. Regionalpolitiken kan också verksamt bidra till att minskaflaskhalsproblem och överhettningstendenser i ekonomin. Dennuvarande situationen måste utnyttjas för att hjälpa de arbetssökande somtrots den goda efterfrågan ändå har svårigheter att få arbete. De arbetsmarknadspolitiskainsatserna måste utnyttjas för att stimulera ett Ökatarbetskraftsutbud och tillgodose behovet av arbetskraft. Underde har platsförmedlings- och utbildningsinsatserna förstärktssamtidigt som de sysselsättningsskapande åtgärderna har minskats. Statsmakternahar också avsatt särskilda medel för aktiva insatser för sökandegmpper somvarit i behov av särskilt stöd för att kunna få en fast förankring päarbetsmarknaden. Viktenav att snabbt tillsätta de lediga platsema och att tillvarata människorsönskan att arbeta måste nu betonas starkare. För att även uppnåfördelningspolitiska mål vill jag nu ytteriigare markera att arbetslinjengäller. Kontantstöd och åtgärder som beredskapsarbete skall minimeras ochstörre prioritet ges åt aktiva insatser för i första hand flyktingar och andrainvandrare samt arbetshandikappade. De deltidsarbetslösas önskan om ytterligarearbetstid måste också tillvaratas. Föratt göra detta möjligt viU jag föreslå vissa omprioriteringar och förstärkningarinom ramen för de befintliga arbetsmarknadspolitiska resurserna. Denyrkesmässiga och geografiska rörligheten skall underlättas och ytteriigareresurser anslås för insatser för att underlätta för flyktingar och andrainvandrare att etablera sig på den svenska arbetsmarknaden. Dessaåtgärder kan genomföras genom att anslag för sysselsättningsska pande åtgärder minskas och genom omfördelningar inom anslag. Om godkänner de förslag som jag strax kommer att redovisa avser jag att senare föreslå regeringen att 99 milj. kr. skall föras bort frånanslaget för beredskapsarbeten och 75 milj. kr. från anslaget för inskolningsplatser. Jagbedömer att detta är möjligt mot bakgmnd av den goda tillgången på Prop.1988/89:47 lediga arbeten på den reguljära arbetsmarknaden. Sysselsättningsskapande Bilaga 3 åtgärder skall inte behöva tillgripas i en högkonjunktur annat än iundantagsfall. Föratt motverka de ökande rekryteringsproblemen och flaskhalsarna inomtillverkningsindustrin och vården kommer jag föreslå att den s. k. ftaskhalsutbildningenökas. Genom sådan utbildning kan arbetsgivarna internt klara en del avrekryteringen till mer kvalificerade arbetsuppgifter och andra arbetsuppgifterfrigöras som bättre stämmer överens med de arbetslösas kvalifikationer. Svårighetenatt passa ihop sökanden och platser handlar ofta om att sökanden och platsernafinns på olika orter. De människor som trots arbetsförmedlingens insatser intekan finna ett lämpligt arbete på sin hemort men som är beredda att flytta tillarbeten på andra orter skall inte ensamma behöva stå för den merkostnad somflyttningen orsakar dem. Jag kommer därför att föreslå införandet av ettmerkostnadsbidrag som i vissa fall skall kunna utgå till arbetslösa som tararbete på annan ort, dock ej i , och kommuner. Sedanlänge finns en möjlighet för arbetsförmedlingen att ersätta resekostnadernaför personer från som söker arbete i . Mot bakgrund av det ökadeintresset hos danska arbetssökande för att söka arbete i kommer jag attföreslå att sökanderesor skall kunna beviljas även från till . Föratt underlätta för flyktingar att snabbt komma i arbete så snart deras arbets-och uppehållstillstånd är klart kommer jag att föreslå att särskilda ambulerandearbetsförmedlingar organiseras. Dessa skall arbeta i direkt anslutning tillflyktingförläggningarna. Förmedlingen bör i första hand utnyttja de ordinariearbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Extra medel bör dämtöver avsättas för attstödja dessa ansträngningar med att ge flyktingarna arbete. Äveninom arbetsmarknadsinstituten finns betydande erfarenheter av arbete medinvandrare och flyktingar, som bör kunna utnyttjas, så att dessa ges en bättreförankring på arbetsmarknaden. Jag kommer därför att föreslå en förstärkning avresurserna härför. Förriksdagens kännedom vill jag efter samråd med statsrådet . An dersson beröra en fråga som gäUer de asylsökande som vistas i statens invandrarverks förläggningar. De som inte fått sina ansökningar om uppe hålls- och arbetstillstånd avgjorda slutligt tillåts inte ta ett arbete . Denna ordning bör inte ändras. De asylsökandes problem måste lösas på annat sätt. I syfte att motverka de nega tiva eflfekter som en passiv tillvaro har på många asylsökande kommer en arbetsgrupp att få i uppdrag att undersöka hur man kan organisera me ningsfulla verksamheter för dem som väntar på besked i tillståndsfrågan. Huvudmålet för regeringens insatser är emellertid att drastiskt nedbringa väntetiderna. I alltför många fall är handläggningstiderna fortfarande långa. Det omfattande arbete som inletts för att minska väntetiderna förväntas ge resultat . Jag har i de delar som mina förslag berör flyktingar och andra invandrare samrått med statsrådet . Anders- 44 B 1.Arbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader Prop.1988/89:47 Bilaga 3 Påstatsbudgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsmbrik anvisatsett ramanslag på I 900,6 milj. kr. varav 1 724,7 milj. kr. Av medlen får 15,3 milj. kr. användas för en /89 tillfällig förstärkning av förmedlingsservicen för flyktingar. Utländskamedborgares situation på arbetsmarknaden är väsentligt sämre än situationen för svenska medborgare. Enligt arbetskraftsunder sökningarna () uppgick arbetslösheten i medeltal till 4,för utländska medborgare mot 1,för svenska. garehar ett lägre arbetskraftsdeltagande än svenska medborgare, resp.83%. Arbetskraftsdeltagandet för utländska medborgare har sjunkit under hela1980-talet. Föratt förbättra invandrarnas, i synnerhet relativt inflyttades, möjlighetatt finna vägar in på den svenska arbetsmarknaden, föreslår jag attarbetsförmedlingen tillförs ytterligare resurser som skall användas för attförkorta väntetiden mellan beslutet om uppehålls- och arbetstillstånd å enasidan och kommunplacering och arbete å andra sidan. finns ca 3000flyktingar och invandrare på flyktingförläggningarna som väntar på enkommunplacering. För att stödja flyktingar med kommunplacering har sedan fleraår förmedlingsresurserna förstärkts genom särskilda flyktingförmedlare. Dettillskott till arbetsförmedlingen som jag nu föreslår skall användas för enrörlig förmedlingsstyrka som skall arbeta direkt med dem som vistas vid deolika mottagningsförläggningama som en förstärkning av de insatser som statensinvandrarverk och AMS tillsammans redan gör. Dennaförmedlingsstyrka skall bestå av arbetsgmpper om förslagsvis tre personer, en arbetsvägledare,en platsförmedlare och en representant för det regionala näringslivet, som t.ex. kan vara en person från en företagarförening, utvecklingsfonden ellerkommunens näringslivssekretariat. Personerna i gruppen bör ha erfarenhet frånarbete med flyktingar och invandrare. Arbetsgrupperna skall i nära samarbetemed personalen på förläggningarna, de lokala arbetsförmedlingskontoren och detlokala och regionala näringslivet, aktivt arbeta med platsförmedling och därvidanvända platsutbudet i hela landet. Önskvärt är att kommunplacering och arbeteerbjuds . Arbetet skall därför ske i samråd med invandrarverket ochkomplettera de insatser som verket gör för att förmå kommunerna att öka sittflyktingmottagande utöver gällande avtal. Jagbedömer att totalt ca 25 personer bör engageras i detta arbete under andrahälften av /89. Kostnaderna härför utgörande löner m.m. beräknarjag till . Jaghemställer att regeringen föreslår atttill förvaltningskostnader på tilläggs budget I till statsbudgeten för /89 under tionde 45 huvudtiteln anvisa ett ramanslag på . 5 1988/89. B 2.Arbetsmarknadsservice Prop. Påstatsbudgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsmbrik anvisatsett förslagsanslag på 130,1 milj. kr., varav 120,8 milj. kr. Deflyttningsbidrag som finns är, med undantag för starthjälp för s. k. nyckelpersoner,avsedda att täcka faktiska kostnader i form av resor, bohagstransporter m. m.Det finns inget generellt bidrag som ersätter de merkostnader påinflyttningsorten som lätt uppstår vid en flyttning. Ettproblem som jag har pekat på är att den efterfrågade arbetskraftenofta inte finns på samma ort som de lediga arbetena. Det är mot denna bakgrundviktigt att de arbetslösas vilja att flytta för att ta arbete på en annan ortinte hindras av en oro för de ekonomiska konsekvensema av en sådan flyttning.Jag anser därför att det nu är tid att införa ett merkostnadsbidrag som skallge viss ersättning för de merkostnader som kan väntas uppstå vid etableringenpå den nya orten. Jagföreslår att bidraget skall vara . och kunna utgå till en arbetslös somhar anvisats arbete på annan ort genom arbetsförmedlingen. Först skallemellertid förmedlingen ha försökt att lösa den arbetssökandes sysselsättningssituationpå hemorten. Om förmedlingen inte har lyckats med detta under ca två månaderskall merkostnadsbidrag få utgå vid en anvisning till arbete på annan ort.Bidrag bör inte få lämnas vid flyttning till arbeten i , Malmöoch kommuner. Ej heller bör bidrag få lämnas vid tillträde av denförsta anställningen efter avslutad utbildning om inte utbildningen är enfullföljd arbetsmarknadsutbildning. I likhet med vad som gäller förbohagstransporter bör som villkor för merkostnadsbidraget gälla att den nyaanställningen beräknas vara . Bidraget bör utbetalas medhälften vid flyttningen och resten efter tre månaders anställning. Jagbedömer att ca 10000 bidrag kan komma att beviljas under andra hälften avinnevarande budgetår. Kostnaderna härför beräknar jag till 50 milj.kr. Flyttningsbidragenligt förordningen (1987:407) om flyttningsbidrag m. m. kan bl. a. lämnas iform av s. k. sökanderesa för den som söker arbete på annan ort. Mellan Sverigeoch får ersättning för sådana resor utgå. Inflyttningslandet står förkostnaderna. AMShar i skrivelse , mot bakgmnd av det intresse som finns hos danska arbetssökande att arbeta i , föreslagit att på försök under /89 sökanderesor skall få beviljas dansk arbetskraft som söker arbete i på samma villkor som gäller för arbetssökande från . AMS har dessutom föreslagit att ersättning för bohagstransport skall få lämnas, vilket inte gäller vid flyttningar från 46 Enligt AMSmotiverar den rekrytering som sker av arbetskraft Prop. 1988/89:47 frånDanmark en vidareutveckling av förmedlingssamarbetet mellan län- Bilaga 3derna för att få resultat av rekryteringsinsatsema och förbättra tryggheten ochmöjligheten till flyttningar av arbetsmarknadsskäl. Jagdelar AMS uppfattning att förmedling av arbetskraft mellan nordiska länder börske under trygga former genom ökad förmedlingsmedverkan. Erfarenheterna avförmedlingssamarbetet i detta avseende mellan och visar ocksåatt arbetsmarknadsmotiverade flyttningar som sker med hjälp avarbetsförmedlingen ger bättre resultat i form av bl. a. varaktigareanställningar och tryggare ekonomiska förhållanden. Ett verksamt medel för attkanalisera arbetskraften genom arbetsförmedlingen är möjligheten att lämnabidrag till arbetssökandet i form av bl. a. sökanderesa. Motdenna bakgmnd tillstyrker jag AMS förslag att under innevarande budgetårpersoner från som söker arbete i skall kunna få flyttningsbidragi form av sökanderesa och traktamente enligt samma regler som gäller förarbetssökande från . Däremot kan jag inte tillstyrka förslaget attersättning för bohagstransport skall kunna lämnas. Samråd i denna fråga harskett med i . Jag beräknar att verksamheten kan kommaatt omfatta ca 1 500 arbetssökande under andra hälften av innevarande budgetår.Kostnaden härför uppskattar jag tiU 3750000kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. godkännaförslaget om merkostnadsbidrag, 2. godkänna förslaget om sökanderesor från till , 3. till Arbetsmarknadsservice på tilläggsbudget I till statsbudgeten /89 under tionde huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag på . Påstatsbudgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsmbrik anvisatsett reservationsanslag på 2 660,4 milj. kr. varav 219 milj. kr. avser bidragenligt förordning (1984:518) om bidrag tiU utbildning i företag. Medlen förutbildning i företag har beräknats för 26000 deltagare. Somjag tidigare redovisat råder det en stark efterfrågan på utbildad arbetskraftinom främst tiUverkningsindustrin som riskerar att leda till inflationsdrivandeflaskhalsar i produktionen. Även inom vårdsektorn råder det stor efterfrågan påarbetskraft inom flera yrkesgmpper. Enligtmin mening finns det en god möjlighet att på förhållandevis tillgodosedelar av den efterfrågade kompetensen genom att öka omfattningen av den s. k.flaskhalsutbildningen inom ramen för utbildning i företag. Fömtomatt utbildningen leder till en ökad kompetens inom företagen 47 uppstårockså en företagsintern rörlighet som leder till vakanser som kan Prop.1988/89:47 vara lättare att fylla. De motprestationer i form av anställningarsom Bilaga 3 företagen förväntas göra får därmed gynnsamma eflfekter för dearbetslösa. Detta har särskilt gällt utbildning inom offentlig verksamhet därmotprestation är ett krav för att bidrag skall utgå. I nuvarandekonjunkturläge bör dessutom större krav på motprestation i form av anställningav arbetslösa ställas på de industriföretag som erhåller bidrag. I detta sammanhangmåste möjligheten för flyktingar och andra invandrare att komma in iarbetslivet särskilt uppmärksammas. Motdenna bakgmnd föreslår jag att ytterligare 77 milj. kr. anvisas för bidrag tillutbildning i företag. Detta innebär att ytterligare ca 9000 personer kan medgesutbildning i företag under innevarande budgetår. Den nu föreslagna ökningenskall inriktas på de områden som har den mest framträdande bristen påarbetskraft, dvs. tiUverkningsindustrin och vårdområdet. 1 fråga om bidrag tillvårdområdet bör gälla att den erforderliga motprestationen skall kunnafullgöras genom att arbetsgivaren omvandlar deltidstjänster tillheltidstjänster. Jag föreslår vidare att bidrag samma sätt som gäller i dagför tekobranschen får lämnas till arbetsgivare inom nämnda områden somtillhandahåller utbildning åt nyanställda som anvisats av förmedlingen. Någotkrav på motprestation bör då inte gälla. Kostnadernaför denna ökning av bidrag till utbildning i företag beräknar jag således till77 milj. kr. Dessutom tillkommer 38 milj. kr. för bidrag tiU lönekostnader.Detta senare bidrag finansieras över anslaget B 4. Kontant arbetsmarknadsstödoch utbildningsbidrag som jag strax återkommer tiU. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. godkännaförslagen till ändrade regler för utbildning i företag, 2. tillArbetsmarknadsutbildning på tilläggsbudget I till statsbud geten för /89 under tionde huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag på . Kontant arbetsmarknadsstöd och utbildningsbidrag Påstatsbudgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsmbrik anvisatsett förslagsanslag på 4051,5 milj.kr. varav 3477,5 milj.kr. avser utbildningsbidragvid arbetsmarknadsutbildning och yrkesinriktad rehabilitering. Jaghar under anslaget B 3. Arbetsmarknadsutbildning redovisat kostnaderna för bidrag till lönekostnader i samband med utbildning i företag. Jag kommer strax att under anslaget C 4. ring föreslå åtgärder förflyktingar och invandrare inom arbetsmarknads- Prop. 1988/89:47 institutensram. Kostnaderna för de utbildningsbidrag som utgår i sam- Bilaga 3 banddärmed uppgår till 3,5 milj. kr. Den sammanlagda kostnaden uppgår således tiU41,5 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Kontant arbetsmarknadsstöd och utbildningsbidrag på till-läggsbudget I tiUstatsbudgeten för /89 under tionde huvudtiteln anvisa ettförslagsanslag på . Påstatsbudgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsmbrik anvisatsett reservationsanslag på 2432,5 milj. kr. varav 22 milj. kr. till insatser förflyktingar och invandrare. Av sistnämnda medel bekostas en försöksverksamhetför att underlätta inträdet för flyktingar och invandrare på arbetsmarknadenoch förkorta sökandetiden. Underanslaget B I. förvaltningskostnader har jag föreslagit enrörlig förmedlingsstyrka som skall arbeta med flyktingar och andrå invandraremed uppehålls- och arbetstillstånd vilka vistas på förläggningar i väntan på kommunplaceriiigoch arbete. Syftet med dessa ambulerande arbetsgmpper är att underlätta ochdärmed påskynda flyktingarnas inträde på den reguljära arbetsmarknaden. Detär min uppfattning att detta arbete kommer att kräva ett stort mått avokonventionella grepp och åtgärder för att påverka attityder och viljan attanställa flyktingar. Denna förmedlingsstyrka bör därför disponera medel somkan utnyttjas för åtgärder som inte ryms inom de ordinarie regelsystemen.Naturligtvis skall dessa medel kunna användas också för ordinarie åtgärder iden mån andra medel för sådana åtgärder inte förslår. Arbetet med dessainsatser skall ske i nära samverkan med berörda myndigheter ochorganisationer. Jag beräknar behovet av medel som bör stå till denna särskildaförmedlingsstyrkas förfogande till 30 milj. kr. Dessa medel bör finansierasgenom en omfördelning inom detta anslag av motsvarande belopp från de medelsom redan har anvisats för beredskapsarbeten. AMShar i skrivelse begärt ätt få utnyttja viss del av anvisade medel för beredskapsarbete mer flexibelt. Mot bakgmnd av de goda erfarenheterna av flexibelt utnyttjande av arbetsmarknadspolitiska medel i bl. a. östra föreslår jag att av redan anvisade medel för beredskapsarbete högst 50 milj. kr. får utnyttjas enligt de regler som bl. a. gäller i östra . Bilaga3 Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. godkänna att . av medlen för beredskapsarbeten fårutnyttjas för insatser för flyktingar och invandrare i enlighet med vad jag nuhar anfört, 2. godkänna vad jag i övrigt har anfört om utnyttjande av medlen förberedskapsarbeten. Påstatsbudgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsmbrik anvisatsett reservationsanslag på 607,1 milj. kr. Anslaget avser i huvudsak kostnaderför arbetsmarknadsinstitutens () verksamhet. Verksamhetenvid är i hög grad inriktad på att hjälpa enskilda sökande att göra ett brayrkesval och att få och behålla ett lämpligt arbete. Den rådande starkaefterfrågan på arbetskraft bör kunna ge möjlighet för många, som på gmnd av arbetshandikappeller av andra orsaker behöver särskild vägledning, att hitta passande arbeten.Det gäller t. ex. alltför många invandrare och flyktingar. Särskilt för utomnordiskamedborgare gäller att de inte sällan behöver få bättre kunskaper om den svenskaarbetsmarknaden och särskilt stöd i valet av arbete. Inom finns betydandeerfarenheter av arbete med invandrare och flyktingar, som bör kunna utnyttjas,så att dessa nu kan ges en bättre förankring på arbetsmarknaden. har ocksåsärskild sakkunskap när det gäller att stödja människor i enomställningssituation. Motbakgmnd av vad jag har anfört förordar jag att förstärksunder andra hälften av innevarande budgetår med 50 tjänster för arbete med denangivna inriktningen. Genomförstärkningen bör ytterligare uppemot 1 000 sökande kunna skrivas in vid Ami.Jag räknar därvid med att inskrivningstiden genomsnittligt kommer att varanågot kortare än vad som gäller för hela gmppen inskrivna. Kostnaderna förutbildningsbidrag till de inskrivna har beaktats i medelsberäkningen underanslaget B 4. Kontant arbetsmarknadsstöd och utbildningsbidrag. Anslagetbör för innevarande budgetår räknas upp med 5,5 milj. kr. för löner m. m. Vidmedelsberäkningen har jag också tagit hänsyn tiU att kostnader kan tillkommaför resor, anordnande av studiebesök och liknande. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Yrkesinriktad rehabilitering på tilläggsbudget 1 till statsbudgeten /89 under tionde huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag på . Utdragur protokoU vid regeringssammanträde Lönnqvist Prop.1988/89: 47 Bilaga 4 Anmälan till proposition om vissa ekonomiskpolitiskaåtgärder, m. m. 1 Åtgärder för att öka tillgången på byggresurser för nyproduktionav bostäder Mittförslag: För att öka tillgängen pä byggresurser för nyproduktion av bostäderdämpas tills vidare verksamheten med ombyggnader av bostadshus. a.halveras det direkta räntestödet för sådan ombyggnad som genomförs med stöd avstadiga bostadslån. Denya räntebidragsvillkoren tillämpas i ärenden i vilka preliminärt beslut ombostadslån lämnas efter . Hittillsvarande regler tillämpasdock dels för bostadslån till bostadsanpassning, dels i fråga om bostadshus somi huvudsak var evakuerade samt - efter medgivande avregeringen - i vissa pågående projekt. Ramenhöjs för tilläggslän tiU ombyggnad av hyreshus som är är. Skälenför mitt förslag: Mot bakgrund av den utveckling som dä hade skett istorstadsområdena, vidtog regeringen en rad åtgärder för atthälla tillbaka efterfrågan pä byggsektorns tjänster, bereda resurser förnybyggandet av bostäder och pä sikt dämpa prisutvecklingen inom byggandet I dessa ätgärder ingick enmer aktiv användning av förordningen (1986: 777) om byggnadstiUständ ,varigenom bl. a. påbörjandet av andra byggen än bostäder begränsades i storstadsomrädena.Efter bemyndigande av (prop. 1986/87: 48, BoU 7, rskr. 93) beslutaderegeringen vidare att inom samma områden begränsa längivningen till ombyggnadav bostäder och införa temporära produktionsbidrag för sädana bostäder som påbörjasföre utgången av är 1988. tillkalladeregeringen tvä delegationer - en för vardera Prop. 1988/89: 47 Stockholms-och Göteborgsområdena - med uppgift bl. a. att samordna Bilaga 4 statens ochkommunemas åtgärder för att öka nybyggandet av bostäder i dessa områden. Bostadsbyggandethar nu ökat betydligt. Prisutvecklingen är dock fortfarande besvärande. Efterfrågani den svenska ekonomin är fortsatt hög. Högkonjunkturen i byggandet omfattar nuhela landet Överefterfrågan och knapphet pä resurser visar sig i byggandetsalla led, frän tiUgängen pä byggklar mark och byggmaterial till resurserna förprojektering och byggande, inklusive tiUgängen på byggarbetskraft. Detta utgörett allvarligt hot mot möjlighetema att upprätthålla en hög nyproduktion avbostäder. Somchefen för har redovisat tidigare denna dag är det därför päkallatatt genomföra ytterligare ätgärder för att minska överhettningen.Dessa åtgärder måste ocksä få genomslag i landet i dess helhet. Chefenför har tidigare denna dag anfört att hon för sindel funnit att det mot denna bakgmnd är motiverat att ytterligare begränsa päböijandetav oprioriterade byggnadsprojekt. Hon kommer därför senare i annat sammanhangatt återkomma till regeringen med förslag om att de nuvarande byggbegränsningamai Stockholms- och Göteborgsområdena förlängs till att omfatta även är 1990 ochatt det oprioriterade byggandet i landet i övrigt minskas i förhällandetill 1988 ärs nivå. Föregen del avser jag att senare i annat sammianhang föreslä regeringen att debåda nämnda delegationerna fär ökade möjbgheter att påverka byggandets inrikminginom sina regioner. De bör sålunda bl. a. fä ett ökat inflytande i samband med byggnadstillståndsgivningen.De bör vidare ges möjligheter dels att påverka den inomregionala fördelningenav bostäder och arbetsplatser, dels att koppla olika former av villkor till derekommendationer om byggnadstillstånd som delegationen ger tilllänsarbetsnämnderna. Jag har i denna fråga samrätt med chefen förarbetsmarknadsdepartementet. Somett led i ansträngningaina att minska övercftcrfrägan inom byggsektorn ochfrigöra resurser för nyproduktion av bostäder krävs ocksä att takten iombyggandet av bostäder dämpas ytterligare. Jag kommer därför att föresläregeringen att besluta om rambegränsningar för den statliga längivningen tillombyggnad av bostäder inom hela landet under är 1989.