prop · GC03102 · 1988-12-31 00:00:00 — 5 Förslag till prisreglering på fisk för budgetåret Pp. 1988/89:102 1989/90 ' Som underlag för sina bedömningar och förslag har parternahaft följande material: uppgifterom det biologiska fångstutrymmet samt marknads- och avsättningsförhållanden inkomstförhållandeninom det svenska fisket prisutvecklingenför produktionsmedel inom de viktigaste fiskeinriktningarna löneavtalenpå arbetsmarknaden för de stora löntagarkollektiven om det biologiskafångstutrymmet samt marknads- och avsättningsförhållanden redovisas i avsnitt 3 och iavsnitt 4 redogörs för inkomstförhållanden inom det svenska fisket. Prisutvecklingen för produktionsmedel inom de viktigastefiskeinriktningarna visar enligt jordbruksnämndens beräkningar en ökning med7,. En sammanställning av vissa löneavtal för inomolika avtalsområden redovisas i tabell 5.1. Det bör observeras attlönehöjningarna gäller från olika tidpunkter för olika avtalsområden. Tabell 5.1 Lönehöjningar inom olika avtalsområden år1988, procent VF-Metall 5,' Handels 11,' 2,5-3, VF-SIF 4,' ' Inkl. förtjänstutvecklingsgaranti. Enligt förhandlingsuppdraget (se avsnitt 1) skall / 90 avräknas från normpriserna och/eller andra stödformer dekostnader för trygghetsförsäkringen under budgetåren 1986/87 och 1987/88 som ejtidigare avräknats. Vidare skall 1988/kostnader beaktas om de är kända. Kostnaderna uppgår för /89 till 8,370 milj.kr. Ökningen /kostnadsnivå (7,815 milj. har beaktats iförslaget riU uppräkning av normpriser och prisgränser för torsk (se avsnitt5.3 och 5.4). En beräkning av skillnaden mellan vad försäkringen varjeår kostat och vad som varit avräknat visar för hela den tid från det försäkringen infördes (1983/84) t. o. m. /89 att sammanlagt 2,5 milj. kr. återstår att avräkna under /90. Beloppet utgör ett engångs belopp vilket innebär att vad som avräknas under /90 bör återföras under /91. Avräkning av detta engångsbelopp föreslås i enlighet med förhandlingsdirektiven ske från rambeloppet för [2 överskottshantering (se avsnitt 5.7. 1988/89: 102 Normkvantitelanger för vilken kvantitet pristillägg utgår men medför i ° ochför sig inte någon begränsning i fisket. Förhittillsvarande budgetår har en normkvantitet fastställts endast för sill/strömming.Den uppgår under innevarande budgetår till men får ökas till högst70000 ton, beroende på i vilken utsträckning stödet till export avsill/strömming till statshandelsländer och/eller stödet till foderfiskutnyttjas (se avsnitt 5.9 och 5.10). /90 föreslås att normkvantiteten för sill/strömming sänks till55000 ton. bör dock liksom under innevarande budgetår fåbemyndigande att höja normkvantiteten till högst och minskarambeloppet för export av sill/strömming till statshandelsländer och/ellerrambeloppet för stöd till foderfisk. Härvid bör gälla att en ökning avnormkvantiteten med skall motsvaras av en sänkning av något av denämnda rambeloppen med . Sådan eventuell ökning avnormkvantiteten bör dock ej få ske i efterhand för period för vilkenpristillägg fastställts. Förslagtill förändring av normpriserna har vid tidigare överläggningar grundats pådels kostnadsökningen inom fisket, dels inkomstökningen för jämförbara gruppersamt förändringar i sociala avgifter. Vid sammanvägning har inkomstdelen ochkostnadsdelen satts till vardera . Även ett produktivitetskrav har ställts.Vidare har införandet av den kollektiva trygghetsförsäkringen inom yrkesfisketsamt premiehöjningar för denna t.o.m. /88 avräknats frånnormpriserna på så sätt att kostnaderna för pristilläggen beräknats bli likamycket lägre som kostnaden för försäkringen. Ensammanvägning av kostnadsutvecklingen för perioden december 1988och inkomstutvecklingen för jämförbara grupper enligt löneavtalen ,inkl. förändringar i sociala avgifter, samt ett beaktande avproduktivitetskravet och kostnadsutvecklingen för trygghetsförsäkringen tillden för /89 definitiva nivån (8,370 milj. ger ensammantagen förändring om . Normpriserna föreslås därför för budgetåret1989/90 bli uppräknade med 6,jämfört med innevarande budgetår. Förslagtill normpriser för /90 framgår av tabell 5.2. Tabell5.2 Förslag till normpriser fdr /90 och jämförelse med inneva- Prop. rande budgetår, kr./kg Normprisgrupp 1988/89 1989/90 Sill/strömming, stor 3,17 3,38 Sill/strömming, liten 2,46 2,62 Övriggrupp I' 6,97 7,42 Övriggrupp III" 17.25 18,37 Övriggrupp IW 3,49 3,72 ' Gråsej, vitling, sandskädda och pigghaj. - Kolja, rödspätta,havskatt och lyrtorsk. ' Kummel, rödtunga och bergtunga. * Lubb, skrubba ochhorngädda. 5.4 Prisgränser för torsk För torsk fastställs en nedre och en övre prisgräns. Vidjämförelsepriser (genomsnittliga på visst sätt definierade avräkningsprisertill fiskare) över den övre prisgränsen vidtas prisdämpande åtgärder. Vidjämförelsepriser under den nedre prisgränsen utgår pristiUägg på samma sätt somnär jämförelsepriserna för normprissatta fiskslag ligger lägre än normpriserna(se avsnitt 5.5). Vad gäller prisgränserna för torsk föreslås att dessa höjsnågot mer än normpriserna för normprissatta fiskslag. Detta med motiveringenatt den minskade tillgången på torsk inneburit sämre fångster i förhållandetill de insatta fångstansträngningar som redovisas i undersökningar. Förslag till prisgränser under /90 framgårav tabell 5.3. Tabell 5.3 Förslag till prisgränser för torsk /90 och jämförelse med innevarande budgetår, kr./kg 1989/90, förslag Röriiga pristillägg kan utgå för normprissatta fiskslagsamt för torsk om jämförelsepriset understiger normpriset resp. nedreprisgränsen. Under innevarande budgetår utgår pristillägg försill/strömming , för övriga normprissatta fiskslag och förtorsk av skillnaden mellan normpris resp. nedre prisgräns ochjämförelsepris. För /90 föreslås att pristillägg får utgåmed oförändrade procenttal. 5.6Fasta pristillägg ProP- 1988/89:102 Fastapristillägg utgår under innevarande budgetår för makrill, räka, storbackelångaoch de viktigaste slagen av sötvattensfisk. För annan lake, som ingår i gruppen"sötvattensfisk 11", utgår pristillägg endast under regleringsperioderna11 och 12 samt I och 2 (ungefär ). /90 föreslås att pristillägget för övrig makrill, som för iiinevarandeår sänktes, åter höjs något medan pristilläggen i övrigt får vara oförändrade.Pristillägg för annan lake bör endast få utgå somunder innevarande budgetår. Förslagtill pristillägg för /90 framgår av tabell 5.4. Tabell5.4 Förslag till fasta pristillägg för /90 samt jämförelse medinnevarande budgetår, kr./kg 1988/89 1989/90 Garnmakrill' Övrig makrilF 1.95 1,55' 1,55' 'Makrill fångad med garn, krok eller småvad inomskärs. Makrill fångad med trål eller snörpvad utomskärs. 'Gädda, gös, sik samt rensad och flådd lake. "Abborre, annan lake och siklöja. ' Annan lake endastperioden november februari. Förnormprissatta fiskslag och torsk samt för makrill och kokräka fastställerregleringsföreningen Svensk Fisk lägstapriseroch överskottspriser. Den fisk ochkokräka som inte kan säljas till minst lägstapris övertas av föreningen tillöverskottspris. Nivån på överskottspriserna beror på de medel som Svensk Fiskdisponerar för detta ändamål, dvs. dels intäkter från försäljning av mottagnaöverskott, dels anslagna medel. För innevarande budgetår har anslagits högst 12milj. /90 föreslås att tidigare ej avräknade kostnader för trygghetsförsäkringent.o.m. /89 (se avsnitt 5.1) avräknas från beloppet föröverskottshantering. Förslaget innebär att beloppet sänks med 2,5 milj. kr. ochatt högst 9,5 milj. kr. anslås för överskottshanteringen. bördock liksom bemyndigas medge att ta i anspråk ytteriigaremedel. Nämnden bör dock härvid iaktta mycket stor restriktivitet. Sådantmedgivande bör endast kunna ges i undantagsfall i oförutsedda situationer ochefter särskild prövning. Vadgäller nivån på överskottspriserna finns ett samband med lägsta-priserna. /90 föreslås i likhet med vad som gäller under Prop.1988/89: 102 innevarande budgetår att överskottspriset för samtliga lägstaprissatta Bilaga fiskslag och kokräka får uppgå till högst av lägstapriset. Jordbruksnämndenbör vidare ha rätt att, när nämnden så anser påkallat, meddela Svensk Fiskytterligare föreskrifter vad gäller överskottshanteringen. Underinnevarande budgetår utgår regionala pristillägg på syd- och ostkusten. Dessamotiveras med att fisket på syd- och ostkusten visar en svagare utveckling änpå samt att tillgängligt material pekar på lägre inkomster för syd-och ostkustens fiskare än för fiskare på . Stödetutgår som fasta pristillägg (regionala pristillägg) för sill/strömming. Stödutgår endast inom ramen för gällande normkvantitet och för avsättning tillhuman konsumtion. /90 föreslås att stödet höjs med /kg på sydkusten och påsödra ostkusten samt med /kg på . Stödet föreslås såledesutgå enligt följande: tillfiskare bosatta på sydkusten med /kg för sill/strömming levererad ochsåld till förstahandsmottagare på syd- och ostkusten, tillfiskare bosatta på (och söderut) med /kgför sill/strömming levererad och såld till förstahandsmottagare på ostkustensamt med /kg för sill/strömming levererad och såld till förstahandsmottagarepå sydkusten, tillfiskare bosatta på (län och norrut) med /kg för siU/strömminglevererad och såld till förstahandsmottagare på , med /kgför sill/strömming levererad och såld till förstahandsmottagare på södraostkusten samt med /kg för sill/strömming levererad och såld till förstahandsmottagarepå sydkusten. 5.9Export av sill/strömming till statshandelsländer Underinnevarande budgetår utgår pristillägg för export av sill/strömming till statshandelsstater.Pristillägg får lämnas med högst /kg och med sammanlagt högst 10 milj.kr, varav högst 3 milj. kr. får avse sill från , Skagerrak ochNordsjön. I den utsträckning stödet inte utnyttjas får normkvantiteten försill/strömming ökas. Exporttill statshandelsländer har under innevarande budgetår kommit till stånd istörre skala än tidigare med leveranser ute lill havs (i ) till ryskamoderfartyg. har liksom under föregående budgetår sill levereratssorterad och mestadels isad i lådor till mottagande fartyg i svenska hamnar.Rambeloppet 10 milj. kr. under innevarande budgetår beräknas för närvarandekomma att förbrukas. Stödetföreslås få utgå även under /90. Rambeloppet bör ökas till högst11 milj. kr. varav högst (3,3 milj. bör få avse sill från , Skagerrakoch . Pristillägget bör få utgå med oförändrathögst /kg. Närmare regler bör få fastställas av jordbruks- Prop.1988/89: 102 nämnden. Jordbruksnämndenbör även få besluta om att överföra anslagna medel för stöd till statshandelsexporttill stöd till foderfisk samt att minska rambeloppet mot att i ställetnormkvantiteten ökas (se avsnitt 5.10 resp. 5.2). Denföreslagna utbytbarheten mellan stöd till konsumtionssill inom normprissystemet,statshandelsexport och foderfisk syftar till att möjliggöra en smidiganpassning av stödet i syfte att på bästa sätt utnyttja deavsättningsmöjligheter som kan komma att stå till buds. Underinnevarande budgetår utgår pristillägg för foderfisk. Pristillägg får lämnasmed högst /kg och med sammanlagt högst 12 milj. kr. Inom rambeloppetutgår även regionalt pristillägg för foderfisk på ochpristillägg för foderfisk från insjöar. Stödetsyftar till att göra det ekonomiskt möjligt att låta en större del av fångsternagå till foder och på så sätt underlätta avsättningen av sill/ strömming. /90 föreslås att pristillägg för foderfisk får lämnas till ettoförändrat sammanlagt belopp av högst 12 milj. kr. Pristillägg bör förfoderfisk som fångats i saltvatten få utgå med högst /kg. Vidarebör liksom under innevarande budgetår inom rambeloppet 12 milj. kr. dels ettregionalt tillägg få lämnas till fiskare bosatta på , delspristillägg få utgå till foderfisk som fångats i insjöar. Storleken på dessapristillägg bör få fastställas av jordbruksnämnden. Närmareregler beträffande foderstödets omfattning och utformning bör få fastställas avjordbruksnämnden. Jordbruksnämndenbör vidare få besluta om att överföra anslagna medel för stöd till foderfisk tillstöd till statshandelsexport samt att minska rambeloppet mot att i ställetnormkvantiteten ökas (se avsnitt 5.9 resp. 5.2). Fisketskollektiva trygghetsförsäkring finansieras med medel ur prisregleringskassan.Vid införandet av försäkringen samt vid premiehöjningar t.o.m. budgetåret1987/88 har kostnaderna härför avräknats från normpriserna på så sätt attkostnaderna för pristilläggen beräknas bli lika mycket lägre som kostnaden förförsäkringen. Premienför den kollektiva trygghetsförsäkringen fastställdes ursprungligen förbudgetår, men fastställs för kalenderår. Premien uppgår för år1989 till 8,34 milj. kr. Kostnaden för /90 beräknas till ca 8,4milj. Kostnaden kan dock komma att bli högre då premien för ännu ejfastställts. Somframgår av avsnitt 5.3 har i och med årets förslag kostnaderna för försäkringenavräknats från normpriserna till den för /89 Prop. 1988/89:102 definitiva nivån 8,370 milj. kr. Vidarehar, som framgår av avsnitt 5.7, tidigare ej avräknade kostnader (2,5 milj.kr.) avräknats från beloppet för överskottshantering. 6 Regleringsekonomin 1988/89 och 1989/90 6.1Intäkter och kostnader 1988/89 Behållningenhos uppgick per den till 60,8 milj. kr., en minskningmed 29,0 milj. kr. Motsvarande belopp förjordbruksnämndens prisregleringskassa var 86,9 milj. kr., en ökning med 9,0milj. Regleringsekonominstotala intäkter under innevarande budgetår beräknas nu till ca 100 milj. kr.Prisregleringsavgift, som tas ut på såväl svensk-fångad som importerad fisk medhögst av förstahands- resp. importvärdet eller motsvarande belopp i öre perkg, beräknas tillföra kassan ca 85 milj. kr., varav från svenskafiskares fångster. Exportavgift på viss sötvattensfisk och ål väntas ge ca 1,5milj. Ränteintäkterna på de medel som är innestående hos resp.i prisregleringskassan beräknas uppgå till sammanlagt ca 14 milj. kr. Sammanlagtfinns således ca 250 milj. kr. till prisregleringens förfogande underinnevarande budgetår. Desammanlagda kostnaderna för prisregleringen under innevarande budgetårberäknades ursprungligen av nämnden till ca 117 milj. kr., varav ca 30 milj.kr. för rörliga pristillägg. Kostnaden kan nu beräknas till ca 120 milj. kr.varav ca 40 milj. kr. för rörliga pristillägg. Anledningen till att kostnadernaför rörliga pristillägg nu väntas bli högre är att sillpriserna blivit lägre änvad som ursprungligen antogs. 1 gengäld antas nu överskottskostnaderna blilägre än vad som ursprungligen antogs. Enligtdessa beräkningar kommer tillgångarna i jordbruksnämndens prisregleringskassaoch hos sammanlagt att uppgå till knappt 130 milj. kr. vid utgångenav innevarande budgetår. Behållningen i prisregleringskassan beräknas till ca102 milj. kr. och hos till ca 26 milj. kr. 1tabell 6.1 jämförs de kostnader för prisregleringen på fisk som bedömts bliföljden av träffade överenskommelser, och som redovisats i reglerings-skrivelsernaför resp. år, och de i efterhand konstaterade utfallen. En utförligsammanställning av regleringsekonomins intäkter och kostnader redovisas ibilaga 1 (tabell 6). Tabell6.1 Beräknade och faktiska kostnader för prisregleringen på fiskbudgetåren Prop. 1988/89: 102 1981/82-1988/89, milj. kr. 6.2Intäkter och kostnader 1989/90 6.2.1 Intäkteroch disponibelt belopp Tillgångarnai jordbruksnämndens prisregleringskassa och hos kan enligt avsnitt6.1 beräknas komma att uppgå till knappt 130 milj. kr. per den Ijuli 1989.Intäkterna under /90 inkl. ränteintäkter kan uppskattas till ca98 milj. kr. Sammanlagt står således i princip i storleksordningen 225 milj.kr. till prisregleringens förfogande under /90. 6.2.2 Kostnaderför den löpande regleringen Motbakgrund av gjorda marknadsbedömningar samt föreslagna normpriser och nedreprisgränser för torsk har kostnaderna för pristilläggen för normprissattafiskslag samt torsk uppskattats till ca 51,5 milj. kr. Kostnaderna för fastapristillägg på makrill, räka, storbackelånga och sötvattensfisk har beräknatstill ca 6 milj. kr. Förregionala pristillägg på syd- och ostkusten har beräknats ca 5,5 milj. kr.Stödet till export av sill/strömming till statshandelsländer samt stödet till foderfiskär högst 11 resp. högst 12 milj. kr. För täckande av Svensk Fisks kostnader föröverskottshanteringen har beräknats högst 9,5 milj. kr. Kostnadernaför den kollektiva trygghetsförsäkringen för yrkesfiskare uppskattas till ca8,4 milj. kr. Kostnaderna för trygghetsförsäkringen kan dock komma att blihögre då premien för ännu ej fastställts. Densammanlagda kostnaden för prisregleringen i form av pristillägg, överskottshanteringoch trygghetsförsäkring beräknas komma att uppgå till knappt 105 milj. kr. Jordbruksnämndenskostnader för uppbörd och kontroll av prisreglerings-och exportavgifterberäknas av nämnden till ca 1,2 milj. kr. 6.2.4 SvenskFisks kostnader Prop. 1988/89: 102 SvenskFisks kostnader för administration och kontroll samt informa- ° tions-och upplysningsverksamhet har av föreningen ca 11,2 milj. kr.,varav för informations- och upplysningsverksamhet ca 4,2 milj. kr. 6.2.5 Kostnaderför utsättning av fisk Somframgår av avsnitt 1 bör jordbruksnämnden avge förslag till disposition avmedel ur prisregleringskassan för att bestrida kostnader för utsättning avfisk. Därvid skall även beräknas en särskild medelsram för fortsatt försöksverksamhetmed s. k. fördröjd utsättning av lax. De båda beloppen bör bestämmas eftersamråd med . Jordbruksnämndenföreslår i samförstånd med delegationerna att 5,15 milj. kr. utgår urprisregleringskassan för att bestrida kostnader för utsättning av fisk /90. Beloppetbör i enlighet med förslag från fiskets förhandlingsdelegation, mot vilket fiskeristyrelseninte har något att erinra, användas enligt följande (milj. ,Rödspätta och torsk 0,15 ,Al och laxartad fisk 3,50 Försök med utsättning av torsk Förfördröjd utsättning av lax, ett projekt som håller på att avvecklas, föreslåsi enlighet med förslag och i samförstånd med delegationernaatt 0,325 milj. kr. utgår under är 1989/90. Detotala regleringskostnaderna /90 beräknas till ca 122 milj. kr. Ensammanfattning av fördelningen på olika ändamål och jämförelse med fakriskakostnader för /88 och gjorda beräkningar för /89 redovisas i tabeU6.2. Tabell 6.2 Fördelning av kostnader för prisregleringen påfisk budgetåren 1987/88- Prop. 1988/89: 102 1989/90, milj, kr. Svensk Fisks adm. m. m. Samordn./Swefisk 15,0' S;a övrigt 6.3Regleringens flnansiering /90 RegleringsföreningenSvensk Fisk föreslås för /90 tillföras 105 milj. kr. urjordbruksnämndens prisregleringskassa för fisk. Vidare bör kostnaderna förtrygghetsförsäkringen, utsättning av fisk samt jordbruksnämndensuppbördskostnader liksom få täckas med medel ur denna kassa. Kostnadernaför rörliga, fasta och regionala pristillägg, stöd till statshandelsexport ochfoderfisk, överskottshantering, samt kostnader för Svensk Fisks administration m.m. bör få täckas med medel som disponeras av , dvs. i första hand avunder budgetåret tillförda medel och ränteintäkter hos föreningen samt i sistahand av hos föreningen behållna medel. Ovannämndaförslag till finansiering innebär att ur jordbruksnämndens prisregleringskassaföreslås få utgå ca 120 milj. kr., vilket beräknas överstiga intäkterna ikassan med ca 25 milj. kr. Behållningen i kassan skulle därmed komma att uppgå tilldrygt 75 milj. kr. Behållnamedel hos skulle per komma att uppgå till ungefärsamma belopp som per den dvs. drygt 25 milj. kr. Disponiblatillgångar per den skulle totalt komma att uppgå till ca 105 milj.kr. Medhänsyn till det ovan anförda hemställer jordbruksnämnden 1.att prisregleringen för fisk samt finansieringen av denna under budgetåret1989/90 utformas på sätt som ovan föreslagits, 21 2. attnormkvantiteten för sill/strömming fastställs till Prop.1988/89:102 samt att nämnden bemyndigas höja denna till högst Bilaga påsätt som ovan föreslagits, 3. att normpriser samt prisgränser för torskfastställs på sätt som ovan föreslagits, 4. att rörliga, fasta och regionala pristillägg utgårpå sätt som ovan föreslagits, 5. att stöd till export av sill/strömming till statshandelsländerfår utgå med sammanlagt högst 11 milj. kr. enligt bestämmelser som får beslutasav nämnden samt att nämnden bemyndigas överföra medel härav till stöd tillfoderfisk, 6. att stöd till foderfisk får utgå med sammanlagthögst 12 milj. kr. enligt bestämmelser som får beslutas av nämnden samt att nämndenbemyndigas överföra medel härav till stöd till export av sill/strömming till statshandelsländer, 7. att nämnden bemyndigas utbetala 105 milj. kr. tillSvensk Fisk att disponeras av föreningen för kostnader för prisregleringen, 8. att nämnden bemyndigas medge att,utöver medel som utbetalas av nämnden, disponera de ränteintäkter som uppkommerhos föreningen samt, om erforderligt, hos föreningen behållna medel förkostnader för prisregleringen och för Svensk Fisks administration inkl.marknadsfrämjande åtgärder och upplysningsverksamhet, 9. att nämnden bemyndigas medge att medel utöver vadsom ovan föreslagits får användas för överskottshantering efter prövning avnämnden, 10. att nämnden bemyndigas meddela närmare bestämmelserom pristillägg och överskottshantering, 11. att nämnden bemyndigas bestrida kostnaderna förfiskarnas trygghetsförsäkri ng, 12. att nämnden bemyndigas till fiskeristyrelsenutbetala 5,475 milj. kr. för utsättning av fisk inkl. fördröjd utsättning avlax, 13. att i förekommande fall högst I milj. kr. av de fettvaruavgiftersom tas ut vid härdning av sillolja av inhemskt ursprung, med avdrag för vadsom kan beräknas återbetalas vid export, överförs till prisregleringskassanför fisk, 14. att nämnden bemyndigas utbetala pristillägg ävenvid landningar utomlands om dessa har föranletts av ishinder. Dettaärende har på föredragning av avdelningsdirektören avgjorts avgeneraldirektörens ställföreträdare och ledamöterna . Därvid har även avdelningschefen . 1 ärendets behandling har även deltagit avdelningsdirektörenSmedhagen. FISKSEKTIONEN(PF4-02-JS) BILAGA 1 TILL DNR 1988/89: Bilaga Uppgifter rörande normprissystemet m. m. (enligt SvenskFisks statistik) samt regleringsekonomin Tabell 1 Fastställd och utnyttjad normkvantitet, ilandfördoch försåld samt totalt ilandförd kvantitet för sill/strömming, ton Fastställd normkvantitet Utnyttjad normkvantitet' Ilandfört och försålt" 93 300 114 700 ' Pristilläggsberättigad kvantitet. - Kvantitet som varit pristilläggsberättigad om ejnormkvantitet satt tak. Inkl. "överskott", dvs. kvantiteter som intekunnat säljas till minst lägstapriser, samt ej licensierade fiskares fångster. (SCB:s statistik.) Tabell 2 Normprissatta fiskslag samt torsk, pristilläggsberättigadekvantiteter, ton Sill/strömming, stor Sill/strömming, liten 27 333 42 261 13 776 34 296 - 1 juli-3I december 46075 15 966 30109 43 538 14652 28 886 43429 10923 32 506 Övriggrupp I' Övriggrupp 11" Övriggrupp llP Övriggrupp IV ' Gråsej, vitling, sandskädda och pigghaj. - Kolja, rödspätta,havskatt och lyrtorsk. Kummel, rödtunga och bergtunga. * Lubb, skrubbaoch horngädda. Tabell 3 Normprissatta fiskslag samt torsk, normprisersamt beräknade genomsnittliga jämförelsepriser och pristillägg, kr./kg Prop.1988/89:102 Bilaga 1984/851985/86 1986/87 1987/88 NormpriserSill/strömming, stor Sill/strömming, liten Torsk juni Kokräka'Övriggrupp I-Övriggrupp IV Övriggrupp III"'Övriggrupp IV Jämförelsepriser' Sill/strömming, stor Sill/strömming,liten Torsk juni Kokräka'Övriggrupp I-Övriggrupp II' Övriggrupp 111"* Övriggrupp IV Pristillägg Sill/strömming, stor Sill/strömming, litenTorsk juni Kokräka'Övriggrupp I-Övriggrupp II' Övriggrupp III'' Övriggrupp IV' 1,90 1,32 4,46 4,43 4,47 0,73 0,67 0,05 0,11 0,02 1,87 0,47 3,60 0,17 2,09 1,45 5,94 5,53 6,17 1,25 0,52 1,36 0,02 2,39 1,54 6,80 7,04 6,71 1,11 0,25 0,03 0,02 6,00-7,20" 5,50-6,70' 6,00-7,55" 5,50-7,05" ' Kokräka åsätts ej normpris fr.o. 1985/86, se äventabell 5. " Gråsej, vitling, sandskädda och pigghaj. ' Kolja, rödspätta, havskatt och lyrtorsk. '' Kummel, rödtunga och bergtunga. ' Lubb, skrubba och horngädda. " Nedre resp. övre prisgräns. ' Baserade pä uppgifter från de större Ibrstahandsmottagarna.Vägda medeltal av För "övriggrupperna" påverkasvärdena av ändrade kvantiteter