prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — inte längre skäl att anvisa medel till nämndensverksamhet under plan- och Jag återkommer i det följande tillfrågan om medel för Prop. 1988/89: 100 statensva-nämnd. Med hänvisning till vad Jag nu har anfört hemställer Jagatt regeringen föreslårriksdagen att till Plan- ochbostadsverket för /90 anvisa ett förslagsanslag pä . 1987/88 Utgift 66 857 422 1988/89 Anslag 61834 0001 1989/90Förslag 65 292 000 1 Av anslaget för /89 har 813 000 kr.inte ställts till myndighetemas förfogandetUl följd av tillämpandet av en utgiftsram. Länsbostadsnämnder fmns i alla län utomGotlands län. Nämnden är länsmyndighet förden statliga verksamheten för att främja bostadsförsörjningen. fullgörs motsvarande uppgifter av . I är länsbostadsnämnden sedan den 1juli 1986 inordnad i länsstyrelsensom ett led i försöksverksamheten med samordnad länsförvaltning. Länsbostadsnämndemas arbetssituation har under detsenaste året varit pressad, beroende på att andelen komplicerade låne- ochbidragsansökningar har vuxit, som handläggarna har blivit färre ochpersonalomsättningen ökat. Under /88 har antalet låne- ochbidragsansökningar ökat medca , liksom antalet oavslutade ärenden. Ökningen avser huvudsakligen småhusärenden. Den totalaärendetillsttömningen bettäffande flerbostadshus har däremot minskatnågot. Enligt nämndemasbedömning förväntas antalet låne- och bidragsansökningar öka ylleriigare . Antaletadministtativa ärenden minskade under /88, främst i fråga omförtida inlösen av lån. har dock det administtativa arbetet ökatunder omläggningen till ett nytt centtalt datasystem. 3 1988/89. Arbetet vid nämndema kommer i hög grad att påverkas avförändringama i låneförvaltningen och av utbyggnaden av regionalt datorstöd. Entillfällig resursförstärkning krävs under /90 för att klara denordinarie verksamheten. Med hänsyn till denosäkerhet som råder bettäffande storleken av den ersätming som skallerlägga till nänmdema för deras förvalmingav lån, har kosmadema för nämndemas personal och övriga kosmader exkl.ADB-utmstning beräknats bmtto. På grund av den förestående uppdelningenmellan plan- och bostadsverkets och verksamheterhar anslagsbehovet inte heller kunnat beräknas än . föreslårsammanfattningsvis följande (verksamhetenvid bostadsenheten i omfattas inte av verkets förslag): Huvudförslagettillämpas inte för nänmdema. Resursramen förförvalttiingskosttiader läggs fast för endast . Engångsanvisningar görs med 5 milj. kr.för tillfälliga personalför-stärkiungar ochmed . för basutrusming i verksamheten. För utbildnings-och konferensverksamhet förs . över från anslaget B 1. För nämndernas informationsverksamhetoch driftkosmader förs . över från anslaget B 18. Information och utbildning m.m. 1988/89:100 Bil. (därav lönekostnader) Lokalkostnader, förslagsvis Engångsanvisning 88 824 000» 80 567 0002 13 510 0003 500000 -1-+ + ± -1- » Av angivet belopp har . inte ställts till myndighetemasförfogande tiU följd av tillämpningen av en utgiftsram. Länsst3Telsen i Norrbottenslän disponerar . 2 Därav i 3 801 000kr. 3 Därav i . 1988/89: 100 Behovet av medel för länsbostadsnämndema under dettaanslag kommer att påverkas av hur kosmadema för låneförvalmingen fördelas mellan statenoch . Avtal har ännuinte ttäffats i derma del. Jag förordar därföratt medel för länsbostadsnänmdemas verksamhet för nästa budgetår nuberäknas enligt ett ettårigt huvudförslag. Jag har i mina beräkningar beaktatäven medelsbehovet för bostadsenheten vid i . Mot denna bakgrundoch med hänvisning till sammanställningen beräknar Jag medelsbehovet till sammanlagt . Av detta belopp avser . Med hänvisning till vad Jag nu har anfört hemställer Jagatt regeringen föreslårriksdagen att tillLånsbostadsnämnderna för /90 anvisa ett förslagsanslag pä . 1987/88 Utgift 56447 595 1988/89 Anslag 90 000 000 1989/90Förslag 40 000 000 Frän anslagetutbetalas räntelän, hyresföriustgaranfilån och åierstående räntebärandeförbättringslån samt vissa förvärvstillägg till bostadslån som har betalats ut före . Bestämmelser om räntelån fiims iräntelänekungörelsen (1967: 553). Räntelånlämnas för bostadshus som har uppförts eller byggts om med stöd av bostadslån enligt de bestämmelser som gälldeföre , dock inteför hus som färdigställdes före är 1958. Räntelån lämnas dessutom för bostadshus som har uppförts utan stafiigt lånmen för vilka räntebidrag tidigare lämnades enligt räntebidragskungörelsen(1962: 541). Räntelånen, som lämnasårligen om låntagarens räntekosmader överstiger ett på visst sätt beräknat basräntebelopp, skrivs av omedelbart.Denna avskrivning belastar anslaget B 4. Räntebidrag m. m. Bestämmelser om hyresförlustgarantilånfinns i förordningen (1982: 1286) om stadig hyresförlustgaranti. Lån kan lämnas för sådana hyres- eller bostadsrättshus som har lämnats bidrag enligt förordningen (1982: 1285) om statsbidrag tillhyresrabatter i bostadshus. Län lämnas med ett belopp som motsvarar högst 90 %av hyresförlusterna av högst tre. är efter husetsfärdigställande. Lånen är ränte- och amorteringsfria i tte är. Amorteringstiden är inormalfallet . Långivningen för förbättringslån enligtförbätttingslåneförordningen Prop. 1988/89: 100 (1980: 261, upphävd 1986: 281) upphörde den30 . Bestämmelsema omförvärvstillägg finns i förordningen (1986: 694) om handläggning, förvalming,m. m. av bostadslån och räntebidrag . Förvärvstillägget lämnas i samband medöverlåtelser, om den nye husägaren är berättigad till ett större bostadslän än överiåtaren. Från anslaget utbetalades t. o. m. den 30Juni 1985 sådana län som nimiera finansierasav Slalens Bostadsfinansieringsaktiebolag, . Låneskulden för lån som har betalats ut från anslagetuppgick ca . Plan- och bostadsverkel har beräknat behovet av medelunder /90 försådana utbetalningar som skall belasta anslaget till ca 70 milj. kr. Återbetalningar av statliga lån Amorteringar och inlösen av lån till bostadsbyggandeuppgick imder /88 till ett belopp av 2 852 milj.kr., varav 45milj. avsåg inlösen isamband med eftergift av hyresföriustiån. Amorteringar avbostadslån som tidigare finansierats över statsbudgeten bedöms uppgå till ca 2 miljarder kr.under vart och ett av budgetåren 1988/89och 1989/90. Därtill kommer förtida inlösen av sådana bostadslån, vilket bedömsuppgå till ca 875 milj. kr. under vart och ett av budgetåren. Som Jag aviserade i prop. 1988/89:47 (bil. 4) om vissaekonomisk-politiska åtgärderm.m. kommer jag att i annat sammanhang föreslå regeringen att under innevarande förelägga riksdagenförslag om att räntesubventionerinte skall lämnas i form av räntelån och avskrivningar av sädana lån efterden . Det medför att anslaget, såvitt gäller räntelånen, belastas enbart med sådana räntelån som avserräntekosmader . Jag beräknar med hänsyn härtillanslagsbehovet för nästa budgetår till 40 milj. kr. 1988/89: 100 Jag hemställer att regeringen föreslår att till Vissa läntiU bostadsbyggande för /90 anvisa ett förslagsanslag på . Räntebidrag m. m. 1987/88 Utgift 13 268 719 175 1988/89 Anslag 15 800 000 000 1989/90 Förslag 17 700 000 000 Från anslagetbetalas räntebidrag för ny- och ombyggnad av bostadshus, för underhålls-,reparations- och energisparåtgärder i bostadshus, samt, i vissa fall, förförvärv av bostadshus och för gatukosmadsersättning. Från anslaget betalasvidare ungdomsbostadsstöd, nybyggnadsbidrag, bidrag till bostadskosmader efterombyggnad, bidrag till hyresrabatter samt s. k. 33 §-ersättning tillkommuner. Anslaget belastas också med eftergifter av räntelån. Räntebidrag för ny-och ombyggnad av bostadshus lämnas numera enligt nybyggnadslåneförordningen för bostäder(1986: 692) resp. ombyggnadslåneförordningen för bostäder (1986: 693). Bidrag lämnasmed belopp som motsvarar skillnaden mellan den verkliga räniekosmaden för bostadslånoch underliggandekredit inom låneunderlaget för bostäder och en garanterad ränta för dessa lån.Vid ombyggnad av hyres- och bostadsrättshus kan räntebidrag lämnas förmarkkosmader även om de inte ingår i låneunderlagei. Den garanteraderäntesatsen för del första året av låneliden varierar, beroende pålåniagarkalegori, mellan 2,45 och för nybyggnadslån och tills vidare mellan 2,35 och för ombyggnadslån. Den garanterade räntan höjs ärligen pä visst sätt. Räntebidrag lämnasockså för bostadshus som har uppförts eller byggts om medstöd av lån enligt bostadsfinansieringsförordningen (1974: 946) samt för flerbostadshus som under åren1958-1974 uppförts eller byggts om med stödav lån enligt bostadslånekimgörelsen (1967:552) eller motsvarande äldre bestämmelser. Är huset färdigställt före år 1967lämnas vanligen i stället ränielån, varvid den del av ränielånet som avserränta på bostadslån och underliggande kredit efterges. Bestämmelser om räntelån finns iränielånekungörelsen (1967: 553). Räntebidrag och eftergift av räntelån är likvärdiga från subventionssynpunkt. Räntebidrag förvissa underhälls-, reparations- och energisparåtgärder lämnas enligtförordningen (1983: 974) om statiigt ränteslöd vid förbättting av bostadshus. Bidraget lämnas för husmed hyres- eller bostadsrättslägenheter.Bidraget beräknas med utgångspunkt i en schablonmässigt bestämd kosmad för utförda åtgärder. Förschablonbeskatlade fastighetsägare grundas bidraget på hälften av en räntesalssom är högre För övriga fastighetsägare ärbidraget lägre. 1988/89: 100 längdberor på åtgärdemas beräknade varaktighet. Enligt förordningen(1983:40) om räntebidrag för underhållslån i vissa fall lämnas ettsärskilt räntebidrag för underhåll till allmännyttiga bostadsföretag ochstudenibostadsföretag, som för beviljades lån pä den allmänna länemarknaden till underhåll avbostadshus. Räntebidrag lämnasocksä för vissa äldre statiiga reparations- och energisparlån.Räntebidragen för dessa län minskas successivt. Bestämmelsema finns iförordningen (1982: 644) om lån för byggnadstekniska åtgärder i bostadshus resp.förordningen (1977: 332) om statligt stöd till energibesparande åtgärder i bostadshus m. (upphävd 1980: 334). Räntebidrag för lånför vissa förvärv lämnas i samband med dels förvärvsstöd vid kommunall förköp avbostadshus i vissa kustkommuner, dels förvärvsstöd till vissa flerbamsfamiljer för köp avegnahem. Räntebidraget beräknas på likartat sätt som för ombyggnadslån, dockmed den skillnaden att den garanterade räntesatsen för är 5,5resp. I fråga om förköpsstödet är räntebidragsunderiagel begränsattill av gällande schablonbelopp för tomt- och grundberedning samtlägestillägg. Bestämmelserna fums i förordningen (1984: 614) om lån för förvärvav vissa bostadshus som harförköpts enligt förköpslagen (1967: 868) och förordningen (1987: 258) om stöd till flerbamsfamiljer för köpav egnahem. Räntebidrag för gatukostnadsersättninglämnas enligt förordningen (1985: 352) om lån m. m. för gatukostnadsersättningi vissa fall. Bidrag lämnas tillegnahemsägare och beräknas på samma sätt som räntebidrag för ombyggnad. Ungdomsbostadsstöd enligt förordningen(1987: 530) om ungdomsbostadsstöd lämnastill vissa kommuner för att öka utbudet av bostäder för ungdomar. Bidraget lämnas med . per månadför varje lägenhet, som efter en visstidpunkt förmedlats lill ungdom av kommunen eller ett av kommimen utsett organ. Bidrag lämnas för den tid somlägenheten hyrs ul till personer somär är. För studentbostäder gäller särskilda regler. Nybyggnadsbidrag lämnas pä vissa orterenligt förordningen (1986: 1399) om bidrag vid nybyggnad av bostäder. Bidraglämnas för nybyggda hyres- ochbostadsrättshus som påbörjats under slutet av är 1986 eller under åren1987 och 1988. Bidraget är /m2 för det första bidragsåret och /m2 för det andra bidragsåret, upp till ett vissthögsta belopp per lägenhet. För de hyresgästeroch bostadsrätlshavare som bor kvar efter en ombyggnad som skett med stöd avombyggnadslån lämnar staten under tte är bidrag till bostadskostnader efter ombyggnad.Bidraget för är av den höjda bostadskosmaden till den delhöjningen överstiger 25 krym2. Därefter sjunker bidraget med en ttedjedel varjeår. Bestämmelserna fitms i förordningen (1986: 1398) om bidrag tillbostadskostnader efter ombyggnad. Statsbidrag till hyresrabatterlämnas enligt förordnmgen (1982: 1285) om Prop. 1988/89: 100 statsbidrag till hyresrabatter ibostadshus. Bidrag lämnas till ägare av vissa Bil. 13 hyres- ellerbostadsrättshus som påbörjades . Bidrag lämnas för en tidav fem är. Enligt 33 § i 1962 årsbostadslänekungörelse (1962: 537, upphävd 1967:552) skall staten täcka av kommuners bidrag för förvaltnings-förluster i vissa hus. Utöver ersätmingen försådana förluster betalas från anslagetvissa engångsbidrag som regeringen har beviljat kommuner under fömtsätmingatt de för framtiden avstår från sin rätt till sådan ersätming. Regler förengångsbidraget fmns i förordningen (1984: 337) om ändrade bestämmelser om statens skyldighet att betalaersätming till kommuner enligt 33 § bostadslånekungörelsen. Under budgetåret1988/89 har, efter beslut av regeringen, från anslaget även betalats utvissa tidigare beslutade bidrag till åtgärder mot outhyrda lägenheter.Bidragsformen upphörde vid utgången av /86. Utgifterna förbidragen har tidigare belastat anslaget B 5. Åtgärder i bostadsområden med stor andel outiiyrdalägenheter m.m. Vintertillägg för låntagarbyggda småhus ersätts med höjdortskoefficient I syfte att nä en Jämnare säsongsfördelning avbostadsbyggandet ökas låneunderlaget med ett vintertillägg för arbeten som utförsunder vintem. Tillläggets storlek beror bäde av i vilken del av landet somarbetet utförs, och undervilken del av vintem som arbetet pågår. För flerbostadshus och gmppbyggda småhus fastställs tillägget i detslutiiga lånebeslutet. För dessa huskan merkosmader till följd av byggande under vintem vidare fångas upp av produktionskosmadsbelåningen. Förlåntagarbyggda småhus beräknas vintertilläggetutifrån den planerade tiden för påbörjandet. Inför bostadslånets utbetalning räknas tillägget ofta om med hänsynlill den verkliga tidpunkten för påbörjandet. Detta innebär extta arbete förlänsbostadsnämndema. Erfarenhetema frän nämndema är atttillägget har en påtagligt positiv effektför sysselsättningen endast i de nordligaste länen. Plan- och bostadsverketföreslår alt viniertillägget slopas. Den ökade byggkosmaden vid vinterbygge får i stället kompenseras genom attortskoefficientema Justeras. Prövningen av uthyrrung av egruihem slopas Vid uthyrning av egnahem är länsbostadsnämndensmedgivande ett villkor för att bostadslånet skall vara kvar. Om uthymingen ärav permanent karaktär,kräver utbetalda före dessutom en delinlösen av länet som motsvarar skillnaden iakmell skuld vid en låneandel om resp. av läneunderlaget. Dessa ärenden innebär mera arbete för nämndema i ettresursläge där alla tänkbara besparingar i mtiner etc. måste aktualiseras. Bådeden inlösta delen av lånet och den därav föranledda minskningen avräntebidraget uppgår ofta till små belopp. föreslår attuthymmg av egnahem skall få ske utan länsbostadsnämndens prövning och attuthyrning av egnahem inte skall leda till krav på delinlösen av bostadslånet. 1988/89:100 Bil. Utgifterna för räntebidrag m. m. under anslaget /88 uppgick till 13 268 milj. kr. Det är ca 1 150 milj. ki.mindre än under /87. Minskningen beror på att räntan förbostadslän, som finansierats över statsbudgeten, var 3,7procentenheter lägre än under är1986. Antalet lägenhetermed räntesubventioner uppgick till ca 1 490 000 under det andra halvåret1987, exkl. lägenheter med enbart energisparlån. Av det totala antalet lägenheter medräntesubventioner var andelen hyres- och bostadsrättslägenheter . Fr. o. m. år 1984lämnas räntestöd för armat underhåll än lägenhetsunderhäll samt förenergisparåtgärder och reparationer i hyres- och bostadsrättshus.Räntestödet skall i princip motsvara skattereduktionen för en egnahemsägare som tarupp lån för att genomföra motsvarande åtgärder. De godkändakosmadema för olika bidragsändamål m. m. uppgår till följandebelopp. 1985/86 Summa 1986/87 Sumina 1987/88 Summa Plan- och bostadsverkel beräknar utgifterna underanslaget till sammanlagt 15 740 milj. kr. för /89. För budgetåret1989/90 beräknar verket utgifternatill 18 200 milj. kr. Verkets beräkningar för /90 utgår frän enränta om Prop. 1988/89: 100 förnya bostadslån och underliggande krediter, en obunden ränta på Bil. 13och en ränta pä för bostadslån utbetalade före . Vintertillägg för låntagarbyggda småhus Merkosmader för att uppföra hus beaktas genomsärskilda tilläggsbelopp i låneunderlaget för bostadslän. Beloppets storlekvarierar med hänsyn till var i landet huset ligger och byggnadsarbetenapågår. Plan-och bostadsverket har föreslagit alt vintertillägg för låntagarbyggda småhus avskaffasoch kompenseras med en höjd ortskoefficient. Jag är inte beredd att tillstyrkadetta förslag, eftersom det skulle innebära att kostnaden för subventioner för nyproduktionen ökar,som stimulansen till säsongsutjämning i bostadsbyggandet försvinner. Slopande av prövningen av uthyrningen av egnahem Bostadslån,och därmed även räntebidrag, kan helt eller delvis sägas upp bl. a. om husetanvänds för annat ändamål än som var avsett då lånet beviljades, såvida inte länsbostadsnämnden medger att användningenändras. Plan- och bostadsverkel har,åberopande arbetsbelastningen vid nämnderna, i fråga om ulhyming av egnahem, föreslagit att nämndema inte längre skall behöva länma medgivande till ulhyming eller prövaåterbetalning av en del av bostadslånet. Förslagen skulle motverka försäljningarav egnahem som ägaren inte längre behöverför sitt eget boende. Till följd av de rådande förhållandena påbostadsmarknaden i många delar av landet kan jag därför inte tillstyrka dessa förslag. Riksdagenbeslutade (prop. 1988/89:47, FiU 10, rskr. 94) att de garanterade räntorna, med vissaimdantag, tills vidare skall höjas för ombyggnadsprojekt för vilka låneansökanlämnats in efter den 26 oktober1988. Förstaårsräntan höjs för vissa ombyggnader av egnahem frän till . För sådana ombyggnader av hyres-och bostadsrättshus som berörs av beslutet höjs förstaårsräntan från 2,fill för schablonbeskatlade ochfrän till för konventionellt beskattade husägare. Höjningama görs för att dämpaombyggnadsverksamheten och därmedöka tillgången på byggresurser för nyproduktion av bostäder. beslutadesamtidigt dels att minska subventionerna för hyres-och bostadsrättshusmed 300 milj.kr. för tiden från , dels att höja den garanterade räntan vidnybyggnad av hyres-och bostadsrättshus för vilka prelimmärt lånebeslutmeddelas . Jag återkommer i annat sammanhang med förslag om hurbesparingarna skall läggasut. Statens utgifterför räntebidrag under budgetåren 1988/89 och 1989/90 beräknar jag till debelopp som framgår av följande tabell. Beräkningarna för /90bygger på kalkylantagandet att såväl statslåneräntan som ränteitivån förnytillkommande bostadslän och underliggande krediter blir något lägre än vid slutet avär 1988. Räntan för bostadslän fmansieradeöver statsbudgeten blir . Jag har alltså vid anslagsberäkningen utgått frän atträntenivåerna blir något lägre än vad plan-och bostadsverket har utgått frän i sin anslagsberäkning. Den besparing om 300 milj. kr. som Jaghar nämnt i det föregående kommer medhänsyn till tidpunkten för besparingens genomförande att fä halv effekti fråga om anslaget för /90. Prop.1988/89: 100 Bil. Räntebidrag till hus med 5 600 2 040 Ombyggnad m. m.» varav nytillskott Räntebidrag till hus med äldre bostadslån ulbetalda över statsbudgeten Bostadslån Nybyggnad Ombyggnad m. m.» (i huvudsak nybyggnad) (i huvudsak nybyggnad) Räntestöd och övriga bidrag Räntestöd för förbättring av bostadshus varav nytUlskott Vissa underhällslån Ungdomsbostadsstöd Nybyggnadsbidrag Aterflyttningsbidrag Bidrag till hyresrabatter 33 §-ersättning 10 5 25 15 10 135 5 15 80 45 5 15 80 45 1 inkl. lån för energisparande, soprum m. m. Förändringen avräntebidragen för ny-och ombyggnad framgår närmare av Prop. 1988/89: 100 följandetabell. -(- 1900 Jag beräknar således utgiflema /89 till 15 550 milj. kr. Förbudgetåret har anvisats ett anslag på 15 800 milj. kr. Anslagsberäkningen i föregående budgetproposition utgickbl. a. från antagandel att räntorna skulle bli högre än vad de faktiskthar blivit. Anslagsbehovet för /90 beräknarjag till 17700 milj. kr. Med hänvisning till vad Jag nu har anfört hemställer Jagall regeringen föreslårriksdagen att till Räntebidrag m. m. för budgetåret1989/90 anvisa ett förslagsanslag på 17 . Åtgärder i bostadsområden med stor andel outhyrda lägenheter m. m. 1987/88 Utgift 1988/89 Anslag 1989/90 Förslag 60 596 129 80 000 000 80 000 000 Från anslaget betalas bidrag enligt förordningen (1986:286) om statsbidrag till fömyelseåtgärder i vissa bostadsområden (fömyelsebidrag).Förnyelsebidraglänmas av plan- och bostadsverkel till kosmader för sådana åtgärder i områdenmed flerbostadshus som syftar till att minska antalet outhyrda lägenheter ochförbättta den sociala miljön i områden med stora uthyrningssvårighetereller stora sociala problem. Bidrag lämnas endast till allmännyttigabostadsföretag. Som fömtsättning för bidrag gäller att bostadsföretaget ochkommunen tillsammans har utarbetat ett ålgärdsprogram för området,att kommunen lämnar ett bidrag som minst motsvarar hälften av Prop.1988/89: 100 statens bidrag samt att avtalhar ttäffats om boinflytande och decentraliserad Bil. 13 förvalmmg.Riksdagen fastställer för varje budgetår en ram för beslut om fömyelsebidrag. Anslaget belastasockså med eftergifter av hyresförlustlån enligt förordningen (1976: 260)om hyresförlustlån. Möjligheten alt bevilja nya lån togs bort vid utgången av (prop.1979/80: 100 bil. 16, CU 22, rskr. Lämnade hyresförlustlån kan dockefterges under vissa fömtsättningar, normalt högst med uppemot halva beloppet.Om del finns synnerliga skäl kan regeringenmedge eftergift av hela länet eller större del av lånet än vad som följer av normah-eglema. Enfömtsätming för eftergift är att återstodenav lånet löses in på en gång. En kommun som gentemot ett all-mäimyttigt bostadsföretag har åtagit sig attsvara för det kapitaltillskott som företagetdärvid behöver kan få ett särskilt hyresföriustiån om kommunen bedöms halåg skattekraft. Omfattningen av bidragsgivningen m. m. Sedanapril 1987 har förnyelsebidrag beviljats med sammanlagt 90,7 milj. kr. förbostadsområden med ca 24 000 lägenheter. fanns ytterligare tio ansökningar hos verket om bidrag påsammanlagt ca 35 milj. kr. avseendebostadsområden med ca 8 000 lägenheter. Under budgetåret1987/88 beviljades eftergift av hyresförlustlån till ett belopp av 45 milj. kr. Totalt har intillutgången av /88 eftergifterbeviljats med 803 milj. kr. Vid utgången av /88 utestodhyresföriustiån till ett belopp av 80 milj. kr. Förnyelsebidragfår under /89 lämnas inom en ram av 60 milj. kr. Verket föreslår oförändrad beslutsram för budgetåret1989/90. Eftergifter avhyresförlustlån beräknar verket lill 30 milj. kr. för /89 ochtill 20 milj. kr. för /90. beräknaranslagsbelasmingen till sammanlagt 110 milj. kr. för /89 ochfill 80 milj. kr. för /90. Ettav huvudändamålen med fömyelsebidragen var att stödja åtgärder i bostadsområden med stora uthyrningssvårigheter.Den ökande efterfrågan pä bostäder har gjort att antalet sådanaområden nu snabbt minskar. De behov som kan finnas för att förbättta miljöerna i de stora bostadsområdenakan > tillgodoses med bostadslån, räntestöd och tilläggslån.Mot denna bakgrund Prop. 1988/89: 100 förordar Jag att den särskilda bidragsgivningen tillfömyelseåtgärder i vissa Bil. 13 bostadsområden upphör vid utgången av budgetåret1988/89.1 stället bör statens stöd till investeringar i dessa områden lämnas iform av bostadslän och ränteslöd samt tilläggslän inom ramen för nugällande låne- och bidragsbestämmelser. Jag vill i sammanhanget nämna att plan- ochbostadsverket påbörjat en utvärdering av det samlade stödet till ombyggnad ochförbättting. Jag vill också erinra om den samlade översyn av bostadssubveniionema förvilken Jag har redogjort iinledningen till detta avsnitt. Vad Jag nu har förordat om avvecklingenav fömyelsebidragen bör genomföras sä attbeslut om sådana bidrag som huvudregel inte får meddelas efter utgången av . Undantag bör dockkunna göras för bl.a. redan inneliggande ärenden.