prop · GC03144 · 1988-12-31 00:00:00 — Korrelationskoefflcienteni kvadrat (r i tabellen) är ett mått på hur väl modellen förklararförändringama i portföljavkastningarna. För alla fonder utom Nordfonden (r- =65 %) förklaras av avkastningens variation av förändringar i index. 1988/89:144 Bilaga 9 5.5.6Utveckling av löntagarfondernas fondförmögenhet jämfört med om placering gjortsi räntebärande papper inom 13 AP-fonderna Löntagarfondernassamlade förmögenhet hade fram t.o. m. utvecklats bättre än ommedlen hade placerats i räntebärande papper med samma förräntning som inom 1 3AP-fonderna. 1 avsnitt 5.5.4 harfondernas resultat jämförts med utvecklingen av en tänkt indexportfölj. Ettannat sätt att utvärdera löntagarfondernas medelsförvaltning är att jämförahur fondförmögenheten utvecklats jämfört med ' t-värdetdefinieras som det skattade värdet genom dess standardavvikelse ((a-O/ Sa).Detta är en indikation på hur säker en skattning är. Man brukar använda t>2som indikation på att skattningen är statistiskt säkerställd på 95 %nivån(skilt från 0). omrekvirerade medel i stället placerats i räntebärande värdepapper med sammaförräntning som inom 1 3 AP-fonderna. RRVs beräkningar baseraspå följande antaganden. Till lönagarfonder-nas fondförmögenhet, beräknad tillmarknadsvärde per balansdagen , har gjorts tillägg med de inleveransersom i enlighet med APR gjorts till 1 3 AP-fonderna. Summan av detta har sedansatts i relation till det resultat som skulle ha uppnåtts om medlen i ställethade placerats inom 1 3 AP-fonderna. Resultatet av en sådan placering harberäknats med utgångspunkt i den av 1 3 AP-fonderna redovisade genomsnittligaavkastningen 1984-1988.' Hänsyn har tagits till att löntagarfondernarekvirerat medel successivt, dock har RRV räknat på hela månader vilket i jämförelsenverkat till fördel för löntagarfonderna. 1 sammanhanget är detväsentligt att framhålla att löntagarfondema verkat under en relativt kortperiod och att verksamheten bör ses i ett längre perspektiv. Det bör ävennoteras att fonderna inte kan välja det mest lönsammaalternativet på grund av begränsningar i regelsystemet. Å andra sidan fmnsbegränsningar även för 13 AP-fonderna. Vidare har löntagarfonderna atttillgodose andra mål än avkastningsmålet. Resultatet av den beskrivnajämförelsen framgår av nedanstående diagram. 1988/89:144 Bilaga 9 Diagram 10: Jämförelse mellan resp fonds fondförmögenhetoch en placering i räntebärande papper inom 13 AP-fonderna från 1-3 RR, procent Syd fonden T re fond Invest Nord fonden Fond Väst Mellanfonden Sa LTF Diagram 10 visar attlöntagarfondernas samlade fondförmögenhet efter utvecklats klart bättreän om rekvirerade medel placerats i räntebärande papper inom 1 3 AP-fonderna.Totalt har löntagarfonderna utvecklats bättre. Annorlunda uttryckhar fonderna avkastat mer än medlen skulle ha gjort om dehade placerats i räntebärande papper (se bilaga 4 tablå 6). 1984 - , 1985 - , 1986 - 16,1 1987 - 12,och 1988 - 14,2' har haft närmare 50 %högre avkastning på förvaltade medel än fonden skulle haft om den alternativaplaceringen gjorts. Sydfondens "överavkastning" utgör . Det är vid jämförelsenviktigt att komma ihåg att marknaden snabbt kan förändras och att valet av"mättillfälle" därför kan spela en stor roll för resultatet. Vidingången av hade löntagarfondernas samlade fondförmögenhet utvecklatsi stort sett som om placeringarna gjorts i räntebärande papper inom 1 3AP-fonderna. 1 sammanhanget kan nämnasatt Fjärde fondstyrelsens förmögenhet på balansdagen uppgick tillknappt . Enligt årsredovisningen (VD-översikt)hade förmögenheten uppgått till ommedlen sedan fondens start i stället hade placerats istatsobligationer. Motsvarande procentuella "överavkastning" (jfrdiagram 10) skulle för Fjärde fondstyrelsen uppgå till .' 1988/89:144 Bilaga 9 Policy för aktie- och medelsförvaltning 1 Inledning Syftetmed kapitlet är att hieskriva och analysera policyn för placeringar i noteradeoch onoterade företag samt likvida medel. Dokumentationav aktuell placeringspolicy är bristfällig vid flertalet fonder. RRVanser att en aktuell dokumentation bidrar till att hålla policydiskussionenlevande. Därigenom kan den möjliggöra för styrelsen att bättre styra och följaupp verksamheten. Fonderna har i varierande utsträckningutvecklat mål med anknytning till APR. Syftet med detta kapitelär att beskriva och analysera fondernas placeringspolicy för riskkapital ochlikvida medel. Detta sker bl.a. när så har varit möjligt genom att jämföra piolicynmed det faktiska handlandet. Policyn för likvida medel samt för placeringen inoterade resp onoterade företag redovisas i följande separata avsnitt. Inedanstående figur redovisas uriderlag som fömtom placeringspolicyn kan påverkabeslut om placeringar. Med policy avses enligtOrd för Ord Svenska synonymer och uttryck, 1987: "(företags) sätt attuppträda utåt, riktlinje(r), ledande tanke, gmndtanke, principer, taktik,'politik', långsiktig planering, 1. beräkning, 1. inriktning, 1.syftning". Policy kan således få beteckna något olika företeelser, vilketäven är fallet i fondernas dokumentation. ' I beräkningen har inte tillägg till fondförmögenhetengjorts för inleveranser till 13 AP-fonderna. Figur 1: Placeringspolicyns roll vid beslut om placeringav medel. 1988/89:144 Bilaga 9 Omvärldsbild/Uppfattning om verkligheten, t ex aktiemarknaden Mäl för fondema enligt AFR m m Placeringspolicy)(vid fondema upprättade riktlinjer) Beslut om rekvirering av medel Placering av medel 4 menav fonderna närmast synonymt med strategi. I figur 1 betecknar emellertidstrategi i enlighet med gmndbetydelsen det planmässiga tillvägagångssätt påvilket de uppställda målen i stort skall förverkligas. Strategin innebärsåledes val av alternativ för att uppnå fastställt mål/policy. Dennågot varierande användningen av policy vid fondema leder i figur 1 till attpilar är dragna både till strategi och till placering av medel. I vissa fallomfattar policyn frågor av gmndläggande betydelse för strategin, t. ex. hurfonden avser tillämpa lagen med reglemente för allmänna pensionsfonden (APR).I andra fall är policyn mer att uppfatta som en restriktion eller instruktionför den konkreta placerings verksamheten. Policyn kan t. ex. gälla olikarestriktioner i placeringarna, beslutade av styrelsen som ett led i styrningenav kansliets verksamhet. För styrelsen kan policyn bl. a. vara ett sätt attminska risken vid placeringar. Placeringspolicynomfattar noterade och onoterade aktier samt likvida medel. Placeringspolicynför de senare är underordnad placeringspolicyn för noterade och onoteradeföretag, dvs. policyn avser i första hand att skapa handlingsfrihet förattagera på riskkapitalmarknaden. I andra hand kan policyn avse att skapariktlinjer vid förvaltandet av de medel som krävs för att upprätthållahandlingsfriheten. Idetta inledande avsnitt behandlas dokumentationen av placeringspoli- Prop.1988/89:144 cyn. Vidare redovisas de av statsmaktema fastställda målen förplacering- Bilaga 9 arna. Dokumentationav tillämpad placeringspolicy föreligger för samtliga fonder medundantag av Sydfonden, som saknar dokumenterad policy för noterade aktier. Denvid Sydfonden beslutade placeringspolicyn har reviderats.Precisering och dokumentation av ett principbeslut uppsköts emellertidsedan byte på VD-posten aktualiserats. Den utsedda nye VDn har fått i uppdragatt tillsammans med fondens arbetsutskott överarbeta och fullfölja tidigareprincipbeslut. Detta skall föreläggas styrelsen för beslut möjligt.Vissa brister i dokumentationen förekommer även vid de övriga löntagarfondemagenom att dessa inte till fullo har uppdaterat rådande placeringspolicy. Placeringspolicynär vid bl. Mellansvenska löntagarfonden redovisad i ett flertal olikadokument: särskilda placeringspolicydokument samt i varierande omfattning iårsredovisningar. Genom att placeringspolicyn i sin helhet inte presenteras isamlad form försämras möjligheten att bilda sig en uppfattning om vilkenplaceringspolicy som skall tillämpas och att bedöma hur den följs. () har tidigare bl.a. utlåtande framhållit att det är väsentligtatt det finns en dokumenterad placeringspolicy som uttrycker den enskildafondens viljeinriktning med anknytning till APR och intentionema bakom APR.Genom dokumentationen tvingas fondstyrelsen att tänka igenom hur fondenstillgångar skall placeras. En kontinuerlig översyn av placeringsdokumentet kanenligt RRVs mening bidra till att hålla placeringsdiskussionen levande istyrelsen. En dokumentation möjliggör för styrelsen att bättre styra och följaupp verksamheten. 1.2 APR med förarbeten IAPR anges följande beträffande placeringarna: "Fondstyrdsemaskall inom ramen för vad som gagnar försäkringen för tilläggspension och ärförenligt med den allmänna ekonomiska politiken samt med beaktande avkreditmarknadens funktionssätt förvalta anförtrodda medel genom placeringar påriskkapitalmarknaden. Placeringarna skall syfta till att förbättrariskkapitalförsörjningen till gagn för svensk produktion och sysselsättning.Fondmedlen skall placeras så att god avkastning, långsiktighet ochriskspridning tillgodoses." (SFS 1983:1092 § 4) Kravetpå avkastning har preciserats till real avkastning på de medel som fondernarekvirerat (gmndkapitalet) sett över . Övriga"placeringskrav" långsiktighet och riskspridning har icke närmarespecificerats. Iförarbetet till APR, prop 1983/84:50, presenteras även andra mål för i synnerhet löntagarfondstyrelsernas placering av medel. hari varierande utsträckning i sina placeringsdokument knutit an till Prop.1988/89:144 förarbetena. Den mest utvecklade anknytningen har Fond Väst.Fonden Bilaga 9 redovisar i "Styrelsens direktiv och anvisningar"sitt beslut att särskilt försöka tillgodose följande "mål": " öka tillgången på riskkapital på aktiemarknaden gelöntagarna ett direkt inflytande över riskkapitalets användning gelöntagarna ett ökat inflytande." 1APR eller dess förarbeten anges ej konkret hur fondema skall uppträda påriskkapitalmarknaden. Det framgår t. ex. inte i vilken omfattning somplaceringar bör ske i onoterade företag. Det föreligger inte heller någrabindande beslut av statsmakterna om hur hög likviditeten får vara. 1förarbetena framhålls mera allmänt att de likvida medlen inte bör "varastörre än vad som motiveras av behovet i den ordinarie verksamheten medriskkapitalplaceringar" (prop 1983/84:50 s 80). Beslut i dessa avseendenfår således fattas av resp fondstyrelse. Flertaletlöntagarfonder torde få en radikalt förändrad likviditetssituation efter år1990, då inga nya medel kan rekvireras. RRVanser att löntagarfondema bör utveckla en likviditetspolicy för att säkrahandlingsfriheten . Mellansvenskalöntagarfonden anger som ett skäl till att fonden ej rekvirerat samtliga medelbehovet av att bibehålla nettoinvesteringskapaciteten . Övrigalöntagarfonder har inlett diskussioner om hur de avser att lösa det kommandelikviditetsbehovet. Fondernahar i flertalet fall inte utvecklat en policy som innebär ett fastställande avlikviditetsnivån. Löntagarfondemahar i begränsad utsträckning utnyttjat de nya möjligheterna till placeringar påpenningmarknaden. Det har därför ännu ej ansetts nödvändigt att utveckla enpolicy för förvaltningen. Iinledningsavsnittet nämndes två skäl till beslut om placeringspolicy avseendelikvida medel: 1 Att skapa handlingsfrihet för att kunna agera påriskkapitalmarknaden. 2 Att få till stånd riktlinjer för förvaltningen avde medel som krävs för att upprätthålla handlingsfriheten. 2.1 Handlingsfriheten Prop. Bilaga9 Löntagarfondema tillförs medel t.o.m. . Såvida samtliga medel harrekvirerats vid den enskilda fonden , måste köp av nyaaktier finansieras genom försäljning av existerande innehav eller genomminskning av existerande likviditet. Situationen för fondema blir annorlunda iförhållande till hur det har varit, då nytt kapital har kunnattillföras för att bygga upp den önskvärda portföljen. Mellansvenskalöntagarfonden anger i sin förvaltningsberättelse för som ett skäl tillatt samtliga medel inte har rekvirerats, att fonden är angelägen om att"bibehålla en nettoinvesteringskapacitet även efter 1990". Övrigalöntagarfonder har i varierande utsträckning börjat diskutera hur man skallanpassa sig till den nya situationen. har emellertid diskussionemainte lett till några konkreta beslut. FrånSydfonden har påpekats att utrymmet för nyplaceringar även tordekunna bli godtagbart genom tillgången på utdelningar, räntor ochrealisationsvinster vid en börsutveckling jämförlig med . Företrädareför Nordfonden och Fond Väst har framhållit att "likviditetsproblemet"skulle kunna lösas genom en mllande planering av vilka aktier som kan säljas.En sådan "likviditetsplanering" fömtsätter enligt RRVs mening attaktierna är möjliga att sälja, och att inga restriktioner finns för försäljningi form av "samhällsansvar" m m. När marknaden är starkt vikande kandet senare försvåras och/eller endast ske till stora kostnader. Fjärdefondstyrelsen räknar med att inom den fömtsebara framtiden som till nu kunnatillgodose likviditetsbehov genom rekvirering av medel. Föratt klara sitt likviditetsbehov kan fonderna tillfälligtvis ta upp kredit (15 §APR). Likviditetsbehovet måste således i huvudsak tillfredsställas på annatsätt. Flertalet löntagarfondstyrelser har fattat beslut om kreditgränser.Mellansvenska löntagarfondens styrelse har t. ex. givit kansliet möjlighet attkortsiktigt låna , medan har beslutatom en gräns vid 50 rnilj kr. Inom Sydfonden har frågan om tillfällig upplåningdiskuterats principiellt, men hittiUs inte ansetts föranleda beslut. Fjärdefondstyrelsen har varken fattat beslut om någon likviditetsgräns ellerutnyttjat kreditmöjligheten. Behovetav att säkerställa likviditeten har generellt inte medfört att en policy förlikviditetsnivån har utvecklats vid fondema. Avlöntagarfonderna har i sitt policydokument fastställt att som"riktmärke för den genomsnittliga likviditeten skall gälla av detunder året lyftbara kapitalet". Övriga löntagarfonder saknar fastställdalikviditetsgränser. Vid Mellansvenska löntagarfonden framhålls, som vid deandra löntagarfondema, att likviditeten måste vara så stor att det finnshandlingsberedskap för placeringar. Vid flera av fondema har framförtsståndpunkten att likviditeten tillflilligtvis bör kunna uppgå till och attden generellt bör ligga på en genomsnittligt högre nivå än vad som harvarit fallet. Föratt säkerställa likviditeten har Fjärde fondstyrelsen utformat en 236 policy.Ett moment i denna utgör fondstyrelsens beslut om Prop.1988/89:144 att likviditeten kan få variera av fondkapitalet. Avtabellen nedan framgår den praktiserade genomsnittliga likviditeten.' Tabell 1: Den genomsnittliga likviditeten uttryckt iprocent . ' Mellansvenska löntagarfonden inkluderar som nämnts ävenej rekvirerade medel i sin likviditetsreserv. Tabellenvisar att det finns vissa skillnader mellan fondema. Nordfonden och TrefondInvest har genomsnittligt lägre likviditet än övriga fonder . Föratt säkra handlingsfriheten vid placeringar i riskkapital och förvaltningen avbetydande likvida medel, bör samtliga löntagarfonder enligt RRVs meningutveckla en likviditetspolicy. Behovet av likviditetspolicy blir viktigareefter när möjligheten att rekvirera nya medel försvinner för flertaletlöntagarfonder. Detandra motivet till placeringspolicy att skapa riktlinjer för förvaltandet avde likvida medlen - kan sägas ha accentuerats av att fondstyrelserna under år1988 har givits ökade möjligheter till placeringar. Utöver vad som tidigaregällde (39 § APR) får fondema placera sina likvida medel i andra värdepappermed hög likviditet avsedda för den allmänna marknaden. Emellertid har ingen avlöntagarfonderna ansett att det behövs en policy för detta syfte.Flera av fonderna har ännu inte handlat på penningmarknaden i någon störreomfattning. Sydfonden har t. ex. ansett sig få en tillfredsställandeförräntning genom specialinlåning i bank med förmånliga uppsägningsvillkor ochhar därför avstått från att placera i bankcertifikat m.fl.penninginstrumentunder . Ett framtida mer aktivt agerande på penningmarknaden haremellertid inte uteslutits av andra löntagarfonder. Fjärdefondstyrelsen har fattat beslut om Instruktion för placering avlikvida medel. Instruktionen reglerar med utgångspunkt i 39 § APR kanslietshandläggning av likvida medel. ' Likviditeten är beräknad som relationen mellan likvidamedel, kortfristiga place ringar, placeringar på penningmarknaden o.d. samt totala fondkapitalet medvärde pappersportföljen upptagen till marknadsvärdet. Det genomsnittliga värdet ärmed elvärdet för årets tertialer resp kvartal (Fjärde fondstyrelsen). Fonderna måste ta ställning till hur kraven pålångsiktighet och riskspridning skall avvägas i förhållande till det avstatsmakterna beslutade 3-procentiga reala avkastningskravet. Fyra av fonderna anser atl inrättandet av enbasportfölj är ett lämpligt sätt för resp styrelse att ta ställning tilllångsiktigheten och riskspridningen. Ett viktigt styrelsebeslut gäller valet av strategiför att tillgodose avkastningskravet. Operativt har detta vanligen brutits nedtill att den egna portföljen skall utvecklas bättre än börsen genomsnittligt. Prop.1988/89:144 Bilaga 9 Fondmedlen skallenligt APR som nämnts placeras så att god avkastning, långsiktighet ochriskspridning tillgodoses. Genom att avkastningskravet är preciserat (realavkastning) utgör fondernas viktigaste poli-cybeslut en närmare bestämning avrisk och långsiktighet. RRV behandlar risk i ett särskilt avsnitt irapportdelen (5.5.5), medan i viss omfattning här granskas långsiktigheten ifondernas placeringar. Avden redovisade dokumentationen framgåratt tre av fonderna - Fjärdefondstyrelsen. Fond Väst och - har beslutat omnågon form av "basportfölj". 1 Sydfondens policybeslut från åren 1985och 1987 ingår inrättande av basportfölj. Fondens pågående omläggning avpolicyn innebär att aktieportföljen indelas i en basportfölj, en rörligportfölj och en småföretagsportfölj. Påaktier ingående i basportföljen ställs större krav på långsiktighet iplaceringen. Styrelsens roll vid placeringen är också mer markerad genom attstyrelsen fattar beslut om eller godkänner förändringar i innehavet. Genompolicybesluten avser styrelsen bl. a. att minska risken. Vid Fond Väst och TrefondInvest har styrelsen inte på förhand reglerat basportföljens andel av de totala|)laceringarna. Basportföljens storiek blir således ett resultat av successivabeslut. Vid Fond Väst fattar t.ex. styrelsen åriigen beslut om vilka aktieroch antalet av dessa aktier som skall ingå i basportföljen. Under år 1988utgjorde basportföljen ca en tredjedel av den totala portföljens marknadsvärde.Enligt förarbetena till APR skall fondernas placeringar gynna produktion ochsysselsättning. Av denna anledning ingår inte bank- och försäkringsaktier ifondens basportfölj. Vid avgör VD vilka företag som skall ingå iden basportfölj om 20 25 företag som styrelsen beslutat. Fjärdefondstyrelsen har genom att tillsätta styrelserepresentanter i några avföretagen i basportföljen markerat för företagen sitt långsiktiga ägarintresse.Vid en av löntagaifonderna förs en diskussion om att i framtidendela in förtagen i bundna och obundna engagemang för att på så Prop.1988/89: 144 sätt ange långsiktigheten. Deför RRV redovisade argumenten mot policybeslut i form av t.ex. basportfölj äratt de senare förhindrar möjligheten till goda och av beslutsskäl snabbaaffärer. Styrelsens engagemang skulle försvåra en rationellplaceringsverksamhet. Relevansen i dessa argument har å andra sidan bestriditsav andra intervjuade. Basportföljen omfattar viktiga aktieinnehav som oavsettbenämning knappast kan avyttras utan styrelsens hörande. Vidare är intetidskraven mer pressande än att styrelsen eller ett av den tillsattarbetsutskott hinner höras innan åtgärder måste vidtas. Behovethos styrelsen av att kunna styra och kontrollera risk och långsiktighet iplaceringarna har fonderna även försökt lösa på annat sätt än genompolicybeslut. VidSydfonden fattas placeringsbesluten i en arbetsgrupp(ordföranden, tre andra styrelsemedlemmar, ställföreträdare).Arbetsgruppen har inte någon fastställd instruktion. Den arbetar/har arbetatmed stöd av särskilda bemyndiganden av styrelsen. Ävenvid Nordfonden och Fjärde fondstyrelsen finns arbetsgmpper. Dessa har dock enmer rådgivande roll i förhållande till verkställande direktören. är målet för en del av placeringarna i portföljen att var och enav dessa skall uppgå till maximala av röstvärdet, dvs. upp till den gränssom en löntagarfond har möjlighet att förvärva aktier i ett börsnoterataktiebolag. Ävenandra mål än långsiktighet och riskspridning kan prioriteras av fonden. FondVäst har t.ex. valt att i några fall prioritera målet "gynna produktivainvesteringar" framför att tillgodose avkastningskravet. Konkret har detinneburit att fonden medvetet avstått från en god affär genom att inte avyttrasitt aktieinnehav. De aktuella köparna har bedömts vara mer intresserade avföretagens orealiserade värden än av att utveckla och driva företagen vidare påett företags- och samhällsekonomiskt riktigt sätt. Ifondernas dokumentation blir som nämnts ibland gränsen flytande mellan policyoch strategi. Exempelvis innehåller "Placeringsstrategi förNordfonden" i huvudsak mål och riktlinjer, dvs. policy, för Nordfondensverksamhet. Dokumentet rekapitulerar delar av APR. Viaval av "strategi" tar den enskilda fonden vid olika beslutstillfallen ställning till hur portföljen bör disponeras för att målen skall uppnås. För fonden innebär valet av strategi i huvudsak ett ofta ställningsta gande till fondernas branschinnehav och till vilka placeringar som bör göras i vilka företag. Det gäller att välja de branscher och de aktier som kan förväntas vara undervärderade och/eller som kan antas ge högst avkast ning. Avkastningsmålet har av samtliga fonder bmtits ned till ett operativt mål: att den egna portföljen skall utvecklas bättre än börsen genomsnitt ligt. Strategin för att uppnå målet, att överträffa börsindex, är att välja eni 239 förhållande till börsenavvikande branschfördelning och att göra ett framgångsrikt selektivt urvalinom en bransch. Vid sammanträdena tarstyrelserna efter VDs regelmässiga genomgång av utvecklingen i aktieportföljenställning till om den gällande placeringsstrategin ligger fast. Rapporteringentill styrelsen tar i huvudsak formen av en avvikelserapportering. Termenstrategi används vid fonder inte alltid i dessa sammanhang för att beteckna ettövergripande sätt att nå målet. Om placeringsstrategin ofta ändras vidsammanträdena kan denna enligt RRVs uppfattning mer ses som ett sätt att efterhand försöka minska risken och öka den förväntade avkastningen, ett"taktiskt beslut". 1988/89:144 Bilaga 9 Fondernaspolicy för placeringar i onoterade företag varierar i betydligt störreutsträckning än vad gäller policyn för noterade företag. Det har därför funnitsanledning för RRV att på ett mer omfattande sätt beskriva och analyseraverksamheten. Fondemaspolicy för placeringar i onoterade företag varierar liksom i vilkenutsträckning de placerat i onoterade företag. Vid fyra av fondema kommerplaceringama företrädesvis att inriktas mot mognare företag ochföretag av en viss storlek. Avlöntagarfonderna har som mål att köpen primärtskall "inriktas mot företag där rörelsen nått en viss mognadsgrad ochstorlek". En sådan målsättning är f. n. under beredning vid Fjärdefondstyrelsen. Mellansvenska löntagarfonden och Fond Väst. Nordfonden harendast handlat med onoterade aktier i begränsad omfattning, och erfarenheternaföranleder ingen inriktning av placeringama mot en viss storlek eller typ avföretag. Vid Sydfonden kan enligt den antagna policyn (Årsredovisning1988) placeringar även i fortsättningen ske i mindre företag, exempelvis s. k.avknoppningsföretag vid teknisk högskola och universitet. Fond Väst kan ocksåinvestera i mindre företag såvida de är belägna utanför större orter eller om företagenanses vara av "samhällsekonomisk betydelse".