prop · GC0369 · 1988-12-31 00:00:00 — Min bedömning: Dennuvarande regeln att föräldrapenning av ersällningstidenutges med belopp som motsvarar förälderns sjukpenning bör bibehållas oförändradunder den första etappen i den föreslagna utbyggnaden av föräldraförsäkringen. Skälenför min bedömning: Enligt 4 kap. 6§ andra stycket lagen (1962:381) om allmänförsäkring utges föräldrapenning med beloppmotsvarande förälderns sjukpenning. Först efter uttag av de första 180 dagarnaär det möjligt för föräldern att "varva" mellan ersättning påsjukpenningnivån och ersättning på garantinivån efter förälderns egnaönskemål. Många föräldrar har uttryckt önskemål om att få "varva"dagar med föräldrapenning på sjukpenningnivån med dagar på garantinivån underhela ledigheten med föräldrapenning för att på så sätt få en jämnare inkomst. Enligtmin uppfattning är det en angelägen målsättning för försäkringen att i så storutsträckning som möjligt låta föräldrarnas egna önskemål styra uttaget avföräldrapenning. Ett system med en total flexibilitet i det här avseendet äremellertid förenat med påtagliga administrativa svårigheter förförsäkringskassorna. Redan dagens regler innebär en omfattande registreringför att bokföra föräldrapenningdagarna under rätt rubrik, dvs. dagar medföräldrapenning på sjukpenningnivå resp. på garanlinivå. Detta trots att detför närvarande endast handlar av vardera slaget. Många föräldrarhar också svårigheter med att få en överblick över den egna situationenbeträffande ersättningsdagar. Den första etappen av enutökad föräldraförsäkring innebär att del antal dagar med ersättning påsjukpenningnivån som kan bli föremål för en flexibel användning på det sätt jagbeskrivit kommer att fördubblas. Jag anser att den ökade flexibilitet som denya reglerna medger är positiv och principiellt sett bör stödjas. I mininledning till detta anförande har jag emellertid beskrivit hur den fortsattautbyggnaden av föräldraförsäkringen bör ske fram . Av detta framgåratt de särskilda dagarna med ersättning på garaniinivån redan fr. o. m. den 1juli 1990 avses bytas ut mot ersättning på sjukpenningnivån. En ytterligareutvidgning av flexibiliteten inom försäkringen genom full frihet att redanfrån första ersättningsdagen ta ut ömsom ersättning på sjukpenningnivå ochömsom ersättning på garantinivå skulle således enbart avse perioden från den 1juli 1989 till . Med tanke på de omfattande problem en sådanutvidgning av flexibiliteten skulle innebära för försäkringens administrationanser jag att någon förändring av reglerna för uttag av föräldrapenning intebör göras på denna punkt. Prop.1988/89:69 Bilaga I 4.5.1Barn som omfattas av det ökade antalet ersättningsdagar Mitt förslag: Denya med ersättning på sjukpenningnivån skall gällabarn födda eller . För barn födda i september 1988utökas antalet dagar med 60 och för barn födda utökas antaletdagar med 30. Skälen för mitt förslag:Jag har i inledningen beskrivit alt avsikten är att den första etappen iutbyggnaden skall genomföras . anser del naturligt allföräldrar med barn födda blir den första grupp som fullt utskall omfattas av den första etappen i den utbyggda föräldraförsäkringen.Bakgrunden till detta är att dagarna med föräldrapenning på sjukpenningnivåntar slut om föräldrarna till denna barngrupp har utnyttjatföräldraförsäkringen maximalt sedan barnet föddes. För all undvika alltförkraftiga tröskeleffekter anser jag dock att en övergångsreglering bör tillämpasför barn som är födda närmast . Jag föreslårdärför att föräldrapenningtiden utsträcks för barn födda under september månad1988 och för barn födda med 30 dagar.På så sätt åstadkoms en övergångstid som jag anser ger rimlig rättvisa mellan olikaföräldragrupper. Prop.1988/89:69Bilaga 1 4.5.2 Åldersgränsen föruttag av föräldrapenning Mittforslag: Rätten att ta ut föräldrapenning till dess barnet fyllt eller tillden senare tidpunkt då barnet avslutat första skolåret skall omfatta allaföräldrar som vid ikraftträdandet har kvar föräldrapenningdagarför barn födda efter . Skälenför mitt förslag: Jag har tidigare i milt anförande (avsnitt 3.1) föreslagitall den första etappen i utbyggnaden skall genomföras . Denändring av åldersgränsen för rätt att ta ut föräldrapenning från fyra till åttaår som jag föreslagit i avsnitt 4.2 medför en ökad flexibilitet i föräldrarnasmöjligheter att la ut föräldrapenning efter familjens behov. De nya reglernabör omfatta alla föräldrar som har föräldrapenningdagar kvar för barn som ärfödda efter , dvs. fortfarande har rätt till föräldrapenningenligt nu gällande regler då de nya reglerna träder i kraft. En så utformadövergångsregel innefattar enligt min mening en rimlig avvägning. Att låta ävenföräldrar som vid ikraftträdandet har bam i åldrarna 4 8 åromfattas av den nya regeln skulle enligt min mening leda alltför långt. Detskulle te sig främmande att genom ny lagstiftning "återuppväcka" enrätt som gått förlorad genom att den gällande åldersgränsen har passerats. En sådan utvidgning skulle vidare leda till enbetydande kostnad för försäkringen. Till detta kommer att fullständigauppgifter saknas om vilka föräldrar som inte har tagit ut samtligaföräldrapenningdagar och även om antalet kvarvarande dagar. Mot denna bakgrundföreslår jag att förändringen av åldersgränsen skall omfatta föräldrar som harföräldrapenningdagar kvar för barn som är födda efter när denya reglerna träder i kraft. Dagar med ersättning på förälderns sjukpenningnivåfår därvid tas ut på denna nivå, medan dagar på garantinivån får las ut medgarantibelopp. t2 Riksda.wn 1988/89. 4.6Utformning av övergångsregler i etapperna 2 och 3 av utbyggnaden avföräldraförsäkringen Prop.1988/89:69 Bilaga1 Mittförslag: Den andra och tredje etappen av utbyggnaden av föräldraförsäkringenförses med motsvarande övergångsregler som föreslås i den första etappen. Närde med föräldrapenning på garantinivån skiftas lill föräldrapenningpå sjukpenningnivån under den andra etappen får därför föräldrar med barnfödda eller senare samtliga kvarstående garantidagar utbyttamot dagar på sjukpenningnivån. För barn födda får högst 60dagar bytas ut och för barn födda får utbytet avse högst 30dagar. Denytterligare utökning av föräldraförsäkringen med 90 dagars ersättning påsjukpenningnivån som skall ske i den tredje etappen gäller barn födda eller . För barn födda utökas antalet dagarmed 60 och för barn födda utökas antalet dagar med 30. Skälenför mitt förslag: Jag har under avsnitt 3.1 beskrivit inriktningen av denföreslagna utbyggnaden av föräldraförsäkringen. Eftersom utbyggnaden framförallt av kostnadsskäl föreslås ske successivt bör varje etapp förses medsärskilda övergångsregler. Jag anser det då vara naturligt att övergångsreglernafår ett likartat utseende. Detta är värdefullt inte minst fråninformationssynpunkt. I alla tre etapperna av utbyggnaden sker en utökning med90 dagars ersättning på sjukpenningnivån, låt vara all det under den andraetappen handlar om ett utbyte av ersättning på garantinivån mot ersättning påsjukpenningnivån. Under avsnitt 4.5.1. har jag föreslagit att den utbyggdaföräldraförsäkringen under den första etappen skall omfatta barn födda niomånader före den föreslagna ikraftträdandetidpunkten och . För allundvika alltför kraftiga tröskeleffekter har särskilda övergångsreglerföreslagits för barn födda tio resp. före ikraftträdandet. Enligt min uppfattning ärdet rimligt att införa övergångsregler av motsvarande slag som vidgenomförandel av den första etappen av utbyggnaden av föräldraförsäkringenäven vid genomförandel av de återstående etapperna. Jag anser därför att denandra etappen av utbyggnaden bör gälla också föräldrar till barn som är föddafr. o. m. . För den kategorin bör samtliga den 1 juli 1990återstående dagar med ersättning på garantinivån bytas ut medersättning på sjukpenningnivån. För barn födda får bytas ut och för barn födda omfattar utbytethögst 30 återstående dagar. På motsvarande sätt bör den tredje etappen iutbyggnaden omfatta även föräldrar till barn födda fr.o. Fördessa barn bör föräldrapenning på sjukpenningnivån få tas ut under ytterligare90 dagar. För barn födda utökas antalet dagar med 60 och förbarn födda utökas antalet dagar med 30. Jagavser att föreslå regeringen att återkomma till med lagför- Prop.1988/89:69 slag för den andra resp. tredje etappen i utbyggnaden av föräldraförsäk- Bilaga I ringen. Mitt förslag: Ettbelopp på 2,5 milj. kr. ur anslaget C 2 Bidrag lill föräldraförsäkringen /90 får disponeras för informationsinsatser i samband medgenomförandet av de nya reglerna inom föräldraförsäkringen.Medlen bör framförallt användas för informationsinsatser i syfte att öka pappornas uttag avföräldrapenning. Skälen för mitt förslag:Regeringen har i propositionen om jämställdhetspolitiken inför 90-talet (prop.1987/88:105) framhållit att utformningen av del ekonomiska familjeslödel harstor betydelse när det gäller all öka jämställdheten mellan män och kvinnor. Enav de viktigaste beståndsdelarna i det sammanhanget är föräldraförsäkringen. Införandetav föräldraförsäkringen och utvecklingen därefter har inneburit storaförändringar i framför allt pappornas uttag av föräldraledighet. varandelen pappor som log ul föräldrapenning . Enligt de senaste tillgängligauppgifterna om pappornas uttag av föräldrapenning tog av pappornai familjer med gifta förvärvsarbetande föräldrar ut föräldrapenning underbarnens två första levnadsår. Mamman är oftast hemma under barnels förstamånader medan pappan lar ul föräldraledighet företrädesvis mellan fjärde ochnionde månaden av barnels första levnadsår. När del gäller den tillfälligaföräldrapenningen är siffran ännu högre. Här togs av ersättningen utav papporna. Av de uppgifter jagredovisat framgår att papporna använder sig av föräldraförsäkringen i relativtstor omfattning. Föräldraförsäkringen har således en stor betydelse urjämställdhetssynpunkt. I olika sammanhang har del framställts krav på kvoteringav föräldrapenningdagarna mellan föräldrarna för all åstadkomma en utökning avpappornas uttag av föräldraledighet. För min egen del anser jag att man iförsta hand bör göra ytterligare informationsansträngningar för att få tillstånd de attitydförändringar som behövs för att öka pappornas insatser ivården av sina barn. Särskilda informationsinsatser bör därför göras i sambandmed den föreslagna utbyggnaden av försäkringen. Jag har erfarit all LOplanerar att genomföra en pappaledighetskampanj . Den kampanjenkan då utgöra en viktig del i informalionsakliviteterna inför genomförandel avden utbyggda föräldraförsäkringen. Jag anser det dock viktigt att ytterligareinsatser görs för att sprida erforderlig information om nya regler iföräldraförsäkringen och angelägenheten av alt båda föräldrarna tar lika stordel i vården av barnen. Jag föreslår därför att särskilda medel avsätts försådana informationsaktiviteter, som framför allt skall syfta lill alt öka pappornasuttag av föräldrapenning. Ur anslaget C 2 Bidrag till föräldra- försäkringen /90 bör således 2,5 milj. kr. få disponeras Prop. 1988/89:69för informationsinsatser om den förbättrade föräldraförsäkringen. Riks- Bilaga 1 försäkringsverket och försäkringskassorna kommer givetvis också att påsedvanligt sätt informera om de nya reglerna. Denföreslagna utbyggnaden av föräldraförsäkringen beräknas för den första etappen,dvs. /90, medföra en kostnadsökning för den allmännaförsäkringen med ca 2 300 milj. kr. Enligt de finansieringsregler som gällerskall föräldraförsäkringens kostnader finansieras på samma sätt somsjukförsäkringens, dvs. till via socialförsäkringsavgifter och till 15%över statsbudgeten. Detta innebär en kostnadsökning för anslaget C 2 Bidrag lillföräldraförsäkringen på 342 milj. kr. för /90. Jaghar tidigare beskrivit omfattningen av den fortsatta utbyggnaden av försäkringenunder de båda återstående etapperna. Den andra etappen är kostnadsberäknad lill1 950 milj. kr. och den tredje etappen lill 2480 milj. kr. Den totala kostnadenför utbyggnaden till ersättning på sjukpenningnivå under sammanlagt 18 månaderden Ijuli 1991 kan beräknas till totalt 6910 milj. kr. 6.2 Administrativa kostnader m.m. Denföreslagna utbyggnaden av föräldraförsäkringen ger i administrativt hänseendeupphov till dels utvecklings- och genomförandekostnader förriksförsäkringsverket, dels kostnader för utbildning och för handläggningenvid de allmänna försäkringskassorna. Utvecklings-och genomförandekostnaderna för avser huvudsakligen ADB-kostnader.Därutöver krävs också utvecklingsinsatser vad avser allmänna råd ochtillämpningsföreskrifter för de allmänna försäkringskassorna. Kostnaden är avengångskaraktär och bör kunna rymmas inom ramen för anslaget B 1 för budgetåret1988/89. Förförsäkringskassornas del kan den föreslagna utbyggnaden av försäkringenberäknas medföra ett personalbehov på ytterligare 100 handläggare hos kassorna.Kostnaden för detta beräknas till 17,5 milj. kr., vilket har beaktats vidberäkning av anslaget /90. Till detta kommer vissa utbildningskostnaderför försäkringskassorna. Dessa senare kostnader bedömer jag dock kunna rymmasinom ramen för det befintliga anslaget till försäkringskassorna. Prop.1988/89:69 BilagaI Mittförslag: Den första etappen i utbyggnaden av föräldraförsäkringen genomförsden . Skälenför mitt förslag: Som framgår av vad jag anfört under avsnitt 6 är utbyggnadenav försäkringen förenad med betydande kostnader. För att åstadkomma en lämpligfördelning av kostnaderna över åren har jag därför föreslagit att reformenskall ske etappvis. Den första etappen bör därvid genomföras den Ijuli 1989. lenlighet med vad jag nu anfört har inom upprättats förslag tilllagom ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring. Förslaget bör fogas lill regeringsprotokollet i detta ärende sombilaga 1:1. Medhänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen 1. delsatt anta lagförslaget, 2. dels all godkänna alt ettbelopp av . ur anslaget C 2 Bidrag till föräldraförsäkringen /90 får disponeras för särskilda informationsinsatser (avsnitt5), 3. dels att godkänna de riktlinjersom jag förordat för den fortsatia utbyggnaden av föräldraförsäkringen och förövergångsreglernas utformning (avsnitten 3.1 och 4.6). Vidarehemställer jag att regeringen bereder tillfälle att ta del av vad jaganfört om 4. ersättningsdagarpå garantinivå under den första etappen av utbyggnaden (avsnitt 4.4). Bilaga2 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Anmälan till proposition om utbyggnad avföräldraförsäkringen och förstärkt föräldraledighet Lagen(1978:410) om rätt till ledighet för vård av barn, m.m. (föräldraledighelslagen)trädde i kraft och ersatte den gällande lagen(1976:280) om rätt lill föräldraledighet. Förarbetena utgörs i huvudsak avpromemorian (DsS 1977:7) Vidgad rätt lill ledighet för vård av barn m. m.,propositionen (prop. 1977/78:104) med förslag om utvidgad rätt till ledighetför vård av barn m.m. samt arbetsmarknadsutskottets belänkande (AU 1977/78:31)med anledning av propositionen. Vissa bestämmelser i lagen har fått ny utformningi samband med ändringar i föräldraförsäkringen åren 1979 och 1985 samt i lagen(1982:80) om anställningsskydd (LAS) . inom upprättad promemoria (Ds A 1987:6)Förstärkt rätt till föräldraledighet har föreslagils vissa ändringar i föräldraledighetslagen.Ändringsförslagen, som har sin grund bl.a. i ett uttalande av (AU1985/86:5, rskr. 32) och i framställningar till regeringen från bl.a. LO (Dnr R1848/85), avser främst att förbättra föräldrars möjlighet att påverka uttag ochförläggning av daglig föräldraledighet. Den sammanfattning av innehållet somgörs i promemorian bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 2:1. En förteckning över remissinstanserna bör fogas tillprotokollet som bilaga 2:2. En sammanställning över remissyttrandena harupprättals inom och finns tillgänglig i ärendet(Dnr R 4652/87). Regeringenbeslutade att inhämta lagrådets yttrande över förslag tilllag om ändring i föräldraledighelslagen. Förslaget hade upprättats iarbetsmarknadsdepartementet på grundval av den ovan nämnda promemorian. Detlagförslag som remitterades till lagrådet överensstämmer, bortsett från någraredaktionella ändringar, med det förslag som jag nu lägger fram. Lagrådethar i sitt yttrande, som bör fogas till protokollet som bilaga 2:3, inte haftnågon erinran mot del remitterade förslaget. Bilaga 2 2.1 Bakgrund Föräldraledighetslagengäller en arbetstagare i hans eller hennes egenskap av förälder. Enligt 1 § ilagen skall den som utan att vara förälder är rättslig vårdnadshavare och harvård om ett barn vid tillämpning av lagen anses likställd med en förälder.Också fosterförälder och den med vilken en förälder är eller har varit gifteller har eller har haft barn omfattas av lagen under förutsättning attparterna stadigvarande sammanbor. Föräldraledighetslagenär i princip tvingande. Enligt 2§ är avtal som inskränker eller upphäver enarbetstagares rättigheter enligt lagen ogiltiga. Från vissa regler i lagen kandock avvikelse göras genom kollektivavtal. Föräldraledighetenfår enligt 3 § tas ut dels i form av hel ledighet och dels i form avförkortning av arbetstiden till tre fjärdedelar av normal arbetstid. Rätlen tillhel ledighet gäller till dess barnet har blivit . Rätten tillförkortning av arbetstiden gäller till dess barnet har fyllt eller tillden senare tidpunkt då det har avslutat sitt första skolår. Dessutom hararbetslagaren enligt 4§ rätt till ledighet under tid för vilkenföräldrapenningförmån utges enligt 4 kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring(AFL). En arbetstagare som uppbär föräldrapenningförmån kan antingen vara heltledig eller arbeta halvtid eller trekvartstid. Somvillkor för rätt till ledighet gäller enligt 5§ att arbetstagaren varit anställdhos arbetsgivaren antingen eller sammanlagt . Kvinnliga arbetstagare har dock enligt4 § alltid rätt lill ledighet före och efter enförlossning. De har vidare rätt till ledighet för amning. I6 § begränsas arbetstagarens rätt att ta ledigt så till vida att ledigheten fårdelas upp på högst två perioder varje kalenderår. Detta gäller både förheltidsledighet och för ledighet genom arbetstidsförkortning. Berör en ledighetsperiodmer än ett kalenderår skall den hänföras till del kalenderår då den påbörjades.Från denna periodregel görs undantag för främst det fallet alt föräldern uppbärtillfällig föräldrapenning enligt AFL, t. ex. på grund av att barnet är sjukt. Enarbetstagare som planerar att vara ledig för vård av barn skall enligt 7 §anmäla detta till sin arbetsgivare i god lid före ledighetens början. Vissa tidsfristerfinns angivna i lagen. Föranleds ledigheten av sjukdom eller smitta gäller intenågon anmälningslid om arbetstagaren uppbär tillfällig föräldrapenning enligt AFLunder ledigheten. En anmälningsskyldighet finns också i 9§ för en arbetstagaresom vill avbryta sin ledighet och återgå i arbete. Detaljeradebestämmelser om ledighetens föriäggning finns i 8§. Ledig-hel skall enligt 8§första stycket förläggas till de dagar som arbetslagaren begär. Ledighet i formav arbetstidsförkortning skall dock som huvudregel spridas jämnt överarbetsveckans samtliga dagar. När det gäller ledighetensförläggning och andra frågor som sammanhänger med ledigheten skall arbetsgivaren enligt 8 § andra stycket samråda med arbetstagaren.Frågorna kan även bli föremål för förhandling Prop. 1988/89:69 enligt lagen(1976:580) om medbestämmande i arbetslivet (MBL). Om Bilaga 2 överenskommelseinte kunnat träffas om förläggningen av ledigheten utan arbetsgivaren ensambeslutat om denna är arbetsgivaren skyldig att underrätta arbetstagaren ombeslutet. Kanarbetsgivaren och arbetstagaren inte komma överens bestämmer arbetsgivaren idessa frågor i den mån annat inte följer av kollektivavtal. Arbetsgivaren fårdock inte utan arbetstagarens samtycke förlägga ledigheten till annan tid änvid arbetsdagens början eller slut. Av10 § i lagen framgår att en arbetstagare inte får avskedas eller sägas uppenbart av det skälet att han eller hon begär eller utnyttjar sin rätt lill ledighet.Lagen innehåller också i 11 § en på samma sätt konstruerad regel om skydd mot omplaceringoch mot försämring av anställningsvillkoren. Arbetsgivare som bryter mot lagenkan enligt 13 § dömas till skadestånd. 2.1.2Småbarnsföräldrars förvärvssituation, m. m. Ungefärvar femte förvärvsarbetande person i har barn . Cirka 80%av alla barn lever tillsammans med båda sina föräldrar. De övriga leverantingen med en ensamstående förälder oftast modern eller i någon form avbiandfamilj. 49%av alla barn har plats inom den kommunala barnomsorgen. 7%har privat anordnad barntillsyn. efterfrågades 55 000 nya platser ikommunala daghem eller familjedaghem. Förvärvsfrekvensenför kvinnor i är internationellt sett mycket hög. Under mitten av1990-talet väntas andelen kvinnor som förvärvsarbetar bli lika stor somandelen män. Särskilt snabb har sysselsättningsökningen varit för kvinnor . är deras förvärvsfrekvens i genomsnitt . Betydligtfler kvinnor än män utnyttjar möjligheten att arbeta deltid medan barnen ärsmå. av kvinnorna med barn arbetade deltid . Av män medbarn hade deltid. Enbestämmelse till skydd mot omplacering och liknande finns i 11 § föräldraledighetslagen.Den har följande lydelse: Arbetstagareär ej skyldig all enbart av det skälet att arbetstagaren begär eller tar ianspråk rätt till ledighet enligt denna lag vidkännas minskning av de förmåner somär förenade med anställningen eller försämring av arbetsförhållandena i annanmån än som följer av uppehållet i arbetet. Arbetstagare är ej heller skyldigall av skäl som har sagts vidkännas annan omplacering än sådan som kan skeinom ramen för anställningsavtalet och som är en nödvändig följd av ledigheten. Frånflera håll t. ex. i riksdagsrriotioner och i den inledningsvis nämnda skriften från LO har det efterlysts en förstärkning av omplaceringsskyddet 20 Frågan har senast behandlats av i anslutninglill arbetsmarknadsutskottets betänkande AU 1987/88:5. 1departementspromemorian förs vissa resonemang omkring denna fråga. Därframhålls att del inte är lämpligt att ge föräldralediga ett skydd mot omplaceringarsom sträcker sig längre än skyddet i detta avseende för arbetstagare iallmänhet. Det påpekas vidare att många av de problem som påtalats faktiskt gåratt komma till rätta med inom ramen för gällande lag. Detövervägande antalet remissinstanser delar uppfattningen att det intedirekt kan sägas att lagens bestämmelse i detta avseende är otillräcklig. ,och och Samhälle anserdock att lagtexten bör skrivas om även om detta innehållsmässigt inte skulleinnebära någon förändring. () anser atten skärpning av bestämmelsen är nödvändig och menar att 11 § bör kompletterasmed underrältelse-och förhandlingsskyldighet för arbetsgivare saml med ensärskild regel för fördelning av bevisbördan i mål om brott mot lagen på dennapunkt. Jag har i propositionen omjämställdhelspolitiken (prop. 1987/88:105 s. 57) berört bl.a. frågan om omplaceringefter föräldraledighet. Därvid har jag anfört att uppmärksamhet måste riktasmot sådana faktorer i arbetslivet som kan försvåra möjligheterna tillföräldraledighet och all det är angeläget att kunskapen om dessa frågor ökar. Jag delar den uppfattningsom förts fram i promemorian all det inte finns underlag för attbedöma om det är lagändringar som behövs och i så fall vilka. Den frågan fårdärför övervägas i ett senare sammanhang. Som nämnts i promemorian hararbetslivscentrum beviljats medel av arbelsmiljöfonden för en treårigstudie av hur föräldraledighetslagen tolkas och tillämpas av de lokalaparterna på arbetsmarknaden och av enskilda anställda. En förstudie kommer allvara klar . Detta utredningsarbete bör avvaktas innan förslag eventuell omarbetning av 1 1 § läggs fram. Prop.1988/89:69Bilaga 2 2.2 Arbetstid mellan trekvartstid och heltid Minbedömning: Jag är inte beredd alt föreslå någon ändring i föräldraledighelslagensåvitt gäller storleken på den arbetstidsförkortning en förälder har rätttill.