prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — Jaghar vidare i milt förslag beaktat att tjänstebrevsrätten föreslås slopad förkonstnärsnämnden och styrelsen för fr.o.m. . Jag hänvisar i dettasammanhang till vad chefen för har anfört vid sinanmälan av Särskilda frågor. Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. godkänna vad jag:har föreslagit angående formerna för beslut om beloppsgränser för konstnärsbidrag, 2. till.Bidrag konstnärer för budgetåret1989/90 anvisa ett reservationsanslag på . 1987/88 Utgift 7 929430 1988/89 Anslag 7 275000 1989/90 Förslag 9 298000 Enligt förordningen(1976:504) om inkomstgarantier för konstnärer kan inkomstgaranli beviljaskonstnärer som står för konstnäriig verksamhet av hög kvalitet och storbetydelse för svenskt kulturliv. Beslut om innehavare av inkomstgaranti fattasav regeringen efter gemensamt förslag av konstnärsnämnden och styrelsen för ellerefter yttrande av dessa organ. Inkomstgaranti kanper år uppgå till högst fem gånger det basbelopp som enligtlagen (1962:381) om allmänförsäkring (omtryckt 1982:120) gällde vidkalenderårets: ingång. Det för fastställda basbelop pet är . Garantins maximibelopp för uppgår således till 344 Detta maximibelopp minskas med innehavarens årsinkomst Prop.1988/89:100 upp till ett basbelopp och av årsinkomsten i övrigt. Regeringen har /89 fastställt antalet inkomstgarantier lill129. Härav avser sju garantirum personer som innehaft tidsbegränsadelärartjänster inom högre konstnärlig utbildning och ett garantirum professorPontus . Nämndenföreslår åter atl 20 av de garantier som inte utnyttjas på grund av alt innehavarna har för högårsinkomst får användas för att utse nya garanlihavare. Universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) UHÄ hemställer om inkomstgaranti för huvudlärarna , vilkas förordnanden går ut den 30juni 1989. Efter samråd med chefen för utbildningsdepartementetförordar jag atl inkomstgaranli fr.o.m. nästa budgetår tilldelas huvudlärarnavid och , vilkas lärarförordnanden upphör vid utgången av . Jag är inte helleri år beredd atl tillstyrka konstnärsnämndens förslag om inrättande av ytteriigareinkomstgarantier. Jag vill idelta sammanhang också anmäla att jag gjort vissa överväganden kring inkomslgarantins avtrappningsreglerbl.a. mol bakgrund av vad har anfört i denna fråga (KrU1975/76:35 s. 35 och 39, rskr. 355).Jag har funnit att en modifiering av avtrappningsreglerna i linje med detförslag som låg till grund förriksdagens uttalande främst skulle gynnakonstnärer som redan har goda inkomster av sin verksamhet. Vidare skulleen sådan förändring medföra en betydande ökning avanslagsbelastningen. Tillgängliga reformmedel bör enligt min mening satsas påändamål som är mer angelägna för konslnärskollektivet i stort. Jag föreslår att regeringen ger tillkänna vad jag har anfört i denna fråga.Riksdagens skrivelse 1975/76:35 bör därmed anses slutbehandlad. Jag har i denna fråga samrått med Konstnärligaoch litterära yrkesutövares samarbetsnämnd. För de två nyagarantirummen samt basbeloppshöjningar m.m. beräknarjag en ökning av anslagetmed sammanlagt . Jag hemställer atl regeringen föreslår alt 1. tadel av vad jag har anfört om inkomslgarantins avtrappnings regler, 2. tillInkomstgaranller för konstnärer för /90 anvisa ett förslagsanslag på . Ersättning åt författare m.fl. för utlåning av derasverk Prop. 1988/89:100 genom bibliotek m. m. Bil.10 1987/88 Utgift 51265000 1988/89 Anslag 50677000' 1989/90 Förslag 64 380000 ' Tilläggsbudget I. Gällandebestämmelser om biblioteksersättning finns i förordningen (1962:652) omSveriges författarfond (omtryckt 1979:394). Ersättning ges för utlåning genomfolkbibliotek och skolbibliotek av litterärt verk i original av svensk elleri bosall upphovsman och litterärt verk i svensk översättning.Ersättning ges även för böcker som ingår i folk- och skolbibliotekens referenssamlingar. Från detta anslagöverförs åriigen lill medel som beräknas på grundval avvissa grundbelopp för biblioteksersätlningen. Innevarande budgetår uppgår grundbeloppen i fråga omoriginalverk till för hemlån ochlill för referensexemplar samt i fråga om översalt verk till för hemlån och lill för referensexemplar (prop. 1988/89:25, KrU 8, rskr. Av fondensmedel utbetalas individuellersättning till författare ochöversättare (författarpenning och översät-tarpenning). Fr.o.m. den 1januari 1989 är författarpenningen för hemlånoch för referensexemplar samt översältarpenningen för hemlån och66 öre för referensexemplar. För upphovsmän med höga ullåningssiffror gäller vissa begränsningar.Styrelsen för kan också bestämma atl ersättning till viss upphovsman skall utgå med högre belopp än det statistiskt beräknade.Denna möjlighet använder styrelsen för atl utse innehavare av s.k. garanterad författarpenning, vilkenför har fastställts till70000 kr. utgår garanteradförfattarpenning till 225 upphovsmän. Återstoden av fondens medel, dens. k. fria delen, används efter styrelsens bestämmande till pensioner,understöd, stipendier och andra för författare, översättare m. fl. Ersättning ål författare och översättareför utnyttjande av deras verk i form avtalböcker och taltidningar fördelas av enligtregler som förbundet fastställer. Biblioteksersättningen har förinnevarande budgetår beräknats till . För talboks- ochlallidningsersällningen har anvisats . Mellan regeringenoch de upphovsmannaorganisationer som berörs av biblioteksersätlningen ingicks den 12september 1985 en överenskommelse om förhandlingar angåendebiblioteksersättningens grundbelopp. Enligt överenskommelsen åtar sigregeringen atl som elt led i beredningen av sitt förslag tillstatsbudget förhandla med organisationerna om storleken av grundbeloppet förhemlån av originalverk. När avtal träffats skall regeringen lägga fram förslag till om anslagsberäkning på grundval av det avtaladegrundbeloppet. Regeringenhar träffat överenskommelse med organi- sationerna om biblioleksersällningens grundbelopp för budgetåren Prop.1988/89:100 1988/89 och 1989/90. Enligt denna skall regeringen föreslåriksdagen att Bil. 10 grundbeloppet för hemlån av originalverk skall vara63 öre för /90. Medelsbehovetför biblioteksersättningen vid ett grundbelopp av per hemlån av originalverk beräknar fondstyrelsenlill . Fondstyrelsenförutser därvid all den sammanlagda utlåningen vid folk-och skolbibliotekenkommer all uppgå lill 102 miljoner lån , vilket innebär enminskning med 2 miljoner lån jämfört med styrelsens prognos för . Liksomföregående år har styrelsen i sin beräkning inbegripit en schablonmässiguppskattning av lån i folkbibliotekens uppsökande verksamhet. Folk- ochskolbibliotekens bestånd av referenslitteratur beräknas komma att uppgå till 7,8 miljonervolymer, även det en minskningjämfört med förra årets prognos. Fondstyrelsenanhåller om att bidraget till nordiska förfaltarstipendier skall ökas med 35 000 kr.lill sammanlagt . med hänvisning lill kostnadsökningar och för alt möjliggöraförfaltarstipendier lill ochFäröarna. räknar med en tioprocentigvolymökning av talboks-framställningen under /90. en uppräkning av talboks- och laltidningsersättningen, som motsvararden höjdabiblioteksersätlningen. Sammanlagt begär förbundet . för ändamålet(+ . För nordisktJÖrfattarsamarbete begär författarförbundet ett bidrag på . Regeringen härden 30juni 1988 godkänt en överenskommelsemellan mig och berörda upphovsmannaorganisationer. Enligt denna skallregeringen föreslå all biblioleksersällningens grundbelopp för hemlån /90 skall vara . Övriga grundbelopp bör vara, för referensexemplar avoriginalverk . , för hemlån av översatt verk och förreferensexemplar av översalt verk I kr. 26 öre.Som grund för beräkningen av biblioleksersättningens totalbelopp för nästabudgetår harjag godtagit de prognoser för utlåning och referensbokbestånd, som styrelsen för författarfondgjort för . Medelsbehovel för biblioteksersättningen bör med dessautgångspunkter beräknas till . Med hänsyn tillden ökade talboksframställningen förordar jag att bidra get till talboks- och taltidningsersältning räknas upp med . Mitt förslag innebäratt bidraget kommer att uppgå 347 Medel för nordiska förfaltarstipendieroch nordiskt förfatlarsamarbete Bil. 10 har anvisats under anslagetBilateralt nordiskt kultursamarbete m.m. 1 samråd med chefen förutbildningsdepartementet föreslår jag att nämnda ändamål förs upp som särskildaanslagsposter under förevarande anslag. Jag beräknar med anledning härav enökning av anslaget med . Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. godkännamina förslag till grundbelopp för biblioteksersättningen, 2. till Ersättning åtförfattare m.fl. för utlåning av deras verk genombibliotek m. m. för /90 anvisa ell förslagsanslag på . Ersättning till rättighetshavare påmusikområdet 1987/88Utgift 3000000 1988/89 Anslag 3000000 1989/90 Förslag 3000000 Från anslaget utgårekonomisk kompensation till rättighetshavare på musikområdet för verkningarna av privatkopieringav fonogram. Efter överiäggningar med berörda organisationer har medlen /89fördelats på följande sätt. Svenska tonsättaresinternationella musikbyrå () 1200000 Svenska gruppen av ofProducers of Phonograms and Videograms(IFPl) 841500 förening (NIFF) 58500 Svenska artisters ochmusikers intresseorganisation () 900000 Anslagsbeloppet bör under nästa budgetår varaoförändrat. Jag hemställer att regeringen föreslår att tillErsättning till rättighetshavare på musikområdet för /90anvisa ett anslag på . Teater, dans och musik Prop-1988/89:lOO konsekvenser av ny bidragskonstruktion Regeringen uppdrog åtriksrevisionsverket (RRV) att studera och utvärdera konsekvenserna av denbidragskonstruklion som införtsfr.o.m. /87 för , Operan och . 1 uppdragetingick att redovisa dels de ekonomiska konsekvenserna för verksamheten i jämförelse med tidigare tillämpad budgeteringsteknik,dels den effekt den nya konstruktionen har haft när det gäller förbättradeplaneringsmöjligheter saml konsekvenserna av den för teatrarnas inkomst-ochprispolitik. RRV har redovisat sitt uppdrag i rapporten , ochRiksteatern konsekvenser av ny bidragskonstruktion. Remissvar på rapporten har inkommit från statenskulturråd, , Operan, och . RRV har på grundval av teatrarnasårsredovisningar för perioden /841986/87 bearbetat ekonomiska uppgifter för att kunna beskriva utvecklingen av teatrarnas intäkter och kostnader.När det gäller verksamheten har RRV sammanställt uppgifter om antaletgenomförda föreställningar ochantalet besökare i förhållande till förbrukade resurser. RRV har däremot inteuttalat sig om verksamhetens innehåll eller resursutnyttjandet i förhållande till de målsättningar som gäller för teatrarnasverksamhet. Den nyabidragskonstruktionen ställer enligt RRV:s uppfattning större krav på planering avverksamheten inom givna ekonomiska ramar. Möjligheten till långsiktigplanering, som var ett av syftena med den nya bidragskonslruklionen,fordrar atl teatrarna har tillgång tillinformation om vilka principer som gällerför statsbidragets utveckling . Enligt RRV:suppfattning fungerar den nya bidragskonslruklionen tillfredsställande så länge uppräkningenav statsbidraget i huvudsak följer löne-och kostnadsutvecklingen hos teatrarna. Mindre avvikelser kan kompenserasgenom omfördelningar av andra kostnader och intäkter. Problemen uppstår emellertid då dessa omfördelningarinte är tillräckliga för att täckaoförutsedda löneökningar eftersom personalkostnaderna inte kan sänkas på kort sikt på grund av den långauppsägningstiden. RRV konstateraratt en sådan situation nu har inträffat och all teatrarna måste, omkompensation inte ges på annat sätt, utnyttja stora delar av sina reserver. RRV visar på tvåolika sätt att hantera bidragsgivningen . Ett alternativ kan varaalt genom ett gemensamt förslagsanslag motsvarande tidigare anslag"för täckning av merkostnader för löner m. m. vid Operan" bevilja teatrarnakompensation motsvarande den genomsnittliga höjningen av statliga löner under löpandebudgetår. Detta förfaringssätt innebär attriksdagen tar ställning till bidragentill Operan, och vid endast ett tillfälle. Ett andra alternativ skulle innebära attnuvarande bidragskonstruktion bibehålls oförändrad men alt statsmakterna närmare preciserar förutsätt ningarna för verksamheten och anger de ekonomiska ramarna för en 349 treårsperiod.Förutsättningarna kan t.ex. innebäraprisomräkning i budge- Prop. ten i likhet medvad som gäller civila myndigheter.Omräkningen sker då Bil. motutfall år - 1 för år + 1 och generella index kan användas. bör därför ha reserver av sådan storlek all de kan klararimliga oförutsedda RRV framför också allanslagen lill de tre teatrarnaeventuellt bör vara obetecknadeanslag. De femremissinstanserna instämmer i RRV:s uppfattning att den nya bidragskonstruktionen inte har fungerattillfredsställande och att denna snarare harminskat än ökat möjligheterna till långsiktig planering. Av de två alternativ som RRV för fram som möjligaframlida bidragskonstruk-lioner förordar , ,Operan och alternativ 1 dvs. ettgemensamt förslagsanslag för täckning under löpande budgetår av merkostnaderför löner till följd av avtal. Teatrarnas riksförbundanser att inget av de båda förslagen gör det möjligt att undvika framtida kostnadskriser till följd av oförutsedd kostnadsutveckling. efterlyser en mer omfattande genomgångav olika faktorer bakom teatrarnas kostnadsutveckling. Operan och framhåller vikten avatt teatrarna har kännedom om vilkaprinciper som gäller för statsbidragets utveckling . () har i sin rapport ,och konsekvenser av ny bidragskonstruktion redovisat dekonsekvenser, som den /87 tillämpade bidragskonstruktionen har medfört.RRV anser att teatrarnas möjligheter lill långsiktig planeringsnarare har minskat än ökat. För all teatrarna skall kunna planera sin verksamhet över krävs enligt RRV atl de har tillgång till information om vilka principer som gäller förstatsbidragets utveckling . Med hänsyn till vad RRV har redovisat vill jag anföra följande. Operan, och ärnationella kulturinstitutioner och i den riieningen jämförbara med andranationella institutioner, som ofta har karaktären av myndigheter. Samtidigtbedriver institutionerna en verksamhet somi många avseenden har speciella förutsättningar. Denbidragskonstruktion som introducerades /87 utgick just fråndessa institutioners speciella karaktär. Konstruktionen syftade till att ge institutionerna enhandlingsfrihet, som inte går att uppnå inom ramenför anslagsreglerna för myndigheter, och till att skapa förbättradeplaneringsförutsättningar, vilket är angeläget för den typ av verksamhet somförutsätter en betydande framförhållning i planeringen. Metoden för att tillgodose dessa ändamålvar all avveckla ett antal styrande moment i budgetregleringen - såsominkomslkrav, periodisering av statsbidragets utbetalning, huvudförslagstillämpning som omräkningen av bidraget skedde enligt enförenklad, schabloniserad me tod. RRV har påpekat, all teatrarnas möjlighet tilllångsiktig planering 350 inte har ökattillräckligt genom de vidtagna åtgärderna. Vidare synes Prop. 1988/89:100RRV:s redovisning indikera, att den kompensationsnivå som har tilläm- Bil.10 pats har varitotillräcklig med hänsyn till kostnadsutvecklingen. Det finns enligt min mening anledning attta fasta på vad RRV har redovisat. Jag ser ingenanledning att frångå huvuddragen i den budgetkonstruktion somintroducerades /87. Det regelverk som då avvecklades bör inteinföras på nytt. Statsbidraget bör således även i fortsättningen utbetalas i sinhelhet , inkomstkrav bör inte återinföras och huvudförslaget bör inte tillämpas. När detgäller den schabloniseradeomräkningen av bidraget bör den dock preciseras i ett rullandetreårssystem. Det betyder alt institutionerna nu bör få klarhet i med vilkenprocent statsbidraget kommer atl omräknas under de tre följande åren, dvs. budgetåren 1989/90, 1990/91 och 1991/92. Av nästaårs budget bör framgå vilken omräkning som kan påräknas budgetåret1992/93 osv. Delta rullandetreåriga budgeteringssystem bör tillgodose institutionernas behov av atlkunna planera på vad gäller verksamhetens omfattning, biljettprisernas utveckling,löneutrymme m.m. Omräkningen av de aktuella statsbidragenhar följt vad somgenerellt gällt för bidragsanslag, dvs. bidragen har i princip räknatsupp . Med hänsyn tillvad RRV har redovisat bör för den följande treårsperioden bidragen åriigen räknas upp . Dåutvecklingen av kostnaderna förhyrorna i de fastigheter som , Operan och disponerar ärsvåra för dem att påverka räknar jag med att kompensationen för dennakostnad skall ske med utgångspunkt från faktisk hyresnivå och således ligga utanför den omräkningsmodell, som iövrigt bör gälla. De utgångspunkter,som jag här har angivit för beräkningen av statsbidragen tillOperan, och , har legat till grund för de budgetförslag, som i det följande redovisas underresp. En begränsning avbidragsuppräkningen för nästa budgetår lill vad som följer av den redovisade omräkningsmodellen skulle dockför resp. institution leda till en besvärlig ekonomisk situation. Bakgrundenhärtill är att en snabb anpassning till den nivån som följer av ett årligtresurstillskott av här beräknad omfattning kan utsätta organisationenför påfrestningar. Andra moment som börföranleda särskilt hänsynstagande, både vad gäller resursbehovet för nästabudgetår och den bas, från vilken verksamheten bör utgå och planeras, är Operans planerade stängning underhösten 1989, inflyttning i nya produktionslokaler under hösten1988 och den situation som har uppstått vid de tre institutionerna lill följd av de senaste löneavtalen på teater- ochmusikområdena. Jag återkommerunder berörda anslag och redovisar mina överväganden medanledning av dessa omständigheter. Jag vill dock redan nu anmäla, att minabudgetförslag kommer att avvika från de äskanden som resp. institu tionhar framfört. Krav som baserar sig på sektorspecifika förhållanden av den art som jag harredovisat måste givelvis prövas mot behovet av 351 insatserpå andra områden. Budgetförslagen för de tre institutionerna Prop.1988/89:100 kommer därför att kräva enanpassning av verksamheten till den nivå som Bil. 10 är realistiskmed hänsyn till statsbidragels framtida utveckling och de möjligheter tillinkomster som kan finnas. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen berederriksdagen tillfälle att ta del av vad jag har anfört ombidragskonstruktionen för bidragen till . Operan och Dramatiskateatern. 1987/88 Utgift 131759000 Reservation 1988/89Anslag ' 150961000 1989/90 Förslag 153 282000 Svenska är enriksorganisation för lokala teaterföreningar. Till är ävenlänsteaterföreningar knutna. Enligt de av Kungl.Maj:l utfärdade bestämmelserna angående statsbidraget tillSvenska rikstealerns verksamhet skall bidraget användas för central ochregional produktion och distribution av teater som komplettering tillregional och lokal teaterverksamhet. skall vidare förmedla teaterföreställningar och gästspel av andrainstitutioner och ensembler samt geallmän information och rådgivning lillyrkesmässigt arbetande teatrar ochamatörteatrar. Teatern skall samarbeta med bl.a. Operan och Dramatiska teatern och i övrigt samverka med myndigheter och folkbildningsorganisationer och medinstitutioner inom teatern och andra konstområden. Svenska riksteaternhar under /88 framfört 2088 föreställningar. Antaletbesök var 397015. utbud bestod av 60 turnéer varav den egna produktionen omfattade 37. Svenska har under hösten 1988flyttat in i nya lokaler i . Beräknad ändring 1989/90 Prop.1988/89:100Bil. (Bidragtill verksamheten på i ) (Bidragtillteaterverksamheten för döva och hörselskadade) (Finsk teaterverksamhet) (Bidrag till dansverksamheten på i ) (5 299000) (3 150000) (1454000) (+ 265000) (+ 157000) ( +2 173000) (- 500000) I anslaget ingårengångsbelopp om sammanlagt 16 milj. kr. För den allmännakostnadsstegringen beräknas ett behov av . Därtill kommer 6,5 milj. kr. för ökade lokalkostnader i . För ytterligare trevuxenproduktioner per budgetår föreslås 16 milj. kr. För genomförande av etts. k. rumsteaterprojekl begärs 6,3 milj. kr. För Pionjärleaternsverksamhet begärs en ökning med 3,3 milj. kr. begärytterligare 2,5 milj. kr. För Södra teaternföreslås ytterligare . för vidgad gästspels-verksamhet. För dansverksamhet påCirkus föreslås ytterligare I . för all kunna utöka antalet utländskaoch inhemska gästspel. har i ensärskild utredning överiämnat förslag om utveckling av den finskateaterverksamheten i . Utredningen föreslår att en finskspråkigteaterverksamhet för barn och ungdom byggs upp under en treårsperiod.Totalkostnaden beräknas nello uppgå lill drygt 9 milj. kr., varav 2,1 milj. kr.avser . föreslårvidare att de , som tilldelar Riksförbundet Finska Föreningar i föramatörverksamhet, skall ställas direkt till förfogande. För den kommande treårsperioden föreslårkulturrådet atl dels undantas från besparingar, dels atl anslagetökas med 12 milj. kr. för ökad verksamhet bl.a. för finskspråkig professionellteaterproduktion, dels att de ökade hyreskostnaderna täcks. 23 1988/89. Föredragandens överväganden Prop. Jag har under inledningen till detta avsnittredovisat vilka utgångspunkter somunder den kommande treårsperioden bör gälla för budgeteringen av statsbidragen lill bl. Medhänvisning härtill bör bidraget för nästa budgetår räknas upp . Hyreskostnaderna förRiksteatern har ökat kraftigt lill följd av teaterns inflyttning i nya lokaler i . Lokaliseringen av verksamheten lillBotkyrka är intressant från kulturpolitisk synpunkt. Jag finner detdärför rimligt att staten medverkar tillatt lindra verkningarna för teatern av de ökade kostnaderna. Jag kommer därföratt återkomma till regeringen med förslag om att teatern redan innevarande budgetår itilläggsbudget skall tillföras ell engångsbeloppom 5 milj. kr. Jag har vidare i mina beräkningar räknat med en förstärkning av statsbidragels bas med ca 12, 4 milj. kr. utövervad som följer av omräkningsmodellen.Det är denna nya bas som bör ligga till grund för omräkningen under de närmast följande åren. Riksteaterntillfördes i budgeten för innevarande budgetår ett engångsbelopp om 15 milj.kr. för att kunna täcka vissa kostnader i samband med ulrustningsanskaffning. Beloppet var attbetrakta som ett räntefritt bidrag iförskott och regleras genom årliga avräkningar på anslaget med början budgetåret1989/90. Till följd härav harjag minskat bidraget, dels med engångsbeloppet 15milj. kr., dels med den årligaavräkningen på 1,5 milj. kr. Avräkningen bör pågå t.o.m. /99, varefter bidraget åter börtillföras det aktuella beloppet. Jag har vidare minskat bidraget med 1milj. kr., som för /89tillförts anslaget som engångsbelopp för att täcka vissa kostnader i sambandmed flyttningen till nya lokaler. Den finska teaterverksamheten i har varit föremålför diskussioner ochutredningar . Regeringen gav i uppdragalt se över den finska teaterverksamheten. har redovisatförslag till en modell för utveckling av finsk teater iSverige. Förslaget innebär en utbyggnad underen treårsperiod med sikte på etable ring av en finskspråkigteaterensemble. Enligt förslaget skulle den första etappen innebära att Riksteaterntillförs resurser för en försöksverksamhet med produktion av finskspråkig barn-och ungdomsteater. En sådan pro duktion skulle präglas av den sverigefinska kulturen och utgå från de i boende finskspråkiga barnens ochungdomarnas erfarenheter. Dessutom skulle de erfarenheter som finns inom svensksprå kiga barn- och ungdomsteaterverksamhet (Unga Riks) också kunna kom ma en sådan produktion till godo. Jag anser atl en sådan verksamhet bör prövas under för attligga till grund för fortsatta överväganden när det gäller utvecklingen av denfinska teaterverksamheten i . Jag föreslår att under entreårsperiod ges särskilda resurser för en 354 produktionper år av finskspråkig barn- och ungdomsteater. Jag utgår från Prop.1988/89:100 atlverksamheten kommer att bedrivas i nära samarbete med Riksförbun- Bil. delFinska Föreningar i och alt stor vikt kommer alt läggas vid arrangörs-och publikledet i syfte att bredda och öka intresset för den Utvärdering av verksamheten bör göraslöpande för att ligga som underlag för fortsatta