prop · GC03116 · 1988-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1988/89:116 om vissa dammsäkerhets- och vattenkraftsfrågor, m. m. Regeringenförelägger vad som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet för de åtgärder och de ändamål som framgårav föredragandenas hemställan. Ipropositionen behandlas olika åtgärder för att öka säkerheten vid landetsdammar samt förebygga översvämningar och minska skadorna av sådana. I dettasyfte föreslås vissa ändringar i bl.a. vattenlagen (1983:291). Dessutomföreslås en ändring i vattenlagen avseende instansordningen i ärenden angåendeskyddsområde och skyddsföreskrifter för yt- och grundvattentäkter. Vidare redovisasvissa överväganden rörande utbyggnad av små vattenkraftverk samtutbyggnadsläget beträffande plan för vattenkraftsutbyggnad. / 1988/89. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Prop.1988/89: 116 , ordförande, och statsråden , , , , , , G. , , ,, , , , , Proposition om vissa dammsäkerhets- ochvattenkraftsfrågor, m.m. och anmäler sina förslag. Anförandena och förslagenredovisas i underprotokollen för miljö- och energi- samt justitiedepartementen. hemställer att regeringen i en proposition förelägger riksdagenvad han och statsrådet har anfört för de åtgärder och de ändamål somde har hemställt om. Regeringenansluter sig till föredragandenas överväganden och beslutar att genomproposition förelägga vad föredragandena har anfört för de åtgärderoch de ändamål som de har hemställt om. Regeringenbeslutar att de anföranden och förslag som redovisas i underprotokollen skallbifogas propositionen som bilagorna 1 och 2. Bilaga1 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Anmälan till proposition om vissa dammsäkerhets-ochvattenkraftsfrågor, m. m. Medstöd av regeringens bemyndigande tillkallade statsrådetDahl en särskild utredare (hovrättsrådet ) för att utredadammsäkerhetsfrågor samt överväga åtgärder för att minska riskerna för ocheffekterna av översvämningar. förordnades ordföranden som utredare. Utredaren avgav i november 1987betänkandet (SOU 1987:64) Dammsäkerhet och skydd mot översvämningar. Ensammanfattning av betänkandet bör fogas till protokollet i detta ärende sombilaga 1.1. Betänkandet har remissbehandlats och en sammanställning avremissyttrandena bör fogas till protokollet som bilaga 1.2. Isamband med beredningen av dammsäkerhetsutredningens (DSU) betänkande harföreträdare för överlagt med representanter för , Vattenregleringsföretagens samarbetsorganisation (),och dammsäkerhets-nämnden. Fråganom utbyggnad av mindre vattenkraftverk har varit föremål för diskussion undersenare tid. I syfte att få ett vidgat underlag för att bedöma denna fråga gavregeringen i beslut berörda länsstyrelser i uppdrag attredovisa läget beträffande utbyggnad av mindre vattenkraftverk samt klarläggaeventuella konflikter med motstående intressen m. m. Regeringsuppdraget ochlänsstyrelsernas redovisningar bör fogas till detta protokoll som bilaga 1.3. Jagavser också i enlighet med vad statsrådet anförde i prop. 1987/88:90 omenergipolitik inför 1990-talet (s. 67) föreslå regeringen att för riksdagenredovisa planeringsläget beträffande vattenkraftsutbyggnaden (jfr. prop.1983/84:160, BoU 30, rskr. 388 och prop. 1984/85:120, NU 30, BoU 25, rskr. 362och 364). Redovisningen bygger i denna del huvudsakligen på innehållet istatens energiverks elmarknadsrapport (). Jaghar vid mina överväganden särskilt samrått med cheferna för justitie-,försvars-, finans-, jordbruks-, bostads- och civildepartementen. 1988/89: ii6 Bilaga 1 2.1 Allmänna synpunkter rörande dammsäkerhet, (DSU) tillkomst föranleddes bl.a. av händelser i och Kopparbergslän . Till följd av kraftigt regn genombröts en damm Noppikoski i Ore älv. Omfattande översvämningar skedde även i bl.a. . De materiellaskadorna blev betydande. uppkom vidare en kraftig vårflod tillföljd av stora mängder snö och mycket varmt väder. Översvämningar medefterföljande skador inträffade bl. a. längs . Sedanflera år vidtar kraftföretagen åtgärder för att förbättra dammsäkerheten ochminska konsekvenserna av stora vattenflöden. Arbetet består i första hand i attbedöma dammars förmåga att släppa förbi vatten (avbördningsförmåga) motbakgrund av nya erfarenheter av dimensionerande flöden. Detta arbeteinitierades i samband med att kraftföretagen registrerade vissa höga flöden iövre . Kraftföretagen har mot denna bakgrund tillsammans medSveriges meteorologiska och hydrologiska institut () bildat en särskildkommitté för att kartlägga dimensioneringen av dammarnasavbördningsförmåga. Kommittén har avgett en lägesrapport. Kommitténsarbete beräknas avslutas . På initiativ av kraftföretagen bildadesvidare dammsäkerhetsnämnden för att lämna viss rådgivning rörandedammsäkerhetsfrågor, framför allt till länsstyrelserna som tillsynsmyndighetenligt vattenlagen (1983:291; VL). 1 nämnden ingår som ordförande och vice ordförandepersoner med domarkompetens samt företrädare för och den privatakraftindustrin. Ledamöterna i nämnden förordnas av regeringen på förslag avkraftföretagen. 1direktiven till DSU framhöll statsrådet att det trots de insatser som kraftföretagenm. vidtar är ett allmänt intresse att förebygga dammgenombrott och att sålångt som möjligt begränsa skadorna av sådana händelser. DSUkonstaterar rent allmänt att antalet större dammolyckor och allvarliga tillbudhar varit få. De tillbud som ändå har skett har föranlett omfattande insatserfrån kraftföretagens sida. Därför bedömer DSU att dammsäkerheten i landet istort sett är god och att den är på väg att ytterligare förbättras. Enligt DSUbehövs inga mer omfattande ändringar i lagstiftningen ellermyndighetsorganisationen på detta område. DSU lägger dock fram vissa förslagtill lagändringar, uppdrag till berörda myndigheter samt preciseringar avansvars- och uppgiftsfördelningen. Remissinstansernadelar i huvudsak DSU:s uppfattning att det saknas motiv för en mer omfattandeförändring av lagstiftning och organisation men pekar i några fall påangelägenheten av att de åtgärder som genomförs avkraftföretagen verkligen fullföljs och avslutas. SMHIpekar på den tendens till en ökad frekvens av större flöden som harregistrerats . Huruvida detta är följden av tillfällighetereller resultatet av mer långsiktiga klimatförändringar tar inte ställ- Även uttrycker oro för de senaste årens kraftiga flödenoch de konsekvenser detta kan medföra. För egen del kan jag iprincip ansluta mig till DSU:s uppfattning att inga mer omfattandeorganisatoriska förändringar eller förändringar av lagstiftningen ärnödvändiga för att öka dammsäkerheten och minska riskerna för ochkonsekvenserna av översvämningar. Jag förutsätter då att arbetet fullföljs inomkraftföretagen och för att ytterligare öka säkerheten och beredskapen pådessa områden. De större vattenflöden somhar noterats ger dock enligt min uppfattning anledning attnoggrant följa utvecklingen. Detta är en uppgift för de ansvarigamyndigheterna, bl.a. . 1988/89:116Bilaga 1 2.2 Säkerheten vid landets dammar Mittställningstagande: Länsstyrelserna bör även fortsättningsvis ansvara förtillsynen enligt VL. bör mer aktivt stödja länsstyrelsernaideras uppgift som tillsynsmyndighet. Nämnden förutsätts bli förstärkt medkompetens rörande räddningstjänst och hydrologi. DSU:Överensstämmer huvudsakligen med mitt ställningstagande. Remissinstanserna:DSU:s bedömning att tillsynen enligt VL även i fortsättningen bör åvilalänsstyrelserna delas av bl.a. Svenska krajtverksförenlngen, ochflera länsstyrelser. RRV och statskontoret anser att dammsäkerhetsnämnden börges en mer aktiv roll när det gäller tillsynen över landets dammar. , och delar DSUis uppfattning rörandedammsäkerhetsnämnden och anser att nämnden även bör tillföras hydrologiskexpertis. framhåller att länsstyrelsernas bristande kompetenspå dammsäkerhetsområdet bör kompenseras genom att dammsäkerhetsnämndens sammansättningbreddas och att kraftindustrins nuvarande förslagsrätt rörande ordföranden ochvice ordföranden avskaffas. anser att det centrala ansvaretför tillsynen enligt VL bör utövas av ett statligt organ som står fritt fråndammägarintressen, en statens dammsäkerhetsinspek-tion. Skälenför mitt ställningstagande: Jag delar DSU:s och flertalet remissinstansersuppfattning att det saknas motiv att genomföra en mergrundläggande förändring av tillsynsansvaret enligt VL. De problem somaktualiserats genom händelserna torde i likhet med vad DSU haranfört inte ha kunnat förebyggas om tillsynsansvaret legat på en annanmyndighet. Nödvändig samordning inom detta område bör därför kunna ske inomramen för befintlig myndighetsstruktur. Enligt min uppfattning och i enlighetvad som förutsattes i förarbetena till VL (prop. 1981/82:130 s. 127) börtillsynen av dammar i första hand skötas av Tillsynsansvaret enligt VL som utövas genom länsstyrelserna börhuvudsakligen ha en övergripande, kontrollerande funktion. Jaganser dock i likhet med DSU och flertalet remissinstanser att det är angelägetatt dammsäkerhetsnämnden kan bistå länsstyrelserna i deras tillsynsarbete.Enligt min uppfattning skulle en överföring av tillsynsuppgifter och ennärmare anknytning till staten av dammsäkerhetsnämnden kunna medföra en riskför att länsstyrelsernas tillsynsansvar tunnas ut. Jag har erfarit atthuvudmännen för dammsäkerhetsnämnden är beredda att stärka nämndens resurserför att bl. a. tillgodose de förslag som DSU har lagt fram. Det gäller bl. a.åtgärder för att förstärka dammsäkerhetsnämndens kompetens i linje med vad DSUoch föreslår. DSUpekar i sitt betänkande på vikten av samverkan mellan länsstyrelsernasförsvars- och naturvårdsenheter när det gäller tillsynen enligt VL. Jag förutsätteratt samråd sker mellan berörda enheter i i frågor som rörtillsynen av dammar. Någon ändring av instmktionerna för länsstyrelserna ärjagför närvarande inte beredd att förorda. 1988/89:116Bilaga 1 Mittställningstagande: Det är angeläget att återstående länsvisa damminventeringargenomförs och avrapporteras. Jag förutsätter att dammsäkerhetsnämnden granskardessa inventeringar i enlighet med vad nämnden har åtagit sig i sittremissyttrande. bör ges i uppdrag att utreda hur ett register över iförsta hand sådana mindre dammar i som inte omfattas av kraftföretagensegna dammregister kan byggas upp och vidmakthållas. DSU:Överensstämmer med mitt ställningstagande. Remissinstanserna:DSU:s förslag lämnas huvudsakligen utan erinran. framhåller att man förnärvarande håller på att bygga upp ett centralt dammregister som inte baraomfattar regleringsdammar utan även invallningsdammar m.m. föreslår attinstitutet ges uppgiften att svara för ett centralt, nationellt register tillstöd för myndigheter som ansvarar för vattenfrågor eller räddningstjänst. Enförordning om rapporteringsskyldighet vid uppförande eller ombyggnad av dammarbör därför utfärdas. anser att något centralt organ bör hadet övergripande ansvaret för ett centralt heltäckande dammregister med störstamöjliga offentlighet. tillstyrker förslaget att den skallgranska inventeringarna och registren från dammsäkerhetssynpunkt och lämnaförslag till kompletteringar. Skälenför mitt ställningstagande: I likhet med DSU och de remissinstanser somkommenterat frågan anser jag att det är angeläget att återståendedamminventeringar genomförs och redovisas. hardamminventeringar genomförts i 16 län, i fem län pågår inventeringar medaninventeringar ännu inte har påbörjats i tre län. Regeringen har iregleringsbrev för länsstyrelserna för /89 ställt medel till förfogandeför damminventeringar i och . Jag anser i likhet medvad DSU har föreslagit att det kan vara ändamålsenligt att dammsäkerhetsnämndengranskar länsinventeringarnas kvalité från ett nationellt perspektiv. Jagförutsätter att en sådan granskning kommer till stånd. Jagansluter mig till SMHLs och uppfattning att det finns behov av ensammanställning av landets dammar och en löpande uppföljning av deraskondition. När det gäller de större kraftföretagens dammar finns en sådansammanställning hos och . Däremotsaknas en sådan för övriga dammar i landet, i första hand beträffande mindredammar. En central sammanställning av sådana dammar bör kunna vara av stornytta för länsstyrelserna i deras tillsynsarbete. Jag kommer attföreslå regeringen att ges i uppdrag att utreda hur register för i förstahand sådana dammar som inte omfattas av kraftföretagens dammregister kan byggasupp och vidmakthållas. bör då beakta att damminventeringarna m.m. harkopplingar till vår försvarsplanering. 1likhet med DSU anser jag att dammsäkerhetsnämnden bör kunna bistå medvärdefulla kunskaper vid genomgången av länsstyrelsernas inventeringar. Dettabör kunna underlätta SMHLs arbete. SMHIhar i sitt remissyttrande föreslagit att en förordning om rapporteringsskyldighetinförs vid uppförande eller ombyggnad av dammar. För att en sådanrapporteringsskyldighet skall kunna åläggas privata organ krävs en föreskrift ilag. Eftersom byggande eller ombyggnad av dammar nästan undantagslöst prövasenligt VL, anser jag att det är tillräckligt att får ta del av samtligadomar som meddelas enligt VL. Föreskrifter av denna karaktär finns redanbeträffande underrättelser till vissa andra myndigheter. Enligt vad jag harfått erfara avser statsrådet att återkomma till regeringen medett förslag till komplettering av vattenrättsförordningen (1983:788) medinnebörden att får del av samtliga VL-domar. Prop.1988/89:116 Bilaga 1 2.2.3Små dammar och små kraftverk Mittställningstagande: Jag anser att det är för tidigt att nu bedöma om det behövskompletterande insatser från samhällets sida för att förebygga säkerhetsproblemvid små dammar. Först sedan länsstyrelsernas damminventeringar har avslutatsoch utvärderats är en sådan bedömning möjlig. DSU:Överensstämmer i huvudsak med mitt ställningstagande. Remissinstanserna:Förslagen tillstyrks av slutens energiverk som pekar på att målsättningarna medatt uppfylla planen för vattenkraftsutbyggnad underlättas av att det finns ettcentralt, heltäckande dammregister. anser attförändrade ersättningsregler för producerad kraft och vissa statliga bidragskulle förbättra förutsättningarna för byggande av småvattenkraftverk. anser att Prop. underlaget är för dåligtför DSU:s påstående att det inte finns några små Bilaga 1 dammar som hotarsäkerheten. Enligt nämnden torde slutförandet av länsstyrelsernasdamminventeringar och nämndens föreslagna granskning av dessa inventeringarkunna ge en mera tillfredställande kännedom om Skälenför mitt ställningstagande: Jag anser i likhet med dammsäkerhetsnämnden attdet saknas underlag för att bedöma om det finns små dammar ilandet som kan utgöra en sådan säkerhetsrisk att det krävs kompletterandeinsatser. Först sedan länsstyrelseinventeringarna har slutförts ochutvärderats går det att med någon säkerhet bedöma denna fråga. Jag förutsätteratt statens energiverk bereds möjlighet att i samband med dammsäkerhetsnämndensutvärdering av inventeringarna bedöma behovet av kompletterande insatser. Dettabör kunna ske inom ramen för det uppdrag verket har fått av regeringenatt följa genomförandet av planen för vattenkraftsutbyggnad. 2.3 Översvämningar 2.3.1 Allmänna synpunkter EnligtDSU (s. 104) är översvämningar elt naturiigt, återkommande fenomen.Översvämningar kan dock föranleda betydande ekonomiska skador liksom äveninnebära en risk för människors liv och hälsa. har skydd motöversvämningar därför varit en väsentlig, gemensam uppgift för människor iutsatta områden. Invallningar, utdikningar eller vattenregleringar harsuccessivt lett till att översvämningsskador har minskat. har störrelandarealer gjorts tillgängliga för bebyggelse och jordbruk. Hushållningen medvatten för bevattningsändamål m.m. har förbättrats. Teknisktsett kan översvämningar förebyggas eller konsekvenserna av dem lindras genomregleringar, rensningar eller invallningar. Insatsernas art och omfattning fårbedömas mot bakgrund av förhållandena i varje enskilt fall. DSUhar särskilt undersökt sambanden mellan å ena sidan ändrad markanvändning iform av kalavverkningar och skogsdikning samt å andra sidan ökad frekvens avöversvämningar. DSU har härvid inte funnit skäl att från dammsäkerhetssynpunktförorda en mer restriktiv tillståndsgivning i fråga om kalavverkning ochskogsdikning. Kunskaperna på detta område är dock dåliga, varför det enligt DSUfinns anledning att överväga behov och inriktning av fortsatt forskning påområdet. DSU:sförslag kommenteras av vissa remissinstanser. Länsstyrelseni delar i princip DSy:s uppfattning röran de markanvändningens betydelse för översvämningar men är oroad över de effekter en snabbt ökande dikning, kan få när nederbör den är kraftig och markens grund vattenmagasin är fyllda. Även borttagan-; , ,, det av trösklar i terrängen och rensningar av bäckar och diken, kan enligt befaras få en sådan sammanlagd effekt att de påverkar flödes- : , topparnaäven i större vattendrag. Dammsäkerhetsnämndenoch VatlenregleringsJÖretagens samarbetsorganisation () pekar på att DSUinte har uppmärksammat de problem som kan uppstå om större flöden sker itorrsträckor nedströms befintliga kraftverk. EnUgtmin uppfattning är återkommande översvämningar i många fall en grundläggandeförutsättning för ett rikt biologiskt liv längs våra älvar och vattendrag. Somett exempel kan nämnas den mycket värdefulla faunan i nedre somkräver regelbundna översvämningar för att vidmakthållas. Det är först i sambandmed att översvämningar leder till negativa konsekvenser för människors hälsaoch säkerhet samt påverkar stora ekonomiska värden som det finns anledning att frånsamhällets sida överväga förebyggande åtgärder mot översvämningar. Målet fördammsäkerhetsarbetet bör vara att vidta förebyggande åtgärder så att en balansuppnås mellan å ena sidan befolkningens berättigade krav på en säker miljö ochå andra sidan samhällets intresse av att bevara en naturlig miljö, däröversvämningar kan vara en förutsättning för bl. a. utvecklandet av ett riktbiologiskt liv eller där t. ex. stora miljövärden kan hotas om i natureningripande, förebyggande åtgärder vidtas. Denomfattande vattenkraftsutbyggnaden med regleringar av sjöar och vattendragunder efterkrigstiden har inneburit både fördelar och nackdelar frånöversvämningssynpunkt. Regleringar kan medverka till att jämna ut flöden. Åandra sidan kan genombrytning av fyllda vattenmagasin i reglerade vattendragleda till omfattande personella och materiella skador. har fråganaktualiserats om i vad mån en mer intensiv markanvändning (kalavverkning,markavvattning m. i kombination med vissa extrema nederbördssituationer kanleda till mer omfattande och i tiden mera koncentrerade flöden. Trots vissakompletterande utredningsinsatser har emellertid inte DSU kunnat påvisa ettsådant samband. Jagdelar i oro över att en förändrad markanvändningpå sikt kan föra med sig negativa konsekvenser från översvämningssynpunkt. Jagåterkommer i avsnitt 2.5 till frågan om forskning rörande orsakerna tillöversvämningar m. m. 1linje med vad DSU anför finns det redan nu anledning att vidta vissa åtgärderför att förebygga eller minska konsekvenserna av större flöden utöver deinsatser som sker av kraftföretagen. Jag kommer därför iföljande avsnitt att ta upp frågan om planering för att förebygga större flödenoch åtgärder för att förebygga eller lindra effekterna av sådana situationer. 1988/89:116 Bilaga 1 2.3.2Planering för att förebygga översvämningar Mittställningstagande: Länsstyrelserna bör få i uppdrag att bl.a; som underlag förkommunernas fysiska planering ställa samman uppgifter om översvämningskänsligaområden och planeringsläget i länen. ansvarar för att det finns en centralöverblick rörande översvämningskänsliga områden i landet. DSU:Överensstämmer delvis med mitt förslag. 1988/89: 116 Remissinstanserna:Statens planverk stöder DSU:s förslag om en utökad Bilaga 1 och förbättradplanering för att söka minska skadorna vid eventuella översvämningar ochdammbrott. utgår från att en bättre samordning i kommunernasplanering mellan räddningstjänstplaner och fysiska översiktsplaner enligt PBLmåste komma till stånd. föreslår att regeringen uppdrar åt länsstyrelsernaatt genomföra regionala inventeringar av översvämningskänsliga områden. Denslutliga sammanställningen bör göras älvvis av den hydrologiska prognos- ochvarningstjänsten. Även i anser attlänsstyrelserna bör göra en sådan inventering. Flera länsstyrelser framhålleratt underlag från är av betydelse för att bedöma riskerna föröversvämningar. och understryker behovet av en bättresamverkan mellan berörda parter för att minska risken för översvämningar. Förslagetatt ge länsstyrelserna i uppdrag att redovisa planeringsläget beträffandeöversvämningar tillstyrks av statens energiverk och har inte närmarekommenterats av övriga remissinstanser. Skälenför mitt ställningstagande: Jag anser att det är väsentligt att åtgärder vidtasav olika berörda organ för att förbättra planeringen för att undvikaöversvämningsskador. Kommunernas fysiska planering är av grundläggandebetydelse i detta sammanhang. Frågan om behovet av underlag för att bedömarisken för översvämningar i samband med till-lämpningen av PBL berörs inte avDSU men väl av några remissinstanser. Jag anser i likhet med ochlänsstyrelsen i att länsstyrelserna bör ställa sammanuppgifter om översvämningskänsliga områden i länet. Jag förutsätter attvattenregleringsföretagen och andra berörda skall kunna bistå länsstyrelserna idetta arbete. Enligt vad jag har erfarit kommer så också att ske. Ett sådantmaterial är väsentligt för kommunernas planläggning enligt PBL. Enligt minuppfattning utgör det också ett väsentligt underlag för bedömningen av vilkaåtgärder av förebyggande art som bör kunna vidtas för att minskakonsekvenserna av översvämningar. Länsstyrelsernassammanställningar bör redovisas till som sedan i samråd med plan- ochbostadsverket bör ställa samman det till ett rikstäckande material. För attuppgifterna skall kunna utnyttjas i det övergripande, förebyggande arbetet ärdet viktigt att de tillställs . Arbetet med sammanställningarnapågår enligt vad jag har erfarit redan inom . Denna uppgift överensstämmerför övrigt väl med det ansvar som länsstyrelser och sektorsmyndigheter har attförse kommunen med material för planering inom ramen för naturresurslagen(1987:12), NRL. Den inventering som har gjort och det underlag somSMHI utarbetat till PBL och DSU kan på detta sätt ytterligare fördjupas. Materialetbör även kunna vara av värde för kommunernas räddningstjänst, en fråga som jagåterkommer till . Jaganser vidare att det i uppdraget till länsstyrelserna även bör ingå att ställasamman uppgifter om planeringsläget i länen i linje med DSU:s förslag.Härigenom bör det bli möjligt att klarlägga behov av konkreta åtgärder ivattendragen för att förebygga översvämningar. kommerinom kort att återkomma till regeringen med förslag till länsstyrelseuppdrag. Prop.1988/89:116 Bilaga 1 2.3.3Andra åtgärder för att förebygga översvämningar Mittställningstagande: Det saknas underiag för att bedöma hur stora insatsersom behövs för att förebygga översvämningar. Detta kan ske först sedanlänsstyrelsernas nämnda kartläggning har genomförts och utvärderats. Genomatt 25 milj. kr. avsätts inom ramen för det extraskalteutjämningsbidraget har de särskilt utsatta kommunerna redan nu möjlighetatt få statligt stöd för att förebygga naturolyckor, bl.a. översvämningar. Detstrider mot principerna för detta bidrag att, som DSU föreslår, reservera medel ur det extra skalteutjämningsbidraget för ettspeciellt ändamål. DSU:Överensstämmer delvis med mitt ställningstagande. DSU förordar dock att minst 10milj. av det extra skalteutjämningsbidraget för förebyggande avnaturolyckor avsätts för översvämningsförebyggande åtgärder och att detta stödutgår . DSU föreslår vidare att regeringen ser över dentotala ramen för det extra skatteutjäm-ningsbidraget och därefter föreslårriksdagen den anpassning som kan vara nödvändig för att möjliggöra erforderiigtstöd till översvämningsförebyggande åtgärder. Remissinstanserna: , statens geotekniska institut (SGI), Svenska kommunförbundetm.fl. motsätter sig inte DSU:s förslag att avsätta 10 milj. kr.