prop · GC03139 · 1988-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1988/89: 139 om godtagande av byggprodukter som godkänts i annatnordiskt land 1988/89: 139 Regeringenföreslår att anta det förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Ipropositionen föreslås att byggnadsnämnderna vid sin granskning enligt bestämmelsemai (1987: 10), PBL, skall godta byggprodukter som godkäntsav ett behörigt organ i något annat nordiskt land på samma sätt som produktervilka fi"ivilligi typgodkänts eller tillverknings-kontrollerats i Sverige.Skyldigheten föreslås gälla mtill utgången av . Förslagetbör ses mot bakgmnd av den överhettade byggmarknad som råder iSverige och som innebär bl. a. att det råder brist på byggprodukter här. Medförslaget främjas importen av byggmaterial. Likställdheteni fråga om byggprodukter skall dock inte gälla produkter som inte kan antasuppfylla de grundläggande kraven i 3 kap. PBL till skydd för liv, personligsäkerhet, hälsa m. m. Regeringen och plan- och bostadsverket föreslås fåbemyndigande att meddela de föreskrifter som behövs i denna del. Lagändringenavses träda i kraft . 1 1988/89. Propositionens lagförslag Prop. 1988/89; 139 Lag om ändring i (1987: 10) Härigenomföreskrivs att det i (1987: 10)' skall införas en nyparagraf, 8 kap. 29 a §, av följande lydelse. Intill utgången av skall vid tillämpningen av 29 § andra stycketaruira meningen med där avsedda produkter likställas material, konstruktioneroch anordningar som har godkänts av de organ i annat nordiskt land somregeringen bestämmer. Första stycket gäller inte material, konstruktioner och anordningarsom kräver obligatoriskt typgodkånruinde enligt 16 kap. 2 § aruira stycket. Regeringen eller den myruiighet som regeringen bestämmer får meddelaföreskrifter om avvikelse från bestämmelsen i första stycket om likställdhet.Avvikelse får föreskrivas ifråga om sådana produkter som inte kan antasuppfylla kraven i 3 kap. UU skydd för liv, personlig säkerhet eller hälsa ochför en lämplig utformning av byggruider och andra anläggningar. Dennalag träder i kraft . 'Lagen omtryckt 1987: 246. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde S. , ordförande, och statsråden . ,, , , , Lööw Proposition om godtagande av byggprodukter som godkänts iannat nordiskt land Densvenska byggmarknaden är överhettad. Detta har medfört bl. a. enstark prisutveckling på byggprodukter. I detta ärende lägger jag fram ettförslag som innebär att byggprodukter som har godkänts av ett behörigt organ inågot annat nordiskt land skall godtas vid byggnadsnärmidemas granskning enligtplan- och bygglagen (1987; 10) på samma sätt som produkter vilka frivilligttypgodkänts eller tillverkningskontrollerats här i . Syftetmed förslaget är att främja importen av sädana byggprodukter. Fråganom att på detta sätt godta byggprodukter som godkänts i något armat nordisktorgan diskuterades vid en hearing som arrangerade den 7mars 1989. Vid denna överläggning deltog företrädare för intressenterna på densvenska byggmarknaden. Till gmnd för diskussionen låg en promemoria i ämnet somutarbetats i . Det lagförslag som presenterades ipromemorian bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 1. Vidare börsom bilaga 2 fogas en förteckning över de organisationer och myndigheter somvar närvarande vid mötet. I bilaga 3 redovisas också en sammanfattning av desynpunkter som framfördes. Idet följande presenterar jag först det internationeUa harmonisermgsarbete sompågår (avsnitt 2), prisutvecklingen pä byggmaterial m. m. pä den svenskamarknaden (avsnitt 3) samt de svenska bestämmelsema om kontroll av byggmaterial(avsnitt 4). Därefter gär jag över till mitt förslag. 2 Det intemationella harmoniseringsarbetet flesta länder utgör byggmarknaden en utpräglad hemmamarknad med fä externainslag. Det gäller i första hand den egentiiga byggverksamheten. I fråga ombyggmaterial sker på många marknader en betydande handel över gränsema. FörSveriges del beräknas att av den totala exporten utgörs av byggprodukterinkl. trävaror, medan importen av byggprodukter Prop. 1988/89: 139 beräknasuppgå till av den totala importen. FörSverige, med sitt stora beroende av utrikeshandel, har det därför varitnaturligt att på bred front aktivt verka i olika intemationella sammanhang för altundanröja olika hinder för handel inom byggsektom. Sverigeratificerade som ett av de första 20 ländema GATT-överenskommelsenom tekniska handelshinder. Sedanbörjan av har svenska myndigheter och den svenska industrin verkat idetta syfte inom FN;s Ekonomiska kommission för (ECE) och dess arbetsgmppför byggfrågor. ECE omfattar alla länder i Väst-och samt och Canada.För byggoira-ådets del har detta arbete som övergripande syfte att röja undanhandelshinder genom att harmonisera de gmndläggande kraven i fräga om säkerhet,hälsa, miljö, tillgänglighet och energihushälUiing i byggnader. Som ett led idetta arbete publicerar ECE en serie s. k. modelLföreskrifter. Harmoniseringenav byggföreskrifter är ett arbete pä läng sikt. Pä kort sikt inriktas nuarbetet efter ett svenskt initiativ på att främja en vidgad marknad med byggproduktergenom en ramöverenskommelse inom ECE om Ömsesidigt accepterande av nationeUtgodkända och kvaliletskontrollerade produkter. Utvecklingenav den inre marknaden inom de Europeiska gemenskaperna (EG) har fört nyadimensioner till mngänget med EG och mellan EG och den Europeiska frihandelssammansluiningen(EFTA), som samarbetet har fått en vidare omfatmmg. Det gäUer inteminst byggområdet. Sedanslutet av är 1988 föreligger ett antaget rådsdirektiv inom EG om harmoniseringav medlemsstatemas lagar m. m. rörande byggmaterial (89/106/EEC). Du-ektivetträdde i kraft och medlemsstaterna har därefter 30 månader påsig att mföra dessa regler i sina nationellla lagstiftningar. Enbyggprodukt antas uppfylla de gmndläggande kraven i byggdirektivet om produktenuppfyller harmoniserad europeisk standard () som utarbetats på mandat frän EG-kominissionen,har genomgått ett europeiskt typ-godkännandeförfarande eller, om varkeneuropeisk standard eller riktlinjer för europeiskt typgodkännande finns,uppfyller nationell standard som har bedömts uppfyUa de grundläggande kraven i byggdirektivet. Nägonmöjlighet att godkänna en produkt direkt pä basis av de gmndläggande kraven idirektivet fömtses inte, trots att detta är en av principema i EG;s nya harmoniseringsmetod.Det är därför som frågan om att kvantifiera de väsenfliga funktionskraven i s.k. basdokument och att precisera procedu-rema för ömsesidigt accepterande avnationellt godkända produkter spelar en vikug roll i överläggningarna mellan EGoch EFTA mom byggområdet. InomEFTA pågår ett samordningsarbete som avses ligga till gmnd för överenskommelsermed EG inom skilda områden. Ett viktigt led i detta samordningsarbete är denEFTA-konvention om ömsesidigt godtagande av prov- ningsresultatoch bevis om överensstämmelse som undertecknades av EFTA- Prop. 1988/89: 139 ländemai (se prop. 1988/89: 60 och NU 15). Denavses träda i kraft under fömtsättning att alla berörda staterdå har godkänt den. Konventionen har karaktären av en ramkonvention, somsenare skall kompletteras med särskilda överenskommelser sektor för sektor.Dessa avses läggas till gmnd för överenskommelser med EG inom Arbetetmed att ta fram förslag till en sådan sektorsöverenskommelse för byggoira-ädetpågår redan inom EFTA. Ett slutiigt förslag förväntas föreUgga iår. Sammanfattningsvis kan alltså konstateras att byggområdet ligger väl frammei det pågående EFTA-arbetet och att det är realistiskt att förvänta sigkonkreta resultat . samarbetsorganisation benämnd Europeiska Unionen för Agrément (UEAtc) pågårsedan 1960-talet utbyte av erfarenheter om godkännande och kvalitetskontroll avbyggkomponenter. De flesta och nägra EFTA-länder medverkar i dettasamarbete, och . har ansökt ominträde. LIEAtc är intressant genom att man studerar möjligheten att utvecklaorganisationen till det paraplyorgan som enligt EG:s direktiv för byggprodukterskall svara för samordning av verksamheten rörande godkännande av produkter. InomNorden har ett samarbete pågått mellan byggmyndighetema sedan mitten av1950-talet i syfte att samordna de olika ländemas byggbesiämmel-ser. Dettaarbete har utvecklats och förstärkts i takt med att det mellanstafliga nordiskasamarbetet har skjutit fart. Arbetet bedrivs inom ramen för Nordiska kommitténför byggbestämmelser (NKB), som niunera är inordnad som ett organ underNordiska ministerrådet. Under ministertådet finns vidare ett gemensamt nordisktorgan inom provnings- och kontrollområdet - NORDTEST - med uppgift att främja harmoniseringav metoderna för provning och kontroll av bl. a. byggvaror. Med stöd fränNordiska ministerrådet drivs också ett omfattande samarbete mellanbyggbranschens standardiseringsorgan i , INSTA B. Samarbetet mellan detre nämnda nordiska organisationema uiom byggområdet har intensifieratskring de frågor som gäller harmonisering och avvecklandet av handelshinder isyfte att löpande bevaka utvecklingen mom EG och koordinera harmoniseringsarbetetoch därvid ta tiU vara de gemensamma nordiska intressen som finns inom området. Nordiskaministertådet har tidigare genom beslut är 1983 ocksä fastställt riktlinjer förömsesidigt accepterande av centralt godkända byggprodukter och officiellkontrollordning (nr 51, 1984). NKB har i anslutning härtillutarbetat produktregler för ett 20-tal produktslag. Detta system, som harbörjat tillämpas i praktiken, innebär att en produkt som är typgodkänd i ett avde nordiska ländema kan typgodkännas i de övriga ländema utan ytterligareprovning o. d. genom ett enkelt registreringsförfarande. Arbetet med nyanordiska produktregler hålls tillbaka i syfte att koncentrera resursemapä att ta fram underlag för ett samordnat agerande frän de nordiska ländemassida i det vidare europeiska harmoniseringsarbetet. ti /89. Nordiska mmisterrådetfastställde den 27 febmari 1987 ett samarbets- Prop. 1988/89; 139 program omavskaffande av handelshinder i (Nord 1987; 24). Programmet bygger pä fömtsätmingenatt de nordiska ländemas tekniska föreskrifter normalt är likvärdiga och attprovningsorganens kompetens ligger på samma nivå. En av huvudpimktema iprogrammet är principen att nationella myndigheter i de fall föreskriftema ärlikvärdiga skall erkänna provning eller kontroll som utförts i aimat nordisktland. På grundval av de erfarenheter som inrapporterats i de olika nordiska ländemakan konstateras att byggföreskrif-tema i hög grad faller inom programmetsmålområde. 3 Prisutvecklingen på byggmaterial m. m. på den svenska marlaiaden Lägetpä den svenska byggmarknaden kännetecknas av en högt uppdriven efterfrågan,fullt kapacitetsumyttjande och en uttalad brist pä produktionsresurser.Överhettningen pä byggmarknaden är starkare nu än vid tidigare uppsving i byggkonjunktiu-en.Uppsvinget har varit kraftigast i storstadsområdena, men skiUnaden iutveckling mellan storstäderna och det övriga landet har minskat imder . Produktionskostnadernaper kvadratmeter för bostadshus har ökat kraftigt. Mellan fjärde kvartalet 1986och ökade produktionskostnaden i flerbostadshusoch i småhus. Konsvunent-prisema ökade tmder . Föratt bereda plats för nyproduktion av bostäder på en överhettad byggmarknad harregeringen infört vissa restriktioner för ombyggnad avbostäder och övrigt byggande. Jag har haft överläggningar om den allvarligakostnadsutvecklingen med olika företrädare för byggsektom. Olika begränsningarav byggandet gäUer nu i alla delar av landet. Dentotala byggverksamheten förväntas fortsätta att växa ,om än i betydligt långsammare takt än tmder . Det irmebär attknappheten på byggkapacitet - och därvid inte minst pä byggmaterial - kommeratt bestä . Denredovisade utvecklingen har drivit upp prisökningstakten i byggsektom. () har till regeringen överlämnaten promemoria om byggkosmader och byggmalerialpriser . Avdenna framgår bl. a. att byggnadsprisema i den påbörjade produktionen under år1986 ökade med , medan ökningen under är uppgick till nära 12 %.Prisstegringen har tilltagit successivt under är 1987. Av byggkostnadernasvarar material för . Marknadenför olika byggmaterial kännetecknas enligt SPK vanligtvis av ett relativt litetantal konkurrerande företag inom varje vamgmpp. Marknadsformen betecknasvanligen som oligopol. Som motvikt fungerar i viss utsträckning konkurrensmellan olika vamgmpper, s. k. substitutionskon-kurrens. Inom ramen för sin marknadsövervakandeuppgift har SPK för vissa Prop. 1988/89; 139 vamgmpper i särskild ordninginformerat om prishöjningar som kurmat genomföras mot bakgrund av en allmäntsett bristande konkurrens. Så har skett i fråga om de prishöjningar som t. o. m.november 1988 hade genomförts pä färger och läcker, på värmetekniska produktersamt pä planglas. Den ledande tillverkaren av färger och läcker hade dittillsunder höjt sina priser med . Den dominerande tillverkaren av värmetekniskaprodukter hade höjt prisema med . Priset på planglasökade vidare med . Den pris- och marknadsledandetillverkaren höjde därvid sina priser pä fönsterglas med totalt . Iintet av dessa fall kan enligt SPK prishöjnmgama i sin helhet återföras päbakomliggande kostnadsöknmgar för företagen. Attföretagen nu kan genomföra prishöjningar som överstiger vad som motiveras avderas kosmader beror enligt SPK bl. a. pä den kapacitetsbrist som föreliggerinom vissa branscher. Det minskade bostadsbyggandet frän mitten av 1970-taletledde till att kapaciteten drogs ned inom flera byggmaterialindustrier. I ochmed att bostadsbyggandet nu åter ökat, har en kapacitetsbrist uppkommit inomvissa branscher. Leveranstiderna har ökat kraftigt. Svårighetema att levereratill den svenska marknaden kan ocksä i några fall bero på att exporten har ökatkraftigt - exempelvis har exporten av parkettgolv ökat i volym mdlanåren 1986 och 1987. Motbakgmnd av tillgängligt material har SPK räknat fram uppgifter om rörelsemarginal- dvs. rörelseresultatet efter avskrivningar - och avkastning på eget kapital -dvs. resultatet efter avskrivningar plus finansiella intärter, relaterat Ulldet genomsnitfiiga totala kapitalet - för 16 större byggmaterialföretag. Utlfrändetta begränsade material - som skall tolkas med försiktighet - konstaterar SPKatt flertalet företag har förbättrat rörelsemarginalen och avkastningen underår 1987 jämfört med . Rörelsemarginalen är 1987 varierade mellan 1 och28 %. Genomsnitfligt uppgick rörelsemarginalen för de 16 företagen till ,vilket innebar en ökning från är 1986. Som jämförelse kan nämnas attrörelsemarginalen för tillverkningsindustrin i sin heUiet i företag med mer än200 anställda uppgick till . Avkasmingenpå eget kapital för de i undersökningen ingående företag som tillverkar dörrar,fönster och glas varierade under är 1987 . Denu redovisade siffroma om rörelsemarginaler och avkastning på eget kapitalavser de förhållande som rådde före de prishöjningar som genomfördes under är1988. Statistiskacentralbyrån har redovisat uppgifter om prisutvecklingen inom bostadsbyggandet . Av dessa framgår att faktorprisema exkl.löneglidning ökade . Därvid ökade prisema för byggmaterial med 11,8 %.Den alhnänna prisutvecklingen - mätt som förändringen i konsumentprisindex -uppgick till . 4 Desvenska bestämmelsema om kontroll Prop.1988/89:139 avbyggmaterial m. m. Enfömtsättning för alt olika material och produkter skall kunna användas i det svenskabyggandet är att de uppfyller de grundläggande kraven i vår byggnadslagstiftning,(1987; 10), PBL. Mycketstarkt sammanfattat kan bestämmelserna om tillsyn och kontroll enligt PBL sägasvila på principen att byggherren har huvudansvaret för att byggbestämmelsemaiakttas (Jfr BoU 1988/89:1 s. 17). Vid bygglovspliktiga arbeten prövar dessutombyggnadsnämnderna om de tilltänkta åtgärderna kan antas uppfylla de krav påbyggnaders egenskaper som ställs i 3 kap. PBL. kan för dettaändamål begära att konstruktionsrimingar och andra handlingar som innehåller väsenfiigatekniska uppgifter skall ges in till nämnden innan arbetena påbörjas.Omfattningen av granskning anpassas emellertid till de avseddaarbetenas art och omfatming samt bygghertens egna kAfalifikationer. Enligt8 kap. 29 § andra stycket PBL skall byggnadsnämnderna godta typgodkända eller tillvcrkningskontrolleradematerial m. m. i de avseenden typgodkännandet eller tillverkningskontrollengäller. Delta anses naturiigt eftersom ett typgodkännande eller entillverkningskontroll innefattar en - av svensk myndighet - gjord prövnmg avatt egenskapskraven i 3 kap. PBL och i tillämpningsföreskriftema är uppfyllda(jfr prop. 1985/86; 1 s. 744, 854 och bilaga 10 s. 236 samt BoU 1986/87; 1 s.162). Etttypgodkännande kan vara frivilligt eller obligatoriskt (se 16 kap. 2 § PBL).Möjligheten för regeringen att med slöd av 16 kap. 2 § andra stycket ställakrav på obligatoriskt typgodkännande har ännu inte umyttjats. Avbestämmelsema i 16 kap. 2 § PBL framgår att godkännande meddelas av denmyndighet som regeringen bestämmer. Regeringen har i 21 § plan-och byggförordnmgen(1987; 383) i fråga om typgodkännande och tillverkningskontroll föreskrivitföljande; Plan-och bostadsverket prövar efler ansökan frågor om frivilligt typgodkännande ochtillverkningskontroll enligt 16 kap. 2 § första stycket och tredje stycketandra meningen (1987: 10). ansökan som avses i första stycket skall fogas de intyg och andra handlingarsom sökanden vill åberopa. Ettbeslut om typgodkännande skall ange i vilka avseenden och under vilka föratsättnmgarmaterialet, konstruktionen eller anordningen uppfyller kraven i 3 kap. plan-och bygglagen och i de föreskrifter som meddelats för tillämpningen av nämndakapitel. Beslutet får förenas med villkor och tidsbegränsas. Ettbeslut om tillverkningskontroll skall ange hur det skall kontrolleras att ettmaterial, en konstmktion eller en anordning har vissa egenskaper. Plan-och bostadsverket fär meddela föreskrifter om avgifter för frivilligt typgodkännandeoch ull verkningskontroll. Beslutav plan- och bostadsverket i dessa frågor får enligt 22 § plan- och byggförordningenöverklagas hos regeringen. Några sådana överklaganden har inteförekommit. Underlaget för ett typgodkäimandekan bestå av t. ex. rapporter från Prop. 1988/89; 139 utredningar ochprovningar samt beräkningar. För vissa produkter krävs typprovning enligtfastställda provningsmetoder eller särskilda godkännanderegler för produktema.Sådan typprovning sker vid statens provningsanstalt eller vidannat provningslaboratorium, som kan godtas av plan- och bostadsverket. Förvissa provningar som utförts exempelvis av laboratorium som inte dokumenteratatt det uppfyller gängse kriterier för opartiskhet eller kompetens krävs detför närvarande i vissa fall utlåtande från statens provningsanstall för attprovningsresultatet skall accepteras som underlag för typgodkännandet. Typgodkännandetssyfte är att underlätta utveckling och användande av nya produkter och metodersamt att främja serietillverkning och industriell produktion. För varje slag avprodukt blir olika bestämmelser i vär bygg-nadslagstiftnmg tillämpliga beroendepå i vilket sammanhang produkten avses att användas. Tillverkningskontroll ärav särskild betydelse för produkter, t. ex. betong- och stålkonstmktioner, sominte enkelt och tillförlitiigt kan kontrolleras på byggplatsen utan besvärandeingrepp i produktema. Omtypgodkända och tillverkningskontrollerade byggprodukter används, kan såvälbyggnadsnämndens granskning och tillsyn som den ansvarige arbetsledarensfortlöpande tillsyn på byggplatsen underlättas och förenklas. Även för denbyggande och för dennes projektorer kan projekteringen samt bygglovsförfarandetförenklas. Det är dock en gmndläggande fömtsätming att berörda parter ibyggprocessen förvissar sig om godkännandets omfatming och om fömtsätmingamaför produktens användning. Sammanfatmingsviskan den nuvarande typgodkännandeverksamheten anses vila på den gmnden att ensvensk myndighet, plan- och bostadsverket, genom sin granskning och utfärdandeav typgodkännandebevis ger ett bindande förhandsuttalande att en viss produktuppfyller byggnadslagstiftningens krav. prövar därför vid singranskning endast att fömtsätmingar och villkor i åberopade typgodkäimandebevisoch tillhörande handlingar är uppfyllda under aktuella förhållanden. behövs inte i sädana avseenden som redan har prövats vidtyp-godkännandet eller tillverkningskontrollen och nämnden har att godta plan-ochbostadsverkets godkäimandebeslut. Förbyggaren har typgodkäimandet således den betydelsen att han vet all materialeteller konstruktionen kommer att accepteras av vidbygglovsprövningen och vid den ytterligare kontroll som kan förekomma underbyggtiden. Med den stora vikt som i allmänhet fästs vid korta produktionstideroch snabb bygglovshantering har typgodkända produkter därmed ett förstegframför altemativa produkter, även om dessa i och för sig också tillgodosergällande krav. Typgodkäimandet imderlättar därigenom för tillverkaren i mångafall en tiUförlitiig marknadsföring av produkten. Detta gäller särskilt vidintroduktionen av nya produkter och metoder. Typgodkännandeförfarandetstår öppet för alla, såväl svenska som utiändska tillverkare eller försäljareav byggprodukter. Inom är provnings-metoderna i stor omfatmingharmoniserade och ofta standardiserade. digheter och provningsinstimtionergodtar normalt resultat frän sina nordiska motsvarigheter. Det är snarareundantag än regel att i ett land godkända byggprodukter mäste tmderkastas fömyadprovning vid godkännande i övriga länder. Godkännandeförfarandet kan emellertidta tid och drar självfallet också kosmader, som ibland kan bli mte oväsentiiga. 1988/89; 139 Mittförslag: Vid bygglovsprövningen skall byggprodukter som godkänts av ettbehörigt organ i annat nordiskt land likställas med produkter som frivilligttypgodkänts eller tillverkningskontrollerats i . Regeringen eller denmyndighet regeringen bestämmer fär meddela avvikande föreskrifter. Dettaskall gälla imder tiden fram till utgången av är 1991. Strävandenaatt imderlätta handem mellan skilda länder har tagit ny fart under senare år.På många olika håll pågår nu arbete som syftar till att imdanröja ekonomiskaoch tekniska hinder för ett fritt utbyte av varor och tjänster. För Sverigesdel har frågan fått särskild akmalitet genom EG;s pågående arbete med attetablera en inre marknad och de fördjupade kontakter som i samband härmedutvecklas i samarbetet mellan EG och EFTA. Arbetet bedrivs medsikte på att det i väsenfiiga delar skall vara genomfört . Parallelltmed detta pågår arbete med att avveckla olika handelshmder och främja en vidgadmarknad med byggprodukter också i andra mellanstatiiga sammanhang. Det gällerdels pä nordisk bas inom ramen för det nordiska ministerrädets verksamhet, delspå en vidare europeisk bas inom bl. a. ECE. Vidare pågår inom fortiöpandeförhandlingar inom världshandelns område. Försvensk del har utan tvekan det arbete som berör harmoniseringen inom ochVästeuropa i övrigt den mest omedelbara betydelsen. Den alldeles övervägandedelen av vår export och import avser sålunda dessa närmarknader. Detta gälleri särskilt uttalad grad byggsektom. De förhandlingar som förs i fråga om harmoniseringoch avvecklmg av handelshmder mellan olika länder i detta område är emellertidmycket tidskrävande och komplicerade. De förhandlingar som förs på en vidareeuropeisk bas kan därför först på förväntas avsätta praktisktgenomförda resultat av mer genomgripande betydelse. Inomdet pågående EFTA-arbetet ligger byggsektom väl framme. Som jag har nämnt i detföregående kan det mom något är föreligga sådana konkreta resultat som kanläggas till gmnd för överläggningar mellan EFTA och EG. Nägon överenskommelsemellan dessa kan dock troligen inte förväntas före- liggaföre den tidpunkt som EG har satt som riktpunkt for sitt eget arbete med Prop.1988/89; 139 Verksamheten inom UEAtc bör kunna medverka till att underlättasamarbetet mellan EG och EFTA i fråga om godkännande och till- Det förslag som jag nu presenterar ligger väl ilinje med målen för det västeuropeiska mtegrationsarbetet och det nordiska samarbetetoch fär ses som ett väsenfligt bidrag till detta. '