prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — 1 det följanderedovisas redmissyttrandena över arbetsgruppens förslag i den del som avserekonomiskt stöd till invandrarnas trossamfund. Organ för fördelningen avstatsbidrag 4. Arbetsgruppens förslag: Uppgiften att fördela statsbidragtill stöd åt trossamfunden börockså i fortsättningen ankomma på tilltrossamfund (SST). Flertaletav de remissinstanser som yttrat sig över förslaget tillstyrker det. föreslår dock att det somalternativ bör övervägas att () blir fömedlare av statens bidrag tillinvandrarsamfunden. Fleraremissinstanser har synpunkter på vart skall knytas. () föreslår att placeringen av SST:s administration skallövervägas i samband med pågående diskussioner om en omstrukturering av de ekumeniska organen iSverige. framhåller att det är nödvändigt att SST helt frigörs från Frikyrkoråd. Ärkebiskopen, I . nämndför mellankyrkliga och ekumeniska förbindelser (). ochSvenska kyrkans föreslår att kansliet skall knytas till Svenska ekumeniskanämnden. Prop.1988/89:100Bil. Jag anser mot bakgrund av invandrarsamfundens ökningsåväl samfunds-mässigt som medlemsmässigt att torde vara det lämpligasteplaceringsalternativet. har tilluppgift att vara samråds- och samarbetsform för kristna samfund av såväl folkkyrko- som frikyrkokaraktär samtkristna ekumeniska organisationer och är således ett lämpligareorgansammanhang ur identitets- och jämlikhetsaspektjämfört med frikyrkoråd. Den omständigheten att judiska och muslimskaförsamlingar är med i till trossamfund behöverinte innebära komplikationer i relation till . Tvärtom medför detta arrangemang fördelar vad gäller ökade möjligheter till dialog med dessa samfund. Jag villi detta sammanhang också understryka riksomfattande relationer med främst katolska, ortodoxaoch österländska kyrkor, relationer som centralt skulle underlättasbetydligt genom en anknytning till trossamfund till Svenska ekumeniskanämnden. SST bör vara ett rent fördelningsorgan för statsbidragetoch icke knytas till något kyrkligt eller ekumeniskt organ. Den börhelst också lokalmässigt vara skild från kyrkliga organ. Förslag till integreringmellan SST och den därtill knutna delegationen (SST-del) 4.2 Arbetsgruppens förslag: SST-del integreras i SST somdärmed omfattar allastatsbidragsberättigade trossamfund. De företräds i SST av vardera en ledamotoch en suppleant som utses av regeringen efterförslag av respektive trossamfund. SST skall vara ett rent fördelningsorgan för statsbidragen. SST kan utseett arbetsutskott. kan genom inbördes association bilda enstatsbidragsberättigad organisation. För en sådan fastställer regeringen antaletrepresentanter i SST. Förslaget tillstyrks av remissinstanserna. framhåller att man bör överväga om inte en instans bör stå överSST när det gäller möjligheten att överklaga beslut. i föreslår att bör få enadjungerad ledamot, ev. två,i SST (samarbetsnämnden). Detta för att kunna följa 12 1988/89.1 saml. utvecklingenbland invandrarkyrkorna och stödja dem inom sitt kompetensområde. Dessa ledamöter borde kunna utses av . anser, mederfarenhet från arbetet med invandrarnas profana organisationer, att behovet av rådgivning,stöd och kontaktverksamhet är specielltviktig i ett uppbyggnadsskede, men kvarstår . anser därför att en stödfunktion behövs, övervilket invandrarnas trossamfund har ett avgörande inflytande.Stödfunktionen skall bistå invandrarnastrossamfund i deras arbete och bör tilldelas en särskild kansliresurs. 1988/89:100 Bil. Arbetsgruppens förslag: För att vara berättigat tillstatsbidrag skall som hittillsett trossamfund eller en organisation som uppkommer genom en inbördesassociation av mindre trossamfund, betjäna minst 3000 personer.Fördelningsprinciperna för verksamhetsbidragetfastställes av SST. SST bör göra en fortgående analys av de bidragsberättigade samfundens verksamhet ochbehov och de fördelningsprinciper SST använder. Fleraremissinstanser framhåller behovet av att ytterligare medel ställs till SST:s förfogande för att fördelas mellanbidragberättigade samfund. Med hänsyn till den ökade invandringen och det därmed ökadeantalet betjänade personer inomsistnämnda samfund har SST succesivt höjt delegationens procentuellaandel av det totala anslaget i den mån detta varitmöjligt genom de åriiga uppräkningarna. Däremot har SST inte sett det vara sin uppgift att öka delegationens andelendast på bekostnad av bidragen till de fria kristna samfunden. SST har därför medhänvisning till den ökadeinvandringen hos regeringen och begärt en motsvarande höjning avanslaget, vilken begäran dock ännu inte bifallits. SFR/SAMRÅDpåpekar att det hade varit av värde om utredningen, i anslutning till att mananvisat en modell för bidragsfördelningen, också hade givit vägledning i vilken utsträckning t.ex. geografisk spridning, differentierad verksamhet,"verksamhetsspråk" kan och bör utgöra beräkningsgrunder förbidragskonstruktionen. Eftersom fördelningsprinciperna är av så avgörande betydelse föreslår man att ingaorganisatoriska förändringar i enlighet med utredningsförslagen genomförsinnan principerna för fördelningen föreslagits och godkänts. Flertalettillstyrker i huvudsak förslaget. ifrågasätter om fördelningsprinciper och riktlinjer skallutarbetas enbart av representanter för bidragtagande trossamfund. Verket anseratt en opartisk sakkunnig bör medverka vidupprättande av riktlinjerna. anser vidare att invandrarnas trossamfund börfå samma behandling när det gäller bidragsberättigade medlemmar/betjänadesom andra invandrarorganisationer. 3000 medlemmar/betjänade förhindrar mindre grupper, t.ex. hinduer och buddhister,att bilda bidragsberättigade sammanslutningar. De har inte heller en naturlig samarbetspartner i samhälletmed vilken de kan ingå association. För invandrarnas riksorganisationer gälleren lägsta gräns för statsbidrag medI 000 medlemmar och för invandrarnas ungdomsorganisationer med 1 500medlemmar. anser att 1 500 medlemmar/betjänade skall vara lägstabidragsgrundande antal. i , Judiska församlingarnascentralråd och Katolska biskopsämbetet förordar att ett medlemskriteriumanvänds istället för begreppetbetjänade medlemmar. Liknande uppfattningar har SFR/SAMRÅD som finner det angelägetatt anslagsgivningen utgår ifrån enregistrerbar medlemsmässig (eller medlemsliknande) anslutning till, bidragsmottagandesamfund och att denna bör kompletteras med en schablonartad uppskattning avantalet som betjänas av samfunden. Prop.1988/89:100 BiL 15 Stöd till samfundenscentrala verksamhet 4.3.2 Arbetsgruppens förslag: För alla samfund i SST kanmedges att av verksamhetsbidraget får användas till central verksamhet. Om det finnssynnerliga skäl bör SST också kunna medgeinvandrarnas trossamfund att använda en högre procentuell andel avverksamhetsbidraget för central verksamhet. Flertaletremissinstanser som yttrat sig Över förslaget tillstyrker det. SST och SFR/SAMRÅD anserdock att SST bör ha rätt att bevilja alla bidragsberättigade samfundatt använda en högre procentuell andel än för central verksamhet. , IVästerås, . JudiskaförsamUngar-nas centralråd och Svenska ortodoxa prosteriet förordar attsamfunden skall ges större frihet attbesluta hur verksamhetsbidraget skall användas. Generelltborde ges större frihet att disponera medlen inom det egna samfundet. De skulle därmed få ökade möjligheter till ekonomisk översikt och planering om de centralt ansöker om ochfördelar verksamhetsbidraget till sina församlingar. Administrationen skulle kunnaförändras så att samfunden centralt föreslår fördelningsorganet fördelningenmellan samfundets centrala verksamhet och församlingarna. Kontrollfunktionenskall ligga kvar på fördelningsorganet. Samfundens enskilda församlingar respektive den centrala enheten skall redovisaverksamhetens omfattning, ekonomisk redovisning och planering samtmedlemsantal/betjänade. Arbetsgruppens förslag: SST bör vid behandlingen avansökningar om lokalbidrag från församlingar inom invandrarnas trossamfund i större utsträckning än utnyttjamöjligheten att av särskilda skälöverskrida de ramar som begränsar bidragsbeloppens storlek. Vidare börinvandrarsamfunden stimuleras tillsamverkan i lokalfrågor genom enpositiv särbehandling av lokalprojekt som innebär gemensamma lösningar. Prop.1988/89:100 Bil. Flera remissinstanser framhåller att detbör finnas ett större belopp att fördela. SST vill framhålla, att svårigheterna i fråga omlokalbidragen inte gäller fördelningsprinciperna utan bristen på medel attfördela. Således var behovetför godkända ansökningar under innevarande budgetår enligt de ramar författningen ger , medan detav anvisade anslaget var endast . SST anser, att enabsolut förutsättning för att arbetsgmppens förslag om att i större utsträckning än hittillsöverskrida ramarna, när det gäller invandrarnastrossamfund, är att anslag för lokalbidrag ökas så, att detfår en mera rimlig proportion till det redovisade behovet än vad som gällt för budgetåren 85/86, 86/87 ochföreslagits för 87/88. Enligt SFR/SAMRÅD bör likvärdiga regler gälla allasamfund också vad beträffar lokalbidrag. Ett av skälen är att det nu och än merframöver är svårt attavgränsa vissa samfund gentemot andra som invandrarsamfund. De extra anslag,som kan vara motiverade, bör kunna utgå som särskilt etableringsstöd, som börfå en vid tolkning. Övrigaremissinstanser tiUstyrker förslaget eller avstår från att kommentera det. Katolska biskopsämbetet påpekar att detinte klart framgår vem som skaU fackgranska ansökningarna om lokalbidrag. Etableringsstöd för invandrarnas trossamfund4.3.4 Arbetsgruppens förslag: Till invandrarnas trossamfund böri vissa fall kunna utgå ettsärskilt tidsbegränsat etableringsstöd. Beslut härom bör meddelas av SST efter beredning inom ett utskott som endastbestår av företrädare för invandrarnas trossamfund. Stödet bör utgå från en särskild anslagspost som ersätterden nuvarande för centrala stödinsatser för invandrarnas trossamfund. Flertalet remissinstanser som yttrat sigöver förslaget är i huvudsak positiva till det. SST och SFR/SAMRÅD anser att stödet intebör begränsas tiU invandrarnas samfund och till samfund som ännu inte etablerats. SFR/SAMRÅD föreslår därför att SSTtilldelas ett särskilt bidrag att användasför nyetableringar, särskilda byggnadsbehov och speciella in-vandrarinriktadeinsatser inom de samfund, som godkänts för statsbidrag. , i och Judiska församlingarnascentralråd anser att bidragockså skall kunna ges i andra fall. Prop.1988/89:100 Bil. Detta stöd bör, efter ansökan hos SST, kunna gå tillnyetablerade grupper i samhället som önskar bygga upp en religiös gemenskap, t.ex. hinduer och buddhister. föreslår även att användningsområdetvidgas, så att medlen, förutom de iutredningen nämnda förslagen, kan vara disponibla för tids- och kostnadsmässiglklart avgränsade projekt för etablerade invandrarsamfund. Stödetsanvändningsområde skall vara av religiös karaktär och riktlinjerna kan till vissdel följa SIV:s riktlinjer för projektbidrag. Katolska biskopsämbetet betonar att etableringsstöd börkunna utgå till nyetableringar av lokala församlingar inom äldreinvandrarsamfund. Biskopsämbetetframhåller att det är positivt att det för detta ändamål inrättas ett särskiltberedningsorgan. Lutherska trosbekännaresförhållande till 4.4 Arbetsgruppens förslag: Det statliga stöd som förnärvarande utgår till vissa lutherska invandrarkyrkor från anslaget till stödåt trossamfund bör ersättas med bidrag ur kyrkofonden. Många remissinstanser anser attstatsbidraget tiU kyrkofonden måste ökas i motsvarande omfattning. , Tyska församlingeni och i tillstyrker förslaget. De estniska ochlettiska evangelisk-lutherska kyrkorna har förståelse för förslaget. i anser att det är omöjligt att ta ställning eftersom maninte känner till hur kyrkofondens styrelse ställer sigtill förslaget. Dennorskaförsamlingen i önskar behålla sin särställning och avstyrkerförslaget. Även ärkebiskopen, kyrkofondens styrelse, i och för mellankyrkliga och ekumeniska förbindelser avstyrker det. Medhänsyn till det finansiella läget för kyrkofonden är det angeläget att ' J förslag till nya utgifter prövas mycket noggrant. Såsom arbetsgruppenpåpekat (sid. 80) utgår betydande bidrag av kyrkofondsmedel tillkyrklig verksamhet bland invandrare med evangelisk-luthersk trosåskådning. Utifrån desynpunkter som kyrkofondens styrelse har att beakta finns ingen anledning attpröva regeringens motiv för att lämna statsbidrag till kyrkligverksamhet av skilda slag. finner det dock angelägetframhålla att kyrkofondens medel i första hand används för svenska kyrkansbehov. anseratt framräkning-en av ett skäligt belopp bör göras från en något djupare analys än densom arbetsgruppen redovisat.Även anser att frågan behöver utredas ytterligare. Blandremissinstanserna finns olika uppfattningar om vilket organ som skall fördelabidraget. De estniska och lettiska evangelisk-lutherska kyrkorna understryker inte har något emot att fortsätta samarbetet inom SST. De föreslår attbidraget från kyrkofonden skall administreras och fördelas av en vid kyrkofonden. 1 denna nämnd bör det finnas en representant förvarje mottagande samfund. iLund föreslår att SST skall erhålla ett anslag ur kyrkofonden för att fördela det till de lutherska invandrarkyrkorna. i och församlings- och pastoratsförbundanser att skall fördela bidraget. iVästerås vill emellertid dessutom peka på möjligheten, att störreinvandrarförsamlingar av delta slag etableras som egna, icke-territo-riellaförsamlingar inom . De kan därmed på normalt sätt bekosta sinverksamhet med kyrkoskattemedel från dem som tillhör församlingen. En sådanordning, där den är praktiskt möjlig, bör ge största möjliga självbestämmandeoch ekonomiska trygghet för dessa invandrare. Underbilaga 15.3 Prop. 1988/89:100Bil. Fördelning av ekonomiska resurser mellan kvinnoroch män Iregeringens handlingsplan för jämställdhet (prop. 1987/88:105, AU' 1987/88: 17, rskr. 364) föreslås att fördelningenav ekonomiska resurser mellan kvinnor och män skall redovisas ibudgetpropositionen. 1 handlingsplanen redovisades kvinnors och mänssammanräknade inkomster samt arbetstider och pensionspoäng för år 1985.Jag kommer att redovisa motsvarande uppgifter för . Den sammanräknadeinkomsten för kvinnor är även lägre än motsvarande inkomst för män, menskillnaden har minskat . För grupperna ensamstående kvinnor med barn respektiveutan barn har dockskillnaderna ökat jämfört med motsvarande grupper män. Tabell I. Sammanräknad inkomst tkr, 1985 och 1986. Den sammanräknade inkomstenutgör summan av de sex inkomstslagen inkomst av tjänst, kapital, annan fastighet,tillfällig förvärvsverksamhet, jordbruksfastighet samt rörelse. I inkomstsummorna ingår också skattepliktiga socialaförmåner så som sjukpenning, föräldrapenning, arbetslöshetsersättning m.m. Källa: SCB BC 20 Studerar manistället på skillnaderna i sammanräknad inkomst för olika åldersgrupper harkvinnornas inkomster procentuellt sett ökat snabbare än männens både föreoch efter skatt mellan de två åren. Detta gäller samtliga åldersgrupper. Att kvinnor harlägre inkomster än män kan till stor del förklaras av skillnader i arbetadtid. Skillnaden i medelarbetstid mellan kvinnor och män har dock minskat något, 1985 1986. Storainkomstskillnader föreligger emellertid fortfarande mellan heltidsarbetande ochhelårsanställda kvinnor och män. En analys av data från inkomstfördelningsundersökningen1986 visar att de socialgmppsrelatera-deinkomstskillnader man normalt anser föreligger uppvisar ett annat mönster om malrialet könsuppdelas och relaterastill privat respektive offentlig anställning. De lägsta medelinkomsterna harprivat eller offentligt anställdakvinnliga arbetare och kvinnliga tjänstemän i låg- och mel-lanlönegrupperoch de högsta har privat anställda manliga tjänstemän i låg- och mellanlönegrupp, samt offentligt respektive privat anställdamanliga högre tjänstemän. Inkomstskillnaderna i samhället är m.a.o. ihög grad könsrelaterade. Inkomster,arbetstider och pensionspoäng 1986 16-19 20-24 25-34 35-44 45-54 55-64 Sammanräknad inkomst' (tkr) varav sociala förmåner, män Sammanräknad inkomst' (tkr) varav sociala jörmåner. Inkomst efter skatt, mänInkomst efter skatt, kvinnor Genomsnittlig pensionspoäng, män Genomsnittlig pensionspoäng, kvinnor Medelarbetstid, män Medelarbetstid,kvinnor 3,91' 2,62' 12,6' 28,3' 18,9' Källa: SCB-I-RFV(Pensionsuppgifter avser aktiva) ' Sammanräknad inkomst omfattar summan av de sexinkomstslagen; inkomst av tjänst, kapital, annan fastighet, tillfälligförvärvsverksamhet samt rörelse. 1 inkomstsummorna ingår skattepliktiga socialaförmåner t.ex. sjukpenning,föräldrapenning, arbetslöshetsersättning och skattepliktigt utbildningsbidrag. ' Siffran avser . ' Siffran avser . Beträffande kvinnors ochmäns pensionspoäng har skillnaderna minskat obetydligt mellan 1985 och 1986.Kvinnornas genomsnittliga pensionspoäng har ökat medan männens ökatmed 0,. Inom gruppen pensionärer är skillnaderna mindre mellannytillträdande kvinnliga och manliga pensionärer än bland samtliga pensionärer.Detta avspeglar naturligtvis förhållandel att alltfler kvinnor har ATP poäng. Skillnaderna mellan kvinnors och mäns pensionspoäng och pensionsbeloppär emellertid fortfarande stora, vilket visas i tabell 2. Skillnaderna ipensionsbelopp är särskilt stora i gruppen gifta pensionärer. Medan gifta mänvars hustru ej har pension uppbär ett årsmedelbe-lopp på ,uppbär gifta kvinnor vars man saknar pension . Gifta män varshustrur har pension uppbär och gifta kvinnor vars män har pension fårdrygt . Könsfördelningen i statliga lekmannastyrelser I tabell 1 och 2 nedan redovisas könsfördelningen i 84centrala statliga lekmannastyrelser.Uppgifterna avser de förhållanden som gaUde . Urvalet avmyndigheter är detsamma som utredningen (A 1985:03) 1986 (1986:4 Ska även morgondagenssamhälle formas enbart av män?). var kvinnorepresentationen i dessa styrelser ochmotsvarande siffra var . Kvinnorepresentationen i decentrala myndighetsstyrelserna har såledesökat med i det närmaste 2/3 seaan utredningen gjorde sin kartläggning. Enligt riksdagsbeslut (prop. 1987/88:105, AU 1987/88:17, rskr.364) skall könsfördelningen i statliga styrelser redovisas förriksdagen. Jag avser att fortsättningsvis redovisa könsfördelningen i ett bredare urval centrala myndigheterän de 84 som återfinns i tabell 1 och 2. 1 tabell 3 5 redovisas könsfördelningen i samtligaregionala lekmannastyrelser.Uppgifterna speglar de förhållanden som gällde . /89 har ett flertal regionalastyrelser fått nya ledamöter. Under hösten 1988har i samarbete med arbetsmarknadens parter och depolitiska partiernas kvinnoorganisationer genomfört en gemensam kampanj i syfte att öka andelenkvinnor i dessa styrelser. Jag kommmer att redovisa könsfördelningeni de nyvalda styrelserna. Den kartläggning som tabellerna nedanbygger på visar ett välkänt mönster,nämligen att ju högre upp i hierarkin desto färre kvinnor. Avstyrelseordförandena finns kvinnor. Av de ordinarie ledamöternaär kvinnor och deras ersättare består till av kvinnor. Av tabell 3 nedan framgår att destyrelser där kvinnorna är relativt många ärde som svarar för utbildningsfrågor och sociala frågor. Försäkringskassornas och studiemedelsnämndernasstyrelser toppar listan över andelen kvinnliga ledamöter, där finns 37%kvinnor. I de regionalalekamannastyrelserna dominerar företrädare för de politiska partierna, 42%av ledamöterna i dessa styrelser utses av landstingen. av de ledamöter som utses avlandstingen är kvinnor. Den låga andelen kvinnor bland dessa ledamöter äranmärkningsvärd med tanke på att det blandlandstingens ledamöter finns i genomsnitt kvinnor. Tabell 4 visar attkönsfördelningen varierar starkt mellan de olika länen. , ochGöteborg- och har alla kvinnor i sina regionala statliga lekmannastyrelser. Älvsborgslän utmärker sig genom att redovisa en kvinnorepresentation som är lägre än10%. Av de 334 kartlagdaregionala lekmannastyrelserna finns 108 som helt saknar kvinnliga ledamöter.Samtliga län kan redovisa flera styrelser utan kvinnor. Regeringen har ipropositionen 1984/85:219 om den statliga personalpolitiken (AU 1985/86:6, rskr. 48) angett sommål att ingen styrelse som tillsätts av regeringen skall vara enkönad efter år1988. Gemensamt för de 108 styrelserna utan kvinnliga ledamöter är att ledamöterna utsesav landstingen, eller i några fall av en myndighet efter förslag av arbetsmarknadens parter. Prop.1988/89:100 Bil. Könsfördelning i84 centrala statliga lekmannastyrelser. Ordinarie ledamöter exkl.personalföreträdareper departement Miljö- och energidep. statliga centrala lekmannastyrelser. St. bakteriologiska laboratorium 1 Statens väg-och trafikinstitut 1 1988/89:100 Bil. Styrelsen för teknisk utveckling 1988/89:100 Bil. MUjö- och energidep. Könsfördelning iregionala myndigheters styrelser. Ordinarie ledamöter exkl. personalföreträdareper myndighetsgrupp. Tabell 4, Könsfördelning i regionala myndigheters styrelser (exkl. yrkesinspektionen). % (antal) Könsfördelning bland ordinarie ledamöter exkl. personalföreträdare iregionala myndigheters styrelser. Prop.1988/89:100 Bil. Statlig rationalisering och revision, statistik m.m. 34 Anskaffning av ADB-utrustning 45 Vissrationaliserings- och utvecklingsverksamhet 46 Statistik, register och prognoser 51 Uppdragsverksamhet 52 Statens person- och adressregisternämnd 52 Viss informationoch utbildning m. m. 78 704000 786300000 128268000 Statlig personalpolitik m. m. 54Statens löne-och pensionsverk 40778000 56Statlig personaladministrativ informationsbehandling 1 000 58 Lönekostnader vid viss omskolning och omplacering 28000000 61 Vissatrygghetsåtgärder för lärare 1000 62 Bidragtill myndighetsuppgifter 18 587000 63 Bidragtill vissa utvecklingsåtgärder 21 500000 65 Kostnader för vissanämnder m.m. 1125000 66 Bidragtill Statshälsan 305000000 66 Vissförslagsverksamhet m.m. 400000 67 Vissaskadeersättningar m. m. 67 Statligkreditgaranti för bostadsanskaffningslån 30000 68 Externaarbetstagarkonsulter 7 239000 69 Administration av statens personskadeförsäkring 70 Täckningav merkostnader för löner och pensioner Prop.1988/89:100 Bil. 129 604996000 133 Polisverksamhetenrörande brott mot rikets säkerhet 133Statens kriminaltekniska laboratorium 26035000 135 Lokala polisorganisationen 5591684000 140 Underhåll och driftav motorfordon m.m. 130 197000 141 Gemensam kontorsdrift m.m. inom kvarteret 142 Diverse utgifter 6360000 144 F. Pris-, konkurrens- och konsumentfrågor 146 Statens pris- och konkurrensverk 149 154 Vissaersättningar till kyrkofonden 155 Bidragtill ekumenisk verksamhet 155Bidrag till trossamfund 160 Bidrag till restaurering av äldre domkyrkor 162 H. Ungdoms-och kvinnoorganisationer m.m. 163 Bidragtill centrala ungdomsorganisationer m.m. 66684000 164 Bidragtill lokal ungdomsverksamhet 101 600000 165 Stödtill internationellt ungdomsarbete 1248000 166 Bidragtill kvinnoorganisationernas centrala verksamhet 3029000 168 Stödtill arbelskooperation m.m. 2500000 1988/89:100 3 688000 Bil. 15 12360000 16048000 13420313000 172 Underbilaga15.1 Indelning av myndigheter och verksamheter i treåriga budgetcykler 176 Underbilaga 15.2 Sammanställning avremissyttranden över rapporten tillinvandrarnas trossamfund (Ds C 1986:12) 183 Underbilaga 15.3 Fördelning avekonomiska resurser mellan kvinnor och män 185Underbilaga 15.4 Könsfördelningen i statliga ledmannastyrelser Bilaga16 till budgetpropositionen 1989 (fjortonde huvudtiteln) 1988/89:100 Bil. Till miljö- och hör frågor om: miljövård,innefattande miljöskydd, naturvård, miljövårdsforskning och avfallshantering, vattenlagen och lagen om vattenförbund, säkerhet inom kärnenergi- och elenergiområdena samt beredskap inom energiområdet. Riktlinjernaför miljöpolitiken har lagts fast genom beslut med anledning av regeringensproposition om miljöpolitiken inför 1990-talet (prop. 1987/88:85, JoU23, rskr. Miljöpolitikensyftar till att förebygga miljöstörningar och där sådana uppkommer begränsa dem samt att återställa skadadmiljö. Varje samhällssektor haransvaret för att förhindra att nya miljöproblem uppstår och för att lösade problem som redan föreligger.