prop · GC03150 · 1988-12-31 00:00:00 — -0,4 -3,3 1988/89:150 Bil. Källor: , ochfinansdepartementet. Inomdet övriga näringslivet väntas en fortsatt ökning av investeringarna i år.Expansionen är koncentrerad till de statliga affärsverken inom samfärdseln. Destatliga affärsverkens investeringsplaner tyder på att derasanläggningsinvesteringar ökar. Byggnadsinvesleringama inom övriga delar avnäringslivet tycks dock stagnera. De totala investeringarna inom övrigtnäringsliv exklusive de statliga affärsverken beräknas öka mindre . Utvecklingenför näringslivets investeringar är svårbedömd. Faktorer som talarför en fortsatt tillväxt är den förhållandevis stabila lönsamhetsutvecklingenunder samt det höga kapacitetsutnyttjandet. En svagare tillväxti ekonomin och minskad utlandsefterfrågan på industrins produktion kan antas haen negativ inverkan. Företagens förväntningar om den framtidakostnadsutvecklingen är en annan faktor som kan påverka investeringsaktivitetenunder nästkommande år. Antas den svenska löneutvecklingen komma ned på enmarkant lägre nivå än och därmed mer i paritet med omvärldens såkan det i viss mån förmodas påverka företagens investeringsbenägenhet i positivriktning . Tillväxten i näringslivsinvesteringarna beräknas avtanågot . Tabell 5:3 Offentliga investeringar Årlig procentuell 1980 ärs priser Statliga myndigheter Statliga affärsverk 5,8 -4,1 -2,2 -1,0 Kommunala myndigheter Kommunala affärsverk -4,8 -17,3 5,3 -2,9 2.5 -1,8 -7,5 De offentligamyndigheternas investeringar har trendmässigt fallit under det senastedecenniet. Denna utveckling bröts då investeringsvolymen för bådede kommunala och statliga myndigheterna steg. Kommunernas svarar för drygt tvåtredjedelar av de totala myndighetsinvesteringarna. En förklaring tilltrendbrottet i Ijol kan vara behov av följdinvesleringar till det ökadebostadsbyggandet. behov väntas kvarstå och även 1990 men då iminskad omfattning. En anledning till att de statliga myndigheternasinvesteringar ökar är de stora väginvesteringar som genomförts under förraåret. Upprustningen av vägnätet väntas fortsätta men i långsammare takt nästaår. Sammantaget innebär detta alt de offentliga myndigheternas investeringarbedöms öka i samma storleksordning som . Prop:1988/89:150 Bil. Efterfråganpå bostäder har ökat kraftigt. Ett mått på delta är altandelen oulhyrda lägenheter har sjunkit markant . Antalet outhyrdalägenheter var som störst och i Ijol registrerades den lägstasiffran under det , se diagram 5:3. Efterfrågeökningen avserinte enbart storstadsområdena utan är spridd över hela landet. Förändringar ibefolkningssammansättningen, ökad regional rörlighet saml en högnelloinvandring är några faktorer som ligger bakom den ökade bosladseflerfrågan.Den relativt goda utvecklingen av hushållens reala inkomster har också haftbetydelse. Diagram 5:3 Antal outhyrda hyreslägenheter respektivetotalt antal påbörjade lägenheter 60000 -1-------------- ........... --...... - -------------------- .. ---- r60000 : Antalet outhyrda lägenheter avser den 1 marsrespektive år. Antalet påbörjade lägenheter omfattar både flerfamiljshus ochsmåhus. Källor: och . -2,0 -13,7 -22,1 -4,0 -16,2 -23,1 -4,0 -26,1 -17,0 -4,0 -1,7 -1,0 Anm:Förändringen i investeringsvolymen skiljer sig från förändringen av antaletpåbörjade lägenheter eftersom investeringsvolymen påverkas av bl.a. bostadsbyggandetsförläggning i tiden och den genomsnittliga investeringskostnaden per lägenhet.Källor: , och . Motbakgrund av den ökade efterfrågan har bostadsbyggandet ökat kraftigt. Under1987 påbörjades nästan 40000 nya lägenheter, jämfört med ca 30000 lägenheter detvå närmast föregående åren. steg antalet påbörjade lägenheter tilldrygt 50000. vidtogs en rad åtgärder med syfte att dämpaöverhettningen på byggmarknaden och bereda plats åt ökad nyproduktion avbostäder. Under slutet av skärptes åtgärderna speciellt med avseendepå ombyggnadsverksamheten. De senaste två årens nyproduktion av bostäder harvarit lägre i än i övriga delar av landet.Produktionskostnaderna för flerbostadshus har stigit mer i Stockholmsområdetän i övriga delar av landet. steg faktorprisindex för flerfamiljshuskraftigt även vad gäller andra kostnader än löner. Nyproduktionenav bostäder bedöms öka något jämfört med . En förutsättning är attkostnadsutvecklingen inte blir så kraftig att den dämpar bostadsbyggandet.Under nästa år bedöms igångsättningarna minska något. Ombyggnadsinvesleringarnasjönk relativt kraftigt , efter alt ha ökat , sediagram 5:4. Nedgången i ombyggnadsinvesteringarna är en följd av de åtgärdersom har vidtagits i syfte all bereda plats för en ökad nyproduktion. De flestaombyggnader sker med statliga ombyggnadslån. sattes ramarför omfattningen av ombyggnadslånen i storstadsområdena. Detta resulterade iatt antalet lägenheter som beviljades ombyggnadslån i dessa regioner sjönk. 1slutet av skärptes reglerna i syfte att ytterligare begränsa ombyggnadsverksamheten.Ramarna för ombyggnadslån i storstäderna skulle fortsätta alt gälla även 1990,som ramar infördes i övriga delar av landet. Subventionsgradenminskades också i och med att den statligt garanterade räntan förombyggnadslånen höjdes. Riksdagsbeslutet innebar en utökning av de föreslagnaövergångsreglerna. Mot bakgrund av detta beräknas ombyggnadsinvesteringarnaminska något mindre , än enligt den bedömning som gjordes i den preliminäranationalbudgeien. Miljarderkr., priser 1988/89:150 Bil. 19701972 1974 1976 1978 1980 1982 1984 1986 1988 1990 Under1988 minskade lagren med totalt . Merparten avlagerminskningen berodde på en fortsatt neddragning av oljelagren, vilket itabell 5:5 främst hänförts lill partihandeln. Totalt sett har lagren minskalmed . Industrin svarar för två tredjedelar avneddragningen . Det är främst industrins lager av varor iarbete som minskat, men även färdigvamlagren har reducerats i betydandeomfattning. Lagren av insatsvaror har dock inte minskat i samma utsträckningsom de två övriga lagertyperna. Det är i huvudsak industrins ökade krav pårationella placeringar som lett till en minskad lagerhållning, vilket även medförtlängre kontrakt med underleverantörerna. Industrins minskadelagerhållning har ökat sårbarheten vid konflikter. Det märktes vidtjänstemannakonflikten inom verkstadsindustrin . Många av deca 3000 underleverantörerna till de stora konfliktdrabbade exportföretagen blevdå tvungna alt dra ned eller upphöra med produktionen redan efter ett pardagar, trots att de inte själva var direkt drabbade av konflikten. Även omproduktionen i sig hade kunnat fortsätta fanns det inga lagerutrymmen eftersomde flesta underleverantörer levererar sina varor ,s. k. just-in-time-produclion, vilket medfört att lagemtrymmena minskalavsevärt . 1 var det vanligt med leveranserendast , vilket medförde att behovet av lageriokaler varbetydligt större. 1988/89:150 Bil. 19701972 1974 1976 1978 1980 1982 1984 1986 1988 1990 Under1988 var lagerrörelserna tämligen små om oljelagren exkluderas. Industrinsfärdigvarulager fortsatte dock att minska. Neddragningarna var mest påtagligainom gmvinduslrin,massaindustrin saml järn och stålverken. Lagren är förnärvarande mycket små i dessa branscher, vilket medför att vid en fortsatt högefterfrågan kommer leveranskapaciteten att begränsas även framöver. Ävenbilhandeln drog ned sina lager efter en kraftig ökningunder 1987. För1989 och 1990 torde det finnas ett visst behov inom delar av industrin att draupp lagren något. Emellertid förväntas efterfrågan vara fortsall hög iförhållande lill produktionskapaciteten 1989, vilket medför art helaproduktionen förväntas bh leveranser även 1989. förväntas deninhemska efterfrågan öka i betydligt lägre takt, vilket bör medföra en visslageruppbyggnad inom industrin. Övriga sektorer förväntas hålla lagerstockarnapå ungefär samma nivå som . Tabell 5:5 Lagervolymförändringar Miljarderkr., 1980 årspriser 1986 1987 1988 1989 1990 därav råolja och bränsle -0,1 -1,5 -0,4 -0,3 -1,1 -2,1 -0,2 -5,1 -4,2 -2,4 -0,2 -1,7 Källor:Statistiska centralbyrån, och . 6.1 Industrins produktion och lönsamhet Industrinsproduktionsutveckling präglades av stor ryckighel . Under förstakvartalet sänktes produktionen , vilket i huvudsak var en följd av långa konflikten inom verkstadsindustrin . Därefterföljde en uppgång med . Under tredje kvartaletminskade produktionen för att åter följas av en uppgång under ijärde kvartalet.Under Qärde kvartalet 1988 var dock industriproduktionen högreän 1987. Mellan helåren steg produktionen med 3,,varav förklaras av att 1988 innehöll mer än 1987. Den arbetsmarknadskonfliktinom verkstadsindustrin som påbörjades med atl drygt40000 tjänstemän gick ut i strejk medförde kraftiga neddragningar avproduktionen inom verkstadsindustrin . Konfliktentrappades succesivt upp med lockout och permitteringar och omfattade som mestnästan 200000 personer under den tredje och sista konfliklveckan. Inomverkstadsindustrin sjönk produktionen . Inomtransportmedelsindustrin, som var den delbransch som drabbades hårdast avkonflikten minskade produktionen med . Mellan helåren 1987 och 1988påverkade konflikten den totala industriproduktionen med i neddraganderiktning. Blandbranscherna ökade produktionen mest i den kemiska industrin samt järn ochstålverken. Den kemiska industrin drog kraftigt upp produktionen för andraåret i rad. Kapacitetsutnytljandet är dock fortfarande 1988/89:150 Bil. Diagram6:1 Orderingången till industrin 19801981 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1988 Källa: Statistiska centralbvrån relativt lågt i branschen,vilket gör del möjligt att fortsätta öka produktionen i hög takl omefterfrågan inte viker. Produktionen inom järn- och stålverken ökade oväntatmyckel svag utveckling. Del var den starkainvesteringskonjunkturen utomlands som medförde att efterfrågan på stål ökadeunder hela 1988. I var det maskin- och anläggningstillgångarna sombegränsande stålproduktionen efter 1980-ta-lets neddragningar. Inom EG finnsdock fortfarande en betydande överkapacitet bland järn- och stålverken. Härhölls produktionen tillbaka genom att delar av detsyslem med produktionskvoter som infördes under krisåreii var i kraft fram . När kvoterna avskaffades uppstod inte, som många befarat,övemtbud på marknaden och press nedåt på priserna. Under loppet av 1988 stegexportpriserna på järn- och stål med . Även verkstadsindustrin hargynnats av den starka investeringskonjunkturen. Samtliga delbranscher utomelektroindustrin har dragit upp produktionsnivån kraftigt. Industriproduktionenutvecklades betydligt sämre i än bland övriga från mittenav till början till . sjönkden svenska produktionen relativt OECD-ländemas och jämfört med deeuropeiska , se diagram 6:2. till1987 ökade industriproduktionen i i samma takt som genomsnittet förOECD, men i betydligt högre takt än bland de europeiska OECD-ländema. Under1988 var ökningen dock lägre i . Den lägre produktionsökningen i Sverigeunder beror dels på arbetsmarknadskonflikten men även på attkapacitetsutnytljandet och därmed produktiviteten inte ökade lika mycket i densvenska industrin. Kapacitetsutnytljandet i den svenska 1988/89:150 Bil. Källor:OECD (), och industrinvar , vilket är den Prop. 1988/89:150 högsta siffra som någonsin noterats. 1 genomsnitt varkapacitetsulnyttjan- Bil. 1.1 det i den svenska industrin 3 4procentenheter högre än bland . Under1989 och 1990 förväntas efterfrågan på svenska industriprodukter inte öka isamma takt som 1988. Någon mer påtaglig effekt torde det inte få påproduktionen eftersom efterfrågan ändå beräknas överstiga produktionskapaciteten.Orderingången lill industrin ökade från hemmamarknaden och frånexportmarknaden , vilket talar för ett fortsatt gott efterfrågeläge.Enligt konjunklurbarometcm tyder företagens produktionsplanerpå alt produktionen kommer atl fortsätta alt öka . Enligtkonjunklurbarometcm har andelen företag som arbetar med full kapacitet sjunkitnågot som omdömena om orderslocken förskjutils i negativ riktningunder . Brislen på arbetskraft är dock fortfarande mycket sloroch tycks vara den faktor som i första hand begränsarproduktionen. Sammantaget beräknas industriproduktionen öka 1989 ochmed 1990. Industrinslönsamhet fortsatte atl förbättras något 1988. Enligt de lön-samhetsmålt somhär används blev dock förbättringen obetydlig. Marginalen, d.v.s. skillnadenmellan produktpriset och de rörliga kostnaderna, förbättrades endast med 0,1procentenhet. Bmttoöverskottets andel av förädlingsvärdet steg från 31,till31,. Bmttoöverskotlel är dock historiskt sett fortfarande mycket högt. Under1970-talet var det endast som andelen översteg . Inomverkstadsindustrin försämrades dock lönsamheten 1988. Marginalen drogs ned som bruttoöverskottsandelen sjönk från till21,, vilket är betydligt lägre än för genomsnittet av industrin. Nedgångenkan delvis förklaras av att arbetsmarknadskonflikten medförde att produktionoch försäljning drogs ned kraftigt . Marginalförsämringeninom verkstadsindustrin är hänföriig lill exportmarknaden, där de två främstakonkurrentländerna och sänkt priserna . Dellahar medfört alt den svenska verkstadsindustrin inte kunnat höja exportprisernai samma takl som löner och övriga kostnader ökat. Delta har man dock delviskompenserat genom att dra upp marginaler och priser på hemmamarknaden. Inombasindustrin har såväl marginalema som bmttoöverskotlsandelen stigit kraftigtunder . Marginalen ökade , som bmtlo- Basindustri Verkstadsindustri exkl. varv industri -1,0 -0,2 -0,8 -0,5 Antn: Basindustri omfattar gruvor, sågerk, massainduslri,pappersindustri samt järn-, stål- och metallverk. Källor: , ochfinansdepartementet. Tabell 6:2 Rörliga kostnader, produktpriser, marginalerper producerad enhet samt bruttoöverskottsandel 1988/89:150 Bil. InsatskostnadLönekostnad' Summa rörlig kostnad Produktpris 1,7 3.0 2,1 2,7 6,6 6,0 6,5 6,6 7,5 5,3 7,0 7,4 Lönekostnad per producerad enhet. - Som andel avförädlingsvärdet. Anm: Uppgifterna avser industri exkl.petroleumraffinaderier och varv. Källor: ,och . Den kraftigalönsam-hetsförbätlringen inom basindustrin är hänföriig till massaindustrin,gruvor samt järn-stål och metallverken, vilka dragit fördel av den starkainvesteringskonjunkturen och därmed höjt priserna kraftigt. Inom massaindustrinsteg bruttoöverskottsandelen med till . För1989 beräknas marginalen stiga med 0,, vilket bidrar till alt bruttoöverskottsandelenstiger med till . Verkstadsindustrins andel fömtsesligga kvar på föregående års nivå. Den förbättrade lönsamheten är liksom under1988 helt hänföriig till basindustrin som genom stora prisökningar beräknasdra upp marginalen . Bruttoöverskottsandelen inom basindustrin beräknasdärmed stiga lill . Diagram 6:3 industrins bruttoöverskottsandelar 19701972 1974 1976 1978 1980 1982 1984 1986 1988 Anm.: Bruttoöverskottsandelen är driftsöverskott bruttosom andel av förädlingsvärdet. Uppgifterna avser industri exkl.petroleumraflfinaderier och varv. Källor: ,och 6.2 Byggnadsverksamhet Prop. 1.1 Läget påbyggmarknaden har karaktäriserats av enstarkt efterfrågan och avsevärd brist på produktionsresurser. byggbarometer var andelen företag som uppgav etthögt utnyttjande av produktionsresurserna . Denna andel har varitosedvanligt hög . De genomgående höga bristla-len på arbetskraftunder tycks ha reducerats något, men arbetskraftstillgången ärfortfarande det främsta hindret för ökad produktion. Byggbarometern tyder påatt företagen förväntar sig en fortsatt ökning av byggandet men i reduceradtakt. Uppgångeni byggeflerfrågan började , då byggnadsinvesteringarna inomnäringslivet steg kraftigt. Under fortsatte tillväxten i näringslivetsbygginvesteringar som bosladsinvesteringarna ökade starkt.Sysselsättningen inom byggsektorn har ökat kraftigt under de senaste två åren.Nästan två tredjedelar av den sysselsättnings-minskning som ägde mm från 1981till slutet av 1985 har återhämtats. Sedan1987 har byggverksamheten, speciellt i storstäderna varit föremål för särskildaregleringar. Syftet med dessa har varit att dämpa överhettningen påbyggmarknaden samt atl bereda ökat utrymme för bostadsbyggande. Regleringarna innebärbl a att ramar har satts för omfattningen av ombyggnadslån till bostäder.Vidare skall länsarbetsnämndema i storstäderna utnyttja byggnadstillståndenför att reducera den totala byggvolymen. skärptes dessaregler,då överheltningstendenser-na hade spridit sig lill övriga delar avlandet. De skärpta reglerna innebar att ramarna för ombyggnadsverksamhelen skaomfatta hela landet samt att subventionsgraden sänktes för de statligaombyggnadslånen genom att den garanterade räntan höjdes. 1 övriga delar avlandet avses begränsningar ske av det opriorilerade byggandet. Regleringenpå byggmarknaden har medfört en reducering av ombyggnadsverksamhelen samt attbyggprojekt inom storstadsområdena har skjutits på framliden. Byggandet inomde oprioriterade områdena sjönk något . De totalabyggnadsinvesteringarna ökade något mindre än , trots denkraftiga ökningen i nybyggnadsinvesteringarna. Detta berodde på attombyggnadsinvesteringarna minskade.Bland del öv- 1988, löpande priser Årlig procentuell förändring, priser Byggnadsinvesteringar därav näringsliv offentliga myndigheter bostäder 5,8 -1,7 -1,1 3,5 -1,0 -0,2 Källor: , ochfinansdepartementet. rigabyggandet var det anläggningsbyggandet, och då i första hand vägin- Prop.1988/89:150 vesteringar och de kommunala affärsverkens investeringar, som ökadei Bil. Det är naturligt att de kommunala affärsverkensinvesteringar ökar i samband med ett ökat bostadsbyggande. Iår väntas volymen för den totala byggverksamheten exklusive bostäder öka något.Industrins bygginvesteringar, vilka inte är föremål för åtgärder väntasexpandera . Byggeflerfrågan väntas också öka inom anläggningsbyggandet,framförallt avseende samfärdsel och vägar. Detta innebär att det oprioriteradebyggandet bedöms sjunka något . Det ökade bostadsbyggandet väntas medföraföljdinvesleringar under både innevarande och nästkommande år. Sammantagetväntas den totala byggverksamheten växa långsammare 1989, jämfört med de tvåtidigare åren, och vara oförändrad . 6.3 Övrigt näringsliv och offentlig verksamhet Tjänsteproduktionensandel av BNP steg från ca 56 1/till . Bakom dennautveckling låg huvudsakligen en kraftig expantion av de offentligamyndigheternas produktion, men även den privata tjänstesektorns andel av BNPökade . har den offentliga tjänsteproduktionens andelav BNP minskat medan tjänsteproduktionen inom näringslivet har fortsatt att ökasin andel av BNP. Den privata tjänstesektorns produktion består av tjänsterinom en rad olika områden som t.ex. handel, samfärdsel, fastighetsförvaltning,bank och försäkringsverksamhet, uppdragsverksamhet m.m. uppgick denprivata tjänstesektorn till 36,som andel av BNP. beräknas produktioneninom sektorn öka med ca 1 1/och med . Denoffentliga tjänstesektorns andel av BNP uppgick till av BNP 1988. Deoffentliga myndigheternas produktion beräknas öka med ca I % 1989 och1990. Del är en svagare utveckling än vad som beräknas för den offentligakonsumtionen, se avsnitt 4.2. I produktionen ingår inte, som i konsumtionen,den offentliga sektorns förbmkning av varor och tjänster utan endastförädlingsvärdet, som beslår av löner, arbetsgivaravgifter ochkapitalförslitning. Destatliga myndigheternas produktion väntas minska med ca 1/medanproduktionen inom de kommunala myndigheterna beräknas öka med 1 1/. BNP-tillväxtenblev betydligt svagare 1988 än vad som angavs i den preliminära nationalbudgeien. Ökningen uppgick lill , vilket var lägre än prognosen. Eftersom sysselsättningen, räknad i arbetade limmar, ökade med 2,sjönk produktiviteten i den totala ekonomin med 0,. har det endast hänt ert gång tidigare att produktiviteten minskat mellan . 1988/89:150 Bil. 2,3 -0,8 -0,5 0,2 Privata ijänsler Produktion Produktivitet -1,5 1,5 -0,1 0,8 -0,4 Produktion (BNP) Produktivitet 2,1 -0,6 sjönk produktiviteten med0,, vilket berodde på en kraftigt minskad efterfrågan. Inom den privatatjänstesektorn sjönk produktiviteten med 1,, trots att produktionen ökade med3%. Det är svårt alt finna någon direkt förklaring till den fallandeproduktiviteten, vilket gör att den redovisade BNP-tillväxten kan visa sig förlågt beräknad. beräknas BNP ökamed 1,. Produktionen inom näringslivet beräknas öka med medan denoffentliga tjänsteproduktionen förväntas öka med . Under de senasteåren har produktionstillväxten inom näringslivet i huvudsak kunnat hänförastill industrin och privata tjänstesektorn. beräknas produktionen ökamest inom industrin medan den privata tjänstesektorns produktion inte förväntasöka i samma takt som de närmast föregående åren. Eftersom sysselsättningenförväntas öka med 1989 kommer produktiviteten fortsätta atlutvecklas svagt. beräknas BNP öka med 1,. Det är främstproduktionen i näringslivet som förväntas öka i långsammare takt. Den lägretillväxten medför en lägre sysselsättningsökning och en fortsalt svag ökning avproduktiviteten. I tabell 6:3 redovisassektorernas andel av produktionen ( uttryckt i producentpriser) 1970, 1976,1982och 1988. Mellan 1970och 1982ökade tjänstesektorns andel av BNP med drygt 5procentenheter. Uppgången var i huvudsak hänföriig till den offentligatjänsteproduktionen, även om en mindre uppgång kunde registreras för denprivata tjänsteproduktionen. De varuproducerande sektorerna minskade sin andeli motsvarande grad , därav sjönk industrins andel av BNP . har dock de varuproducerande sektorerna ökat sinandel av produktionen. Industrins andel av BNP ökade ,medan den offentliga tjänsteproduktionens andel minskade i motsvarande grad. Under1970-och har BNP-tillväxten varit betydligt lägre i Diagram 6:4 Relativ BNP-utveckling Prop.1988/89:150 Bil. -T--------- i-------- r-------- 1------- r 1---- 1---- 1---- 1---- r~ Källor: , .statistiska centralbyrån ochfitiansdepartementet än bland genomsnittet av övriga . ökade BNP i , medan den genomsnittligaökningen bland uppgick till , dvs. mer än iSverige. Även jämfört med var den svenska tillväxten något lägreunder . Industriproduktionen har som tidigare nämnts utvecklats iungefär samma takt som OECD-genomsnittel och betydligt bättre än i OECD-Europa.Den lägre tillväxten i beror således på atl övrig varuproduktion samltjänsteproduktionen inte ökat lika mycket i som i omvärlden. frånanvändningssidan kan man konstatera att netloexporten utvecklats betydligt bättrei än genomsnittet . Däremot har deninhemska efterfrågan inte ökat i samma takt i . Såväl privat konsumtion,offentlig konsumtion som investeringar har ökat mer i än iSverige . Tabell 6:5 Andel av BNP per produktionssektor 1970-1988 (Mätt producentpriser) Arbetsmarknadenhar karaktäriserats av en hög och växande efterfråganpå arbetskraft. Detta har resulterat i en snabbt stigande sysselsättning och enpåtaglig reduktion av arbetslösheten, men även i ett kraftigt ökat utbud avarbetskraft. nyanmäldes vidarbetsförmedlingarna i genomsnitt drygt 60000 lediga platser ,vilket innebar en uppgång . Efterfrågan på arbetskraft stegsuccessivt och låg nivån på nyanmälda ledigaplatser säsongrensat på nära 70000 platser . 83, dåefterfrågan på arbetskraft var som lägst, nyanmäldes drygt 30000 nya platserper månad. Elt mått på balansen mellan utbudet av och efterfrågan påarbetskraft utgörs av relationen mellan antalet arbetssökande, såvälarbetslösa som ombylessökan-de, och antalet lediga platser. varantalet arbetssökande per ledigt jobb 2 1/2, vilket kan jämföras med 1983 dådet fanns i genomsnitt 5 1/2 arbetssökande per ledigt jobb. Bristen på arbetskraft äridag ett allvarligt problem. Del fanns drygt 50000 obesatta vakanser i börjanav 1989, vilket var fler än och nära en fördubblingjämfört med . Ett annat mått på arbetskraftsbristen gerkonjunkturinstitutets konjunklurbarometer där av industriföretagen imars 1989 uppgav brist på yrkesutbildad arbetskraft och av företagenangav brist även på icke yrkesutbildad arbetskraft. Vakanstiderna för ledigaplatser inom industrin har också Prop.1988/89:150Bil. Diagram 7:1 Lediga platser Säsongrensat, glidande medelvärden 19791980 1981 1982 1983 1984 1905 1986 1987 1988