prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — Publikationerna ochprogramverksamheten sprids via bibliotek, universitet och vetenskapligainstitufioner, skolor, fidningar, bildningsförbund samt enskilda prenumeranter. Anslagsframställanför 1989/90 utgår ifrån en delvis ny organisation och verksamhetsinriktningvid Ul. Den hittillsvarande organisationen med två separataavdelningar för information och forskning skall ersättas av en funktionelluppdelning i verksamheter där forskning/studier integreras medinformationsverksamheten. I samband härmed avser institutet utöka utgivningen av forskningspublikationer ochanalyser samt frän starta en ny serie . UtrikespolitiskaInstitutet har begärt , vilket är en ökning med . Jag föreslår att bidraget till UtrikespolitiskaInstitutet, analogt med uppräkningen av forskningsanslaget F 6. , höjs med187 . för kostnader avseende insfitutets lokaler och administration. Jag hemställer att regeringen föreslår att tillUtrikespoliUska InstUutet för /90 anvisa ett reservationsanslag på . 1- TT* -1 u A u r A Prop. 1988/89: 100 E. Utrikeshandel och exportframjande gi,3 Världsekonomin och internationell handel förutsågs relativt allmänt en dämpningav världshandelns tillväxt. Dessa förväntningar förstärktes av börskrisen ioktober 1987 som förväntades medföra en påtagligt svagare efterfrågeutveckling i bl. Dessa pessimistiskaförväntningar förverkligades emellertid inte. Särskilt under senare delen avär ökade handeln kraftigt. Ökningarna har även varit fortsattgoda. Världshandeln med bearbetade varor beräknas ha ökat med uppskattningsvis ivolym. Denna snabba tillväxt verkar dock att ha dämpats något under loppet av året.För år1989 kan man nu förutse en ökning av världshandelns volym på . Marknadstillväxtenför svensk export av bearbetade varor beräknas för bli ca7%. Även på dessa marknader beräknas tillväxten ha dämpats under loppetav . beräknas marknadsväxten till . Anledningen tilldenna något lägre marknadstillväxt för den svenska exporten är främst en lägre efterfrågeökning i deför vår export så viktiga marknaderna i och . Obalanserna iväridsekonomin består i stort sett oförändrade. har inte lyckats attnämnvärt nedbringa sitt stora underskott i utrikeshandeln. De stora överskottsländernas positivaexternbalanser består. haremellertid inte dessa internationella balansproblem medfört några ytteriigare, större ingrepp mot väridshandeln. Depågående handelsförhandlingarna inom det Allmänna tull- ochhandelsavtalet (), den s.k. Uruguay-rundan,verkar uppenbarligen som en broms på en sådan protekuonisfisk utveckling. Även om världshandelns ökningstakt nu kanberäknas sakta av finns det dock fortsatt goda marknadsfömtsättningarför svensk exportindustri. Efter ett underskott på svenska handelsbalansen nu visat ett överskott . Enbetydande del av denna förbättring kan tillskrivas en förstärkning av exportinkomsterna.Starkt bidragande tillhandelsbalansens förbättring har även varit lägre oljepriser. Den underiiggande volymutvecklingen på exportsidan är emellertid inte helt tillfredsställande.Den svenska exportindustrin har inte fullt ut kunnat utnyttja de senaste årensgynnsamma marknadsutveckling utantillgängliga beräkningar pekar på att vi varie år tappatmarknadsandelar. Till en del har dessa andelsförluster kunnat kompenserasgenom höjda priser. Volymmässigt sett har dock andra länder tagit delar av denmarknadsposition som svensk industri byggt upp . Realutvecklingenför importen av bearbetade varor förutses efter den kraftigaökningen komma att avta något - främst tillföljd av 154 ettlägre efterfrågetryck i den svenska ekonomin. Importökningen i fasta Prop.1988/89: 100 priser är dock betydligt starkare än exportutvecklingen.Även om handels- Bil. balanseni löpande priser förefaller att ge ett fortsatt betydande överskott tillföljd av bl. a. höjningar av de svenskaexportpriserna måste man räkna meden viss real försämring av handelsbalansen . tjänste-och transfereringsbalanserna beräknas bli försvagade Pä sikt är detta enoroväckande utveckling. Svensk ekonomi behöver enkraftigt positiv handelsbalans som kan motväga de negativa faktorerna på bytesbalansen, då i första handdet alltjämt ökande underskottet i fråga omresevaluta och det fortsatt allt mera negativa räntenettot. Ett viktigt led i regeringens ekonomiska politik ärdärför en förstärkning av den reala utrikesbalansen. Det är mot dennabakgrund beklagligt att svensk exportindustri inte fullt ut kunnat utnyttjaden senaste tidens goda marknadsutveckling. Kapacitets- ochutbudsbegränsning i den svenska ekonomin kan till en del förklara detta. Iviss utsträckning bör även de svenska företagens högprispolitik uppmärksammas i detta sammanhang. Det är mot dennabakgrund glädjande att investeringarna nu skjuter fart och att dessa kommer attskapa ytterligare kapacitet även inom exportindustrin och de med importenkonkurrerande näringarna. I takt med att det höga efterfrågetrycket i deninhemska ekonomin nu dämpas bör företag i växandeutsträckning föredra att sälja på utlandsmarknaderna istället för påhemmamarknaden. Hela dettaperspektiv med dessa olika riskfaktorer på såväl export- som importsidanunderstryker vikten av att exportansträngningarna inte försvagas utan att vifortfarande på alla de olika vägar som står oss fill buds bör försöka fortsättaden framgångsrika exportstrategi som inleddes med devalveringen år1982. En viktig förutsättning för detta är att det inhemska kostnadsläget hållsunder kontroll och att vi lyckas mobilisera alla de produktiva kraftersom finns i den svenska ekonomin och som är den enda säkra grunden fören balanserad samhällsutveckling. Det nordiska samarbetet är i hög gradinriktat på frågor som rör den ekonomiska utvecklingen, miljön och denvästeuropeiska integrationen. Genomförandet av dennordiska ekonomiska handlingsplan som antogs pågår. Planen, som huvudsakligen avser perioden1986-1988, består av en rad olika samordnadeoch förstärkta nordiska insatser såsom avlägsnande av handelshinder inomNorden, investeringar i vägar och järnvägarsamt ökat nordiskt samarbete på det exportfrämjande området. Ett förslag ny ekonomisk handlingsplan lämnades av de nordiska finansministrarna i november 1988.Förslaget behandlas av vid sessionen år 1989.Handlingsplanen omfattar . Den syftar till att stärka denekonomiska utvecklingen i , att utveckla den nordiska hemmamarknaden samt att genom nordisk samverkan bidra 155 tilldet västeuropeiska integrationsarbetet. Vid en extra sessionmed antogs ett nytt Prop. 1988/89: 100 samarbetsprogram påmiljöområdet och en handlingsplan mot havsförore- Bil. harNordiska ministerrådet intensifierat arbetet med att utreda hur det nordiskasamarbetet skall kunna påverka och anpassas till utvecklingen av EG:s inre marknad.Rapporter om detta har lämnats tillNordiska rådets presidium och . Att utveckla Nordensom hemmamarknad är ett av huvudmålen för det nordiska samarbetet på regeringsnivå. Det är ett fortlöpandearbete som bl. a. syftar fill att ge denordiska företagen bättre tillgång till den nordiska marknaden och därmed förbättrad konkurrensförmåga på världsmarknaden. Detta gäller inte minst de små ochmedelstora företagen. Särskild vikt läggs vid att avvecklaicke-tariffära handelshinder. Vid de nordiskautrikeshandelsministrarnas möte enades man om riktlinjerna fördet fortsatta arbetet med att avveckla handelshinder. Andra viktigasamarbetsfrågor är genomförandet av de nya handlingsplanerna på kulturområdet,för bioteknologiskt samarbete och föruppbyggnaden av ett industriellt centrum i . En utförlig redogörelse för det nordiskasamarbetet har lämnats i den . berättelse som överlämnattill (dokument C 1 1989 i det nordiskatrycket). Ekonomisktär i hög grad integrerat med övriga . Genom EFTA och frihandelsavtalet med tillhör vi ett frihandelsområ-deför industrivaror som omfattar 18 länder och 350 miljoner människor. Drygt hälften av vår utrikeshandel sker med EGoch med EFTA-länderna. var , liksom åretdessförinnan, EG:s tredje största exportmarknad utanför Gemenskapen, dubbelt såstor som t. ex. . EFTA-området är EG:s största exportmarknad. SamarbetetSverige-EG fungerar väl. EG:s arbete med förverkligandet av den inre marknadenhar medfört ett intensifierat integrafionsarbete i . Detta gällerlångt mer än rent ekonomiska och handelspolitiska frågor. EG:s mål är att föreutgången av uppnå de s.k.fyra friheterna; fri rörlighet av varor, kapital,tjänster och personer. Målet är att utsträcka FoU-samarbetet(forskning och utveckling), fördjupa den sociala dimensionen och skapaett "medborgarnas ". På svensk sida finnsen stark vilja att, tillsammans med övriga EFTA-länder utveckla och fördjupa samarbetetmed EG på alla samhällsområden,så långt detta är förenligt med vår neutralitetspolitik. Målet för svenskt vidkommande är att inte diskrimineras inågot ekonomiskt eller socialt avseende. EFTA spelar encentral roll i vårt samarbete med EG. Luxemburg-dek larationen, somundertecknades av samtliga EFTA- och , har som mål att skapa ett dynamiskteuropeiskt ekonomiskt samar betsområde som omfattar samtliga 18 länder. EFTA-samarbetet är väsent- 156 ligt för , och vi strävar efter ett samlatuppträdande i förhandlingar- Prop. 1988/89: 100 na med EG, så långtdetta är möjligt. äger ett möte rum i Bil. 5 mellan regeringschefer. Vid ett möte iTammerfors mellan ministrar från EFTA-länderna ochden ledamot av som är ansvarig för ut rikesfrågorna nåddesenighet om att ytterligare förenkla ursprungsreglerna (kumulation) ifrihandelsavtalen. Vidare fattades beslut om att inleda förhandlingar omavveckling av exportrestriktioner, om informationsutbyte om tekniskaföreskrifter samt att verka för ömsesidigt erkännande av provning ochcertifiering. Tammerfors-mötet beslöt också att öka insynen (transparens) istatliga stödåtgärder, offentlig upphandling och råvaruprisutjämning.Sonderande samtal ska inledas för att identifiera nya samarbetsområden. har samarbetet med EG i huvudsakberört handeln med varor. Ett centraltsvenskt mål är nu att bredda samarbetet till att innefatta även fri rörlighet för tjänster, människor och kapitalsamt miljöfrågor, konsumentfrågoroch olika aspekter av den sociala dimensionen. a. svensktinitiativ fattade EFTA-ministrarna ett viktigt beslut vid ,nämligen att samla medlemsländerna kring en handlingsplan för den fortsattadialogen med EG. Tanken är att EFTA-länderna skall utforma förslag tillbreda riktlinjer, som kan bilda underlag för ett gemensam arbetsprogrammellan EFTA och EG. Vid mötet den 29november 1988 mellan EFTA-ministrarna och kommissionsledamoten för utrikesfrågorkom man överens om att bredda samarbetsdialogen. En rad nya områden bHr nu föremål fördiskussion mellanEG-kommissionen och EFTA-länderna. Utöver handelsärenden som offentligupphandling, standardisering och tekniska handelshinder ingår nu bl.a. finansiellatjänster, transporter, kapitalrörelser, produktansvar, bolagsrätt, utbildning, konsumentfrågor, miljövård och sociala aspekter. Regeringen fästerstor vikt vid arbetet med den västeuropeiska integrationen. Enstatsrådsgrupp med statsministern som ordförande och en statssekreterargrupphar bildats. En chefsförhandlare har tillsatts och en omfattande omorganisation hargenomförts i syfte att mer effektivt samordna de svenska integrationssträvandena.Inom samtliga fackdepartement, utom försvarsdepartementet, pågår enintensiv kartläggning av harmoniseringsmöjligheterna och förberedelser förhandlingsplaner på resp. områden. Detta arbete utförs i ett 20-tal arbetsgrupper, till vilka referensgrupper knutitsmed företrädare för olikasamhällsintressen. Under statsministerns ledning har ett särskilt råd för Europafrågor bildats medrepresentanter för olika samhällsintressen.En för regeringen viktig ambition i sammanhanget är ocksä att kontinuerligt upplysa om integrationsarbetetockså i en vidare krets utanförregeringskansliet och . Mot den bakgrunden har en brett upplagdinformationsverksamhet igångsatts inom i samarbetemed en rad intresseorganisationer. Som en följd avregeringens satsning på det västeuropeiska integrations arbetet, föreslås enbetydande ökning för denna verksamhet under det 157 Av regeringens finansplan framgår att totalt ca200 Prop. 1988/89: 100 beräknas användas för integrationsarbetet och övrigt västeuro- Bil. Regeringen föreslår särskilda medel för satsningar på EFTAoch på information. Särskilda resurser har också avsatts för bl. svensktdeltagande i en rad av EG:s forsknings- och utbildningsprogram ochförslag om den närmare fördelningen av dessa resurser kommer att Som en del iharmoniseringsarbetet skall EG-aspekten beaktas i offentliga utredningar,inkl. dem som redan tillsatts. Regeringens direktiv (Dir. 1988:43) innebäratt kommittéer och särskilda utredare skall undersöka om och i så fall vilkengemensam ordning som råder inom EG på det aktuella området.Utredningsförslagen skall fillvarata de möjligheter till harmonisering somfinns. Om förslag skiljer sig härifrån skall skälen för detta redovisas. Detsamma börnaturiigtvis även gälla propositioner och lagrådsremisser. Det mulfilaterala handelssystemet är utsatt för ökattryck trots en stadig ekonomisk tillväxt i den industrialiserade världen.Arbetslösheten är oacceptabelt hög inte blott i utan också i mångai-länder. Instabila växelkurser och fortsatta externa obalanser riskerar attdriva fram nya protektionistiskaåtgärder. export har visserligen ökat på många håll men deras skuldsituation är fortsatt utomordentligtallvarlig. Ökad bilateralism hotaratt undergräva frihandeln och skada världshandelns utveckling. Regeringen fästerstor vikt vid ett brett internationellt samarbete på det handelspolitiskaområdet för att bevara och stärka en fri handel. Regeringen verkar för dettabl. a. inom ramen för det Allmänna tull- och handelsavtalet (),och utveckling () och Förenta nationernaskonferens för handel och utveckling (). Främst sker detta nui den nya multilaterala handelsförhandling som påbörjades inom ram ,den s. k. Uruguay-rundan. Mer än halva denutstakade tiden för GATT-mndan har gått till ända. ägde ett ministermöte rum iMontreal - Mid-Term Re-view. Ettintensivt förhandlingsarbete föregick detta möte, inkl.ett informellt ministermöte iIslamabad . Mer än 200 inlagor lades fram i 15 olikaförhandlingsgrupper från både i- och u-landshåll. Detta visar den vikt medlemsländer fäster vid förhandlingarna. Sverigespelar en mycket aktiv roll i förhandlingsarbetet och har på de flestaområden presenterat konkreta förslag. Under den gångnahösten har vissa frågor stått i förgmnden i förhand lingarna.Här kan nämnas handelspolitiska aspekter på det immaterial rättsligaområdet, såväl vammärkesförfalskning som andra former av im materialrättsligtintrång. Vidare har förhandlingar förts om en liberalise ring av tjänstehandeln, ettav de nya ämnen i rundan som fäster stor vikt vid. Encentral fråga har varit jordbruket som är ett mycket Prop.1988/89: 100 känsligt förhandlingsområde där vissa framsteg ändå kunnatnoteras. 5 gor av stor .vikt för , såsom tropiskaprodukter och teko, har även behandlats. 1 förhandlingarna påett par områden, som rör själva det muhilaterala regelsystemet i , harbetydande framsteg kunnat noteras under förhandlingarna i . Enighetföreligger om hur GATT-systemets funktionskall kunna förbättras och om procedurerna för tvistlösning. Också på konkreta, traditionella områden såsomtullar och icke-tariffära åtgärderhar förhandlingarna förts framåt. En viktig fråga där framsteg inte kunnat nås, men som är av fortsatt stor betydelsei förhandlingarna, är att förbättrareglerna för rätten att vidta skyddsåtgärder mot import som vållar skada på deninhemska marknaden. Av särskild betydelse i detta sammanhang är att komma till rätta med de s. k. gråzonsåtgärderna, dvs.skyddsåtgärder som vidtas utanför . Montrealmötet idecember lyckades inte nå fram till full enighet om hur de framtida förhandlingarna skallbedrivas. För elva av de femton förhandlingsämnena förelåg överenskomna beslutsunderlag.Särskilt betydelsefullt är att enighet uppnåddes beträffandetjänstehandeln. På fyra områden - jordbruk, immaterialrätt, regler förskyddsåtgärder och handeln med tekoprodukter - var motsättningarna emellertid alltförstora. Härigenom kom också beslut på övriga områden att blockeras. Förhandlingarna kommeratt återupptas vid ett möte i börian av april. skall bereda marken för ett slutligt resultat genom konsultation med de viktigaste länderna. För är detmycket viktigt att det multilaterala handelssystemet fungerar. Bristerna iGATT:s nuvarande regelverk måste rättas till och tendenser till bilateralismoch sektorisering av världshandeln motarbetas. kommer att mycket aktivt deltai Uruguay-rundans slutförhandling. Enligt ministerbeslutet i Punta del iseptember 1986 skall förhandlingarnavara avslutade . I nuvarande skedeutgör handelspolitiska arbete ett vikfigt komplement tillansträngningarna inom Uruguay-runda. På flera av Umguay-mndanscentrala förhandlingsområden, såsom tjänstehandel, intellektuell äganderätt och jordbruk,utförs ett värdefullt analysarbete inom . I står frågan om integration i detinternationella handelspolitiska samarbetet på dagordningen. arrangerar ettseminarium med några industriellt utvecklade ekonomier i . har iOECD:s handelskommitté tagit initiativ till en systematisk genomgång av sambandetmellan miljöpolitik och handel och handelspolitik. Slutdokumentet frånden sjunde sessionen med konferensför handel och utveckling (VII) gav uttryckför en gemensam vilja att stärka det ekonomiska samarbetet mellan u- och i-länder. Dokumentet omfattade frågor som faller inom såväl UNC TADsom ett antal andra internationella organisationers verksamhetsom- 159 Det är svårt att efter så bedöma i vad månåsyftad stimulans Prop. 1988/89: 100 isamarbetet uppnåtts och också i vad mån detta i så fall är en följd av Bil.5 Vissa exempel på konkreta framstegfinns likväl. Såväli (), () som inomramen för den s. k. har beslut fattats som kommer att lindrade fattigaste ländernas skuldbörda. De minst utvecklade ländernas problem tillhörde dem som hade en framskjuten ställningvid konferensen. Däremot kan inteförhandlingarna på det för så centrala råvamområdet karakteriseras somsärskilt lyckosamma. Detta är att beklagadå stabila råvarumarknader fortsatt är av stor betydelse för många som ofta är starkt skuldtyngda. Deprisstabiliserande avtalen för kakao och kaffe knakar i fogarna, medan det förnärvarande mer lyckosammasamarbetet för naturgummi vunnit bred anslutning genom internationella naturgummiavtal (prop. 1988/89:19, NU 4, rskr. Utsikten förnya prisstabiliseringsavtal är inte gynnsamma. Ansträngningarna bör dock fortsätta att i lämpliga former söka ettmultilateralt samarbete på råvamområdet. anmäldeunder det gångna året sitt utträde ur den internationella järnmalmsorganisationen(APEF) att gälla fr. o. m. eftersom det visat sig omöjligt attutsträcka verksamheten till ett större antal länder, bl. a. konsumentländer. Beslut har sedermerafattats av organisationens medlemsländer att verksamheten skulle avvecklas medutgången av mars månad 1989. Ett omfattandearbete har lagts ner inom attrationalisera dess arbetsformer. Detta har varit ett led i det arbete som omfattar hela FN-systemet. Den svenska exporten har utvecklats påett förhållandevis gynnsamt sätt. Trots de positiva siffrorna måste konstaterasatt svenska företag förlorar marknadsandelar såväl i som på utlandsmarknaderna. Det är därför viktigt attindustrins internationella konkurtenskraft nukan bibehållas. Detta är särskilt angeläget på den, för svenska exportföretag, dominerande västeuropeiska marknaden menär betydelsefullt också på de allt viktigare amerikanska och japanskamarknaderna. Exportansträngningarnamåste, mot denna bakgmnd, fortsätta och därmed bidra tillatt skapa balans i ekonomi. Det finns starka skäl för staten att, tillsammans med näringslivet, verkaför att det exportfrämjande arbetetintensifieras och anpassas till nya konkurrensfömtsättningar. harunder innevarande budgetår inlett ett särskilt program med omfattandesatsningar på information, rådgivning och andra praktiskt inriktade tjänsterriktade mot svenska företags inträde på den västeuropeiska marknaden.Vidare har utsetts till "Årets utlandsmarknad" med särskilda exportfrämjande insatser. 1988/89: 100 Bil 5 Kapitalvaror och projekt utgör en stordel av den svenska exporten. Efterfrågan är dock fortsatt låg på dessa områden. Ettskäl är att många och ett antal statshandelsländer har mer ellermindre akuta betalningsproblem och därför har tvingats hålla tillbaka sinimport. På de kreditvärdigamarknaderna har konkurtensen skärpts. Finansiering avexporten är ett mycket viktigt konkurrensmedel. Från svensk sida läggs storvikt vid de ansträngningar som görs i olika fora för att stävja en osundutveckling av den internationella kreditkonkurrensen. Betalningsproblemenhar lett till att exportkreditnämnden (EKN) tvingats betala ut betydande belopp iskadeersättningar. Bl.a.för att undvika negativa effekter på deninternationella handeln är det viktigt att överenskommelser nås omskuldkonsolideringar som kan bidra till att återställa skuldländernas betalningsförmåga. /88 har deltagiti ett flertal multilaterala överenskommelser om skuldkonsolideringar. Dessa har följts upp av bilaterala avtalmellan och enskilda skuldländer.Under innevarande budgetår beräknas antalet skuldkonsolideringarfortsatt ligga på en hög nivå. Fordringsägarländernai nådde enighet om att vid konsolidering medgesärskilda skuldlättnader för de fattigaste och mest skuldtyngda som medInternationella valutafondens stödgenomför ekonomiska anpassningsprogram. Förhoppningen är att man härmed för de fattigaste skuldländerna skallkunna undvika upprepade omkonsolideringar. Mot bakgrund av bl.a. skuldproblemen och företagens ökade internationalisering, har enöversyn gjorts av de system som finns för exportkredit-garantigivning,statsstödd exportkredilgivning och u-kreditgivning (SOU 1988:42 Statens rollvid finansiering av export). Jag kommer senare att föreslå regeringen att enredovisning av utredningen och remissutlåtandena samt de förslag som följerhärav skall föreläggas . Handelspolitiska och ekonomiska konsultationer påregeringsnivå spelar en viktig roll för utvecklingen av handel medstatshandelsländer och många . Dessa kontakter, som kan ha formenav ministerbesök och delegationsresor, används ofta i handelsfrämjande syfte. Detsamma gäller de regelbundet återkommande s.k. blandkommissionsmöten som hålls medländer med vilka ingått bilaterala handels- eller samarbetsavtal. handel medu-länderna har minskat . uppgick densvenska exporten till till eller 10,av totalexporten. Minskaderåvarupriser och ökad skuldsättning har inneburit problem för de flestau-landsekonomier. harblandkommissionsmöten hållits med statshandelslän- derna i samt med och . Vidare har handelskon sultationer ägt rum med Kinai enlighet med ett särskilt avtal. Ett möte inom ramen för det tekniska samarbetet medCuba har också genomförts. 11 1988/89. Efteröverenskommelse mellan statsministern och den sovjetiske rege- Prop.1988/89: 100 ringschefen dennes besök i har Bil. 5 enrundabordskonferens om ekonomi och arbetsmarknadsfrågor hållits i meddeltagare på hög nivå från . Ansträngningarnaatt utveckla handeln med har fortsatt. En rad faktorer, såvälstrukturella som konjunkturmässiga, har dock lett till att importen från och andraOECD-länder fortsatt är av relativt litenbetydelse i de östeuropeiska ekonomierna. andel av Sverigesutrikeshandel har ytteriigare minskat på exportsidan, medan andeleni totalimporten ökat något. Därmed växer på nytt det svenska underskottet i handeln med dessa länder. Den pågående ekonomiskareformverksamheten i flertalet östeuropeiska länder, inte minst , samt fortsatta satsningar pålångsiktiga samarbetsprojekt bör påsikt kunna innebära förbättrade möjligheter till ekonomiskt samarbete och därmed ge svenska exportföretag enstarkare ställning på marknader. är en avSveriges viktigaste enskilda exportmarknader. handel med USAuppvisar en stabil, positiv balans. Importen från av bl.