prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — Föratt tillgodose behovet av ett opartiskt sakkunnigorgan för remiss- och rådgivningsverksamhet vid t. ex.tillståndsprövning av deponering avkärnbränsleavfall samt för att ge SGI en möjlighet att bygga upp sin kompetens bl.a. vad gäller vibrationer ochbärighet vid jämvägsbyg-gande har jagutgått från alt SGI bör ges ett pris- och löneomräknat anslag med viss besparing för /90. Jaghar i mitt förslag beaktat avgiftsbeläggningenav redovisningsrevisionen vid uppdragsmyndigheter. Jag förordar därför att institutet tilldelasmedel enligt nedanstående plan. Plan Beräknad ändring 1989/90 1988/89 Föredraganden (därav lönekostnader) (7260)* * Av angivet belopp har inte . ställts tillSGLs disposition till följd av tillämpandetav en utgiftsram. Jag hemställer all regeringen föreslår all lill Bidrag tillstatens geotekniska institut för /90 anvisa ett reservationsanslagpå . 23 23 23 24 A. m. m. 25 B. Vägväsende 41 1 : Ämbetsverksuppgifter m.m. 42 2 Drift av statliga vägar 46 3 Byggande av riksvägar 47 4 Byggande av länstrafikanläggningar 49 5 Bidrag till drift av kommunala vägar och gator 50 6 Bidrag till drift och byggande av enskilda vägar 51 7 Tjänster till utomstående 51 8 : Försvarsuppgifter 52 9 : Särskilda bärighetshöjande åtgärder 63 1 : Samordning,Trafikmiljö, Fordon och Trafikant 68 2 : Bil- ochkörkortsregister m. m. 70 3 Bidrag till nationalföreningen för trafiksäkerhetens 71 4 Bidrag till reningsutrustning på nya lastbilar och bussar 72 5 Bidrag tillreningsutrustning på gamla personbilar 92 1 Drift och vidmakthållande av statligajärnvägar 2595000000 94 2 Nyinvesteringar i stomjärnvägar 583 300000 94 3 Ersättning till för vissa kapitalkostnader 94000000 95 4 Särskildanyinvesteringar i stomjärnvägar 25000000 96 5 10 300000 97 6 Banverket:Försvarsuppgifter 42400000 98 7 Banverket:Omlokaliseringskostnader 18000000 111 8 Ersättning tillstatens järnvägar för utveckling av gods- 112 9 Ersättning tillstatensjärnvägar i samband med utdel- ning från AB Swedcarrier 1 000 Ersättning till för vissa tjänster Ersättning till viss kanaltrafik m. m. Stöd till svenska rederier Bidrag till svenska rederier Beredskap för civil luftfart Ersättning för särskilda rabatter vid flygtrafikpä Bidrag till kommunala flygplatser m. m. Civiltrafikflygarutbildning 152 1 Ersättning tillpostverket för befordran av tjänsteför- 153 2 Ersättning till postverket för tidningsdistribution H. Kollektivtrafik m.m. Transportstöd för m.m. Riksfardtjänst Ersättning till lokal och regional kollektivpersontrafik Kostnader för visst värderingsförfarande Köp av inlerregional persontrafikpå järnväg Ersättning till trafikhuvudmännen för köp av viss persontrafik päjärnväg Bidrag lillstatens väg- och trafikinstitut väg- och trafikinstitut:Återanskaffning av viss basutrustning 180 4 Transportforskningsberedningen 97 650000 1099 861000 5000000 37 720000 84681000 184 1 meteorologiska ochhydrologiska institut 187 2 Bidrag till meteorologiska ochhydrologiska institut 190 3 Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut: Ut- 192 5 Bidrag till statens geotekniska institut Bilaga 9 tillbudgetpropositionen 1989 1988/89:100 Bil. verksamhetsområde omfattar frågor omekonomisk politik och skattepolitik och frågor som rör statens budget ochresursfördelningen inom denoffentliga sektorn. Vidare omfattarverksamheten frågor om skatteutjämningsbidrag m.fl. generella statligabidrag till den kommunala sektorn och andra kommunalekonomiska frågor. Till departementetsverksamhetsområde hör också tullfrågorutom frågor om tulltaxan och befrielse från tull. Vidare bereder departementetfrågor som rör statlig lokalförsörjning, bank- och försäkringsväsendet, värdepappershandeln,statliga lotterier och spel, m. m. Somen följd av den ändrade arbetsfördelningen i regeringen fr. o. m. har frågor om konsolidering avutländska skulder saml om väridsbanksgruppen; utom vissa biständspolitiskafrågor, överförts från till finansdepartementet.Fr.o.m. den hör också riksgäldskontorei lill . De förslag lillutgifler inom verksamhetsområde som läggs fram för budgetåret omfattar 21 978milj. Detta innebär en ökning med813 milj. kr. i förhållande tillmotsvarande budgeterade utgifter under innevarande budgetår. Den ekonomiska politiken och budgetpolitiken Inom utarbetas riktlinjerna för denekonomiska politiken.Vidare utarbetas budgetpolitiska riktlinjer på kortare och . arbete medbudgetförslaget leds och samordnas av . Riktlinjerna förden ekonomiska politiken och budgetpolitiken redovisas i finansplanentillsammans med förslaget till statsbudget. 1 bilagor lill finansplanen redovisas en preliminärnationalbudget (PNB) samt inkomstberäkning och beräkningav budgetulfallet. Nationalbudgeien utarbetas inom , medunderlag från bl.a. . Nationalbudgeien innehålleranalyser och prognoser . för deninternationella och svenska ekonomiska utvecklingen. Inomfinansdepartementet görs även analyser av fördelningsfrågor och den ekononomiskautvecklingen på . Bl.a. görs inom destatliga långtidsutredningarna. Ett huvudsyfte med dessa 1 1988/89. äratl analysera olika strategier för att uppnå de grundläggande ekonomis- Prop. 1988/89:100 ka politiska målen. I della arbete kartläggs både de resursersom finns Bil. 9 tillgängliga och de anspråk på resurserna somkan komma alt ställas. publiceras långtidsutredningar varttredje år. Finansdepartementetsvarar för de utarbetade långtidsbudgetarna för statens utgifter ochinkomster för de kommande fem budgetåren. Långtidsbudgetenpresenteras i samband med komplelleringsproposi-lionen . Långtidsbudgelkalkylerna beskriver vilken budgelutvecklingsom blir följden om inga nyautgiftsålaganden görs och inga nya beslut fattas om ändrade skalle- och utgiftsregler. De utgör däremot intenågon prognos över innehållet ikommande statsbudgetförslag, utan är rena kon-sekvensframskrivningar avgällande åtaganden. Kredit- och valutapolitik m. m. För verksamhet gäller från den 1 januari 1989en ny lag (SFS 1988:1385) om riksbank. Genom den nya riksbankslagenhar en radföråldrade bestämmelser i den tidigare lagstiftningen utmönstrats. harriksbankens uppgifter preciserats på ell mer ändamålsenligt sätt och så långtmöjligt begränsats till att avse rena centralbanksuppgifler. I lagen anges altriksbanken har ansvar för kredit- och valutapolitiken. Banken skall ocksåfrämja elt säkert och efiektivi betalningsväsende. skall vidarevara bankernas och statens bank samt ansvara för beredskapsplanläggning vad gäller bank-och betalningsväsende. Bestämmelserna om kassakrav har förts från lagen(1974:922) om kreditpolitiska medel till riksbankslagen. Det kan i detta sammanhangnämnas atl kassakrav, som tillämpats på bankerna, sedanden också tillämpas på finansbolagen. Antalet fullmäktigei ökas från sju lill åtta. Av dessa skall sju väljas av . Dessa utser inom sigordförande och väljer den åttonde fullmäktigen som också skall vara chef förriksbanken. Dessutom väljs högst tvåvice riksbankschefer. Riksbankschefen och vice riksbankscheferna väljs för av . De av valda fullmäktigeutses för valperiod, dvs. Nyordningen innebäratt regeringen inte längre kommer alt utse fullmäktiges ordförande. Å andra sidan hardet i lagen föreskrivits att fullmäktige skall samråda med del statsråd som regeringen bestämmerinnan fattarbeslut av större penningpolitisk vikt. Inomvalularegleringens område är det liberaliseringsprogram som regeringen föreslog i1986 års kompletteringsproposition nu i huvudsak genomfört.Programmets huvudpunkter var att avveckla regleringarna för finansiering avdirektinvesteringar, förvärv av utländska aktier saml investering i fast egendom i utlandet. I årets finansplanredovisas regeringens syn på del fortsatta liberaliseringsarbetet. Internationellt ekonomiskt samarbete Prop. deltar aktivt i arbetet inom flerainternationella organisationer för ' ekonomiskt-politiskt och valutapolilisklsamarbete. verkar härvid i samråd med övriga berörda departement ochmyndigheter. Finansdepartementetsekonomiska attachéer liksom handelsråden i de störreländerna och i spelar en viktig roll genom alt tillhandahålla värdefullinformation på det ekonomiska och ekonomisk-politiska området. utveckling () är den mestbetydelsefulla mellan industriländerna.Inom ramen för analyseras det ekonomiska lägel och diskuteras aktuella ekonomisk-politiskaproblem. Ungefär en gång per årgranskas dessutom varje enskilt medlemsland med avseende på den ekonomiskautvecklingen och den förda ekonomiska politiken. Internationellavalutafonden (IMF) spelar en central roll i det internationellavalutasamarbetet och i arbetet med atl lösa betalningsproblemen i de skuldtyngdaländerna. En ökad vikt har härvid kommit att läggas vid samarbetet medVärldsbanken () bl. a. i syfte all stödja strukturomvandlingen iutvecklingsländerna. Konsultationer sker regelbundet mellan IMF och varjeenskilt medlemsland om den ekonomiska och ekonomiskpolitiska utvecklingen i landet. Ekonomiskpolitiska och valutapolitiska spörsmål avhandlas även i den s.k. Tio-gruppen(G 10) där som ett av de numera elva medlemsländerna aktivt deltar. Inom ramen för deneuropeiska frihandelssammansluiningen (EFTA) diskuteras främst handelsfrågor menäven det allmänna ekonomiska lägel i EFTA länderna. har arbetet inomEFTA i ökad utsträckning inriktats på frågor relaterade till integrationsarbetelinom de europeiskagemenskaperna (EG). Inom ramen för samarbete med EGhålls ett möte mellanrepresentanter för EG kommissionen och , varvid frågor om den ekonomiska utvecklingen ochden ekonomiska politiken diskuteras.Både i della sammanhang och i del löpande arbetet inom finansdepartementetavseende EG frågor har det pågående integrationsarbetel, som bl.a. omfattar ett flertal åtgärderpå kapitalliberaliserings och skatteområdena, alltmer kommit i fokus. Det nordiskasamarbetet på del ekonomiska området är väl utbyggt. De nordiskafinansministrarna möts normall för att avhandla frågor avgemensamt intresse och för atl förbereda gemensamma nordiska insatser i inlernationella sammanhang.En nordisk konjunklurgrupp träffas en gångvarje halvår för att granska och diskutera utvecklingen av ekonomierna och denekonomiska politiken i de nordiska länderna. Varje höst publiceras en nordiskkonjunkturrapport. I den nordiska ämbetsman-nakommitlén för ekonomiska ochfinanspolitiska frågor bereds ekonomiska frågor av gemensamt nordisktintresse. Gemensamma nordiska ståndpunkter i IMF förbereds i delnordiska finansutskottet. miska forskningsrådet ger stöd tillanalyser av och utredningarom aktuella Prop. 1988/89:100 frågor rörande de nordiskaekonomierna. En viktig del av det nordiska ekonomiskasamarbetet har skettinom ramen för den nordiska ekonomiska handlingsplanen "i växt". Denna löper ut1988 och efterföljs av handlingsplanen"Ett starkare ", som utarbetats . Den nyaplanen, som kommer att behandlas vid ordinarie session i , är tänkt atttillämpas . Finansdepartementetdeltar också i arbetet inom FN:s ekonomiska kommission för (ECE), därfrämst den långsiktiga ekonomiska utvecklingen i såväl de västliga industriländerna som iÖsteuropa analyseras. förhandel och utveckling () håller normall möten . Den senaste konferensen ägde rum ijuli 1987. Dessemellan hålls möten med , olika expertgrupperetc. medverkan avser främst monetära och vissa finansiellafrågor. Finansdepartementetmedverkar vidare i de bilaterala blandade regeringskommissionerna medFörbundsrepubliken , samt . () svarar för den centrala ledningenav skatteförvaltningen och exekutionsväsendet. RSV har också uppgifter somcentral förvaltningsmyndighet för frågor om folkbokföring och allmänna val. En huvuduppgift för verket inomskatteområdet är att verka för en effektivoch rättvis beskattning. Denna uppgift fullgör RSV genom föreskrifter, råd, utbildning, information tillmyndigheter och allmänhet, kontrollverksamhet samt en kontinuerlig uppföljningoch anpassning av organisation ocharbetsformer inom skatteförvaltningen lill utvecklingens krav. finns på regional nivå 24 länsskattemyndigheter och pålokal nivå 120 lokala skattemyndigheter. Elt väl fungerandeskattesystem är av stor betydelse för samhällets verksamhet. har en lång rad reformergenomförts i syfte atl förenkla ochförbättra skattesystemet. Reformerna gäller såväl organisationen som demateriella beskattningsreglerna. Den nya organisation som genomfördes den1 innebar att .länsstyrelsernas skatteavdelningar bröts ut och bildade självständiga länsskattemyndigheter.Samtidigt fick RSV förstärkta lednings- och styrnings-funktioner inomden sammanhållna skatteförvaltning som på detta sätt bildades. En viktig uppgift för RSV har varit att genom omfördelning avförvaltningens resurser se till allde mest arbetstyngda länen har kunnat få en viss förstärkning. Den nya organisationen har av allt att dömafungerat väl. har i likhet medandra myndigheter utsatts för en strikt budgetprövning med ökade krav påprioriteringar och höjd effektivi- 4 tet.Med hänsyn till.framför alU behovet av fortsatt omfördelning av Prop.1988/89:100 resurser, förberedelserna års allmännafastighetstaxering, beho- Bil. vet av investering i'ADB-utruslning och det omfattandereformarbete som pågår på skatteområdet föreslås dock altskatteförvaltningen tillförs ökade Parallellt med attvidareutveckla den nya organisationen och styr- och ledningsformernainom denna pågår arbetet på alt förenkla beskattningsreglerna. Detförfarande med förenklad självdeklaration för löntagare som införts fr. o. m.1987 års taxering har i huvudsak motsvarat förväntningarna. Ytterligareexempel på förenklingar är att den kommunala taxeringen för juridiska personer har slopats, attbeskattning av fysiska personer i andrakommuner än hemortskommunen har slopats och atl enklare regler föruppbörd av kvarstående skall har införts. Sammanlaget har dessa beslut lett lill inte oväsentliga rationaliseringsvinster. 1 ett andra reformskedearbetar nu tre stora utredningar med atl se över skattesystemet med sikte påförenklingar och förbättringar. Arbetet beräknas bli klart under år 1989och kunna resultera i en genomgripande reform . utreds under riksskatteverketsledning frågan om skatteförvaltningens framtida organisation inom länen. Eltprincipförslag i den frågan är att vänta . En ny organisation för exekutionsväsendethar genomförts den,. I ställetför de tidigare 81 kronofogdemyndigheterna har det bildats 24 nya myndigheter, en i varje län. Ett viktigtsyfte med omorganisationen har varit att få en mera flexibelorganisation, där resurser lättare kan omfördelas så atl insatserna görs där debäst behövs. Omorganisationen har ocksåsyftat till att underlätta samverkanmellan kronofogdemyndigheten ochlänsskattemyndighelen i arbetet med indrivning av skatter och avgifter. har fått i principsamma lednings- och styrningsfunktioner inom exekutionsväsendet som verketsedan någon tid har inom skalteförvaltningen. För all de mest arbetstyngda länen skall kunna fåen omedelbar förstärkning föreslåsett visst tillfälligt resurstillskott till exekutionsväsendet. Kompletterande riktlinjer för handläggningen avlokalförsörjningen föreslås, bl.a. i fråga om finansiering av lokalkostnader ochsamordning mellan statligamyndigheter. ges en mer rambetonad styrning. Till Ireårsplanen för investeringar föreslås1 100 milj. kr. En huvuduppgift för är att debitera, uppbäraoch redovisa tullar ochandra skatter samt avgifter som skall tas ut för varor vid införsel. Vidare övervakar verket efterlevnaden avbestämmelser om in- och utförsel av varor samt utövar uppsikt och kontrollöver trafiken till och från utlandet.Inom tullkontrollen är bekämpning av narkolikasmuggling ett Särskilda konlrollstyrkor har även byggts upp Prop.1988/89:100 för bl. a. bekämpning avekonomisk brottslighet saml för exportkontroll av Bil. 9 högleknologiprodukleroch krigsmateriel. Elt begränsat sparmål med en minskning avförvaltningskostnaderna med 1,3 milj. kr.föreslås tillämpas på för budgetåret. Resursförstärkningar föreslåsför granskning och registrering av enhelsdokumen-tet för handeln mellan EG- ochEFTA-länderna, fortsatt anskaffning av narkolikahundar, m. m., medel förflygspaning och förbättrad utbildning förkontroll av farligt gods samt medel för nya lokaler i . Vidare föreslåsnyanskaffningar av fordon, lelemateriel samt teknisk utrustning förnarkotikabekämpning om ca 3,8 milj. kr. Bank- och försäkringsverksamhet, m. m. Den svenska kapitalmarknaden har, både vad gällerkreditmarknaden och värdepappersmarknaden, förändrats radikalt som följd av denavreglering som successivt skett . Utvecklingeri präglas alltjämt avsnabbaoch omfattande förändringar. Nya finansiella instrument och nya aktörer tillkommer fortlöpande. Bankernas,övriga kreditinstituts och försäkringsbolagens verksamheter har breddats undertilltagande konkurrens mellan instituten.Tendenserna till en ulsuddning av detraditionella verksamhetsgränsernahar blivit allt starkare. Till bilden hör även en tilllagandeinternationalisering, bl. a. i form av utlandsetablering och delägande i utländskafinansiella företag. Den nu antydda utvecklingen har allmänt sett medfört ettökat riskinslag i verksamheten. Den finansiella utvecklingen harnödvändiggjort en genomgripande översyn av strukturen inom kapitalmarknads- ochförsäkringsområdena. En sådan har gjortsinom Kreditmarknadskommitlen (Fi 1983:06) vars huvudbetänkande (SOU1988:29) Förnyelse av krediimarknaden avlämnatsunder . (Fi 1987:03), som behandlarfrågor rörande värdepappershandeln saml börs- och fondkom-missionärsverksamhelen, väntas lägga fram sillutredningsförslag . Inom försäkringsområdet har inom ramen förförsäkringsverksam-hetskommitténs (E 1979:01) arbete ett antal förslaglagts fram , däribland kommitténs slutbetänkande (SOU1987:58) Försäkringsväsendet i framtiden.Förslagen har behandlat principiella frågeställningar rörande det enskilda försäkringsväsendet. Frågorna beredsför närvarande inom . Inom väntas under år1989 arbetsgrupper lägga fram förslag ifrågor som rör kredit- och försäkringsväsendets struktur. Särskilt intresse ägnas därvid bl.a.gränsdragningen mellan bank- och försäkringsrörelse. Del nu redovisadeöversynsarbetet kan resultera i ny eller ändrad lag stiftninginom praktiskt laget alla delar av del finansiella området. Samti digt ställs ökade krav på bevakningen av de finansisella marknaderna. Inspeklionsmyndigheterna kan därför komma att ställas inför nya och betydande arbetsuppgifter . När efTekterna av utredningsarbetet kanavläsas tydligare än vad som är 6 möjligtbör det finnas förutsättningar för att ta upp även inspektionsmyn- Prop.1988/89; 100 dighelernas organisation lill omprövning. Utvecklingen inombank- och försäkringsområdena har redan föranlett en förstärkning avinspektionernas resurser och ställer även under det närmaste budgetåretkrav på ökade resursinsatser. Verksamheten hos inspektionerna finansierasgenom obligatoriska avgifter från de institut som slår under tillsyn. Den ökadeaktiviteten och de snabba förändringarna på marknaderna har lett till atl inspektionerna undantagitsfrån tillämpning av huvudförslaget i åretsbudgetproposition. Bankinspektionen och försäkringsinspektionen föreslås fåförstärka sina resurser med nära fyra respektivenära en milj. kr. för att möta de ökade kraven. Bidrag och ersättningar till kommunerna Skatteutjämningssyslemel syftar till all utjämna destora skillnader som finns mellan enskilda kommuner resp. landstingskommuner ifråga om skattekraftoch kostnader för bedrivande av verksamhet. Bidragssystemet ärett av de främsta medlen för en i möjligaste mån likvärdig service i olika delar av landet. beslötvåren 1979 (prop. 1978/79:95, FiU35, rskr. 335, SFS 1979:362) om en omfattandeförändring av skalleuljämningssyslemet vilket medförde att bidraget ökade med2,. Reformen var fulltgenofnförd och innebar att grundgaranlinivånhöjdes kraftigt i framför allt de södra och mellersta delarna av landet. Inriktningen av reformen ledde dessvärre lill attskattesatserna generellt sett blev betydligt högre i än i övrigadelar av landet. För all bryta denna utveckling och åstadkomma en bättreregional balans beslöt riksdagenvåren 1988 (prop. 1987/88:100 bil. 9, FiU 19, rskr 244) all ändra systemet för kommunalskalleuljämning. Ändringen innebär att man inom en i stort sett oförändrad ramfår en kraftig utjämnings-efiekt påskallesatserna och en mer påtaglig regionalpolitisk inriktning. Medlen omfördelas så atl en större andel ges lillkommuner och landsting i de norra delarna av landet. Även några områdeni de södra delarna har haft en ogynnsamutveckling inom näringslivet och får därför en viss förstärkning avskalteuljämningsbidragel. Den tekniskauppbyggnaden ay skatteutjämningssystemet behålls i princip med bl.a.anknytningen lill medelskaltekraflen som en viktig del. Intervallelmellan skatlekraflsklasserna minskas till med undantag förgarantier . Spärreglernaavvecklas och effekterna av dessa inarbetas i grundgarantierna. Bidraget tillhögskallekommunerna för sänkning av skattesatserna inarbetas också igrundgarantin. Beräkningen avskillnader i kostnader för åldersstruktur ändras. De åldersberoendeverksamheter som beaktas kompletteras med gymnasieskolan för kommunerna ochden öppna vården för landstingen. Kostnaderna för statskommunala bostadsbidrag beräknas enbartmed hänsyn till andelenfamiljer med bostadsbidrag. Beräkningen av kostnaderna för Den sociala strukturen beaktas genom atl Prop. 1988/89:100 hänsyntas till kommunernas kostnader för socialbidrag. Enligt tidigare Bil. 9 system fick kommunerna ell tillägg lillgrundgaranlin om befolkningsminskningen översteg . Samma gränsvärdeskall nu gälla även för landstingen. Bidraget för befolkningsminskning blir mer än fördubblat genom attbidraget per person utöver gränsvärdet förstärks. En maximering av denskallesats som läggs till grund för bidragsberäkningen har införts och är satt till /skr. förkommunerna, /skr. för landstingenoch till /skr. för dekommuner som inte ingår i landsting. De kommuner och landsting som har en högreskallesats får genom denna ändring minskat skatteutjämningsbidrag. Dennabidragsminskning har för kommunerna i norra kompenserats genom en högregrundgaranti. Bidragsökningarnaför åren 1986 1988 har finansierats genom en skatteutjämningsavgifisom tas ut på kommunernas och landstingskommuner nas totala skatteunderiag.Skalteutjämningsavgiften bestämdes till /skr.för och har sedan höjts med /skr. för vardera åren 1987 och1988. höjdes dessutom skatteutjämningsavgiften med 0:13kr./skr. för kommunerna för att ersätta en utebliven besparing på utbildningsbidragen. Inga ändringar hargjorts för av den proportionella skalteutjämningsavgiften.Skatteutjämningsavgiften uppgår således för till /skr. förkommunerna och rill /skr. En särskild avgiftlas ut av kommuner med myckel hög skattekraft. Denna avgift, som ärprogressiv, skärptes . sänksden nedre gränsen för uttag av avgiften så alt ylleriigare kommuner får erlägga avgift. Progressivilelen skärpsdessutom för att ytterligare reducera de mest extrema skillnaderna ikommunalskatt. fårkommuner och landstingskommuner tillsammans ordinarie skatteutjämningsbidragmed preliminärt 15 325 milj. kr. Av landets totalt 284 kommuner erhåller 239() skatteutjämningsbidrag . Samtliga landstingskommuner utom tre fårskatteutjämningsbidrag. Utöver ordinarie bidragfår regeringen enligt 7§ lagen (1988:491) oni skatteutjämningsbidragbevilja extra skatteutjämningsbidrag. har regeringen beviljat 287 milj. kr. i extra bidrag. Förutom bidrag som efter ansökan beviljas kommuner ochlandstingskommuner som av olika skäl har kommit i ekonomiskasvårigheter utgår för bidrag för tre speciella ändamål. De kommuner, sommed anledning av förändringarna i skalteutjämningsbidraget förlorar mer än /skr, får full kompensa tion för för den bidragsminskningsom överstiger /skr. Den slopade utbobeskattningen får ingabestående effekter för kommuner som får skatteutjämningsbidrag. Det blir däremot fallet för kommuner som inte får skatteutjämningsbidrag. Ett särskilt stöd ges därför övergångsvis lill de kommuner som inte får skatteutjämningsbidrag och som på grund av reformen får elt mer påtagligtskattebortfall.