prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — kr., anslås till projektet som återstår avprojektti den. 8 1988/89. 5.4 Pedagogisk ledningsJÖrstärkningför datafrågor Prop. 1 propsitionen om utvecklingen av yrkesutbildningen igymnasieskolan (prop. 1987/88:102) föreslog jag att del på varje gymnasieskola med datautbildningskall avsättas personella resurser för att främja den pedagogiska utvecklingen och fortbildningen samt föratl ha ansvar för datorutrustningen. Dennauppgift är att jämställa med andra specialfunktioner. Resurser för dessa beräknas inom ramen förskolledningsresursen. Varje gymnasieskolaskall tillföras en resurs för pedagogisk ledningsförslärkning för dalafrågor. Resursen skall vara gemensam förall verksamhet inom gymnasieskolans område och även innefatta komvux. Jag har vid mina medelsberäkningar avsatt 5 milj.kr. för delta ändamål. Kostnaderna statliga avtal (RÄLS 1988)översteg den av regeringen fastställda utgiftsramen för lönekostnader . Jag villför kännedom anmäla att regeringen till följd av detta vid beslut i förordning (SÖ-FS 1988:127) om belopp m. m. förutbetalning av statsbidrag till driften av gymnasieskolan, sänkt lönenivån eflervilken statsbidrag utbetalas /89 i motsvarande grad. För skolhuvudmännen har därvid angettsatt rationalisering av organisationen bör göras i nödvändig utsträckningså atl merkostnader för huvudmannen undviks. Elevernas undervisningstid fårdärvid inte påverkas. Utifrån innevarande budgetårsdimensionering beräknarjag antalet undervisningstimmar,före mina reformförslag, /90 enligt följande. Försöks, verks. 5 800 14 798 4 190 22 167 Det totala medelsbehovet för allmäntundervisningsbidrag för dessa timmar beräknar jag lill 3 251,5 milj.kr. Jag hardärvid beaktat den reducering som skallgöras av driftbidrag för gymnasieskolan enligt förordningen (1981:449) om minskning av vissa statsbidrag tillkommunal utbildning och den nämnda minskningen med I %. Under anslagspostenberäknarjag vidare . för bidrag till sär skilda kostnader JÖr kurser för invandrarungdom,1,4 milj. kr. för statsbi drag till engelskspråkig gymnasialutbildning i , 2,4 milj. kr. för statsbidrag till distansundervisning på gymnasial nivå samt 0,2milj. kostnader för anslutning till examensorganisationenInternational Prop. 1988/89:100 Baccalaureate(IBO) i . Mina förslag underpunkterna 2.1, 2.2.1, 2.6, 3.1,3.2, och 4.2 föranleder ell minskal medelsbehov av sammanlagt 3,9milj. Jag beräknar såledesdet totala medelsbehovel för allmänt undervisningsbidrag m. m. till 3 251,9 milj. kr. Jag beräknarmedelsbehovet för särskild undervisning lill 1,2 milj. kr. För hemspråksundervisning beräknarjag 33,0 milj. kr. ochför extra undervisning i sven.ska 25,0 milj. kr. Jag beräknar kostnaderna för stöd-och specialundervisningför döva och hörselskadade i saml för gravt rörelsehindradeelever vid gymnasium lill 1,1 milj. kr. Sammanlagt beräknarjag således under anslagsposten Särskiltundervisnings-bidrag 60,3milj. En garanllresurskan utgå till den skolhuvudman som för allmänna timresurser fåll en resurstilldelning som med merän understiger den tilldelningsom huvudmannen skulle ha fått enligt de regler som gällde för tiden före . Garanliresursen utgårsom ett tillskott till det slutligtfastställda limunderiaget. En skolhuvudmanskall efter redovisningsårels utgång göraframställning till SÖ om tilldelning av garantiresurs. Skolhuvudman hadeenligt reglerna för garantiresurs, således att ansöka om medel från dennaförsta gången . 1 avvaktan på erfarenheterna av detta beräknarjag 5 milj. kr. Statsbidrag till skolledningsresurser beräknas enligt följande. För varjegymnasieenhel hos en kommun eller landstingskommun framräknas ell poängtal förredovisningsåret. Del samlade poängtalet för kommunens gymnasieskolamultipliceras med en faktor vilken fastställts efler avdrag av den undervisningsskyldighel somingår i tjänsterna. Den produkt som därigenomerhålls multipliceras med det belopp som regeringen fastställer för varje redovisningsår för enskolledningsresurs. Utifrån för budgetåret1988/89 kända förhållanden saml med hänsyn lill förslagen om utvidgning av försöksverksamheten med treårigayrkeslinjer, om utökad teknikserviceoch om pedagogisk ledningsförslärkning för dalafrågor beräknar jag medelsbehovet för skolledningsbidragför /90 till 256,9 milj. kr. Särskildalönekostnadsbidrag utgår för lönetillägg m.m. som regleras i statligtkollektivavtal och i vissa fall för kostnader för vikarier. Jag beräknar medelsbehovelför särskilda lönekostnadsbidrag till 357,6 milj. kr. Bidragen lillkostnader för tUläggspensionsavgifter, sjukförsäkrings- och folkpensionsavgifter och lönekostnadspålägg utgörprocentuella beräkningar avbidragen till allmänt resp. särskiltundervisningsbidrag, garanllresurs, skolledningsbidrag och särskildalönekoslnadsbidrag. Jag beräknar sammanlagt 1 328,3 milj. kr. Jag beräknar medelsbehovetför bidrag 2 enligt förordningen (1982:608) om statsbidrag tilllokal skolutveckling m.m. för /90 till . Bidrag till studie-och yrkesorientering utgår med belopp enligt beteck ningen AT 12:9 multiplicerat med faktorn 1,015 per elev i gymnasieskolan 115 medundantag av elever i påbyggnadsutbildningar och gymnasial lärlings- Prop.1988/89:100 utbildning. Jag beräknar för bidrag till studie- och yrkesorientering ett Bil. 10 belopp av 57,3milj. Enligt avtal som träffats den 22 maj 1986mellan staten och kommun omgymnasial utbildning i för döva och hörselskadade skall statensbidrag till kommunen fastställas vid årliga förhandlingar. Sådana förhandlingar pågår varförjag nu beräknarjag 19,1 milj. kr. som ett bidrag lill de särskilda kostnadernai samband med denna utbildning. Inbyggd utbildning med statsbidragförekommer inom utbildning dels förindustri och hantverk, dels för handel och kontor. Undervisning i form avinbyggd utbildning får anordnas även om sådan utbildning ej föreskrivs i timplanen. Timmar för undervisning som fåranordnas i form av inbyggd utbildning ingår i de allmänna timresurserna. Bidraget är avsett för den ersättning somskolhuvudmännen betalar förelagen och institutionerna för de utbildningsplatsersom de tillhandahåller. SÖ fastställerbelopp per elev och timme för varje redovisningsår. Jag beräknar medelsbehovetför /90 lill 89,6 milj. kr. Den gymnasialalärlingsutbildningen utgör en i princip tvåårig grundutbildning ochregleras i gymnasieförordningen (1987:743). Den gymnasiala läriingsulbildningenomfattar mer än 150 olika yrken. Lärlingsplatser kan inrättas löpande . Jag beräknarmedelsbehovel för oförändrade 5 915årselevplatser, för /90 till 73,9 milj. kr. För utbildning somav anordnas som påbyggnadsul-bildning i gymnasieskolan somersättning för utbildning vid det nedlagda utgår bidrag enligt förordning(SÖ-FS 1987:148) om viss teknisk utbildningpå gymnasial nivå i . Jag beräknar medelsbehovet förbidrag till viss teknisk utbildning i /90 till . För särskildakostnader i anslutning lill försöksverksamhet med treårig yrkesinriktadutbildning föreslår jag sammanlagt 79,35 milj. kr. Jag har därvid beräknat47,52 milj. kr. för ersättning till företag och institutioner vidarbetsplatsföriagd utbildning, 0,64 milj. kr. för ersättning lill elever vid personskada, 21,64milj. för kostnader för utbUdning av handledare, . förkostnader för Introduktionsfortbildning av lärare saml 3 milj. kr. tillproduktionsstöd för läromedel. Jag har därvid tagit hänsyn dels till att den redan påbörjade försöksverksamheten nuomfattar två årskurser samt dels till den nu föreslagna utökningen av sådanförsöksverksamhet. Jag har då också, utifrån nu kända förhållanden omförsöksverksamheten, gjort vissajusteringar i de kostnadsberäkningar som låg till grund för förslagen i propositionen(1987/88:102) om utveckling av yrkesutbildningen i gymnasieskolan. Jag hemställer atlregeringen dels föreslår all 1. godkänna mitt förslag om ramar för elevplatser igymnasiesko- 116 lan för /90, 2. godkänna miltförslag om ramar för elevplalser i gymnasieskolan /91, 3. godkänna mitt förslag om planeringsramarför elevplatser i gymnasieskolan för /92, 4. godkänna regeringens beslut i ett visstfall om filialulbildning på teoretiska studievägar (p. 5. godkänna mitt förslag om utvidgadförsöksverksamhet med treårig yrkesinriktadutbildning i gymnasieskolan (p. 6. lill Bidrag tilldriften av gymnasieskolor för /90 anvisa ett förslagsanslag på 5 . dels bereder tillfälle att ta del av vad jag anfört om 7. tillämpningen av enutgiftsram för lönekostnader (p. 6, 1 st.), 8. inriktningen fördirektramarna för budgetåren 1992 1995, 9. ökat nordisktutbildningssamarbete (p. Prop.1988/89:100Bil. Bidrag till åtgärder inom kommunernas uppföljningsansvar för ungdom m. m. 1987/88Utgift 222022 902 1988/89 Anslag 266012000 1989/90 Förslag 236198000 Ur anslaget utgår statsbidrag enligt förordningen(1983:583) om statsbidragtill uppföljningsinsatser för ungdomar under 18 år.Enligt förordningen får kommuner statsbidrag för uppföljningsprogram ochadministration (allmänt bidrag). Till arbetsgivare som anställer ungdomar påungdomsplatser lämnasbidrag till ungdomsplats. Till kommunerna lämnas bidrag lill utbildningsinslagunder ungdomarnas perioder på ungdomsplats. I vissafall får bidrag som annars utgår för ungdomsplatser och utbildningsinslag i stället användas till insatser enligt förordningen (SÖ-FS 1986:120) om försöksverksamhet med gymnasieutbildning inomramen för individuella planer. Från anslaget betalas också kostnader för bidrag tillkommuner enligt förordningen(1983:584) om statsbidrag tillutbildning av handledare för skolungdomarunder praktik på arbetsplats. Medlen får i vissa fall användas enligt förordningen (SÖ-FS 1987:125) medföreskrifter om försöksverksamhet med vissa treåriga yrkesinriktade linjer igymnasieskolan. Beräknad ändring 1989/90 Uppföljningsprogram m. m. (allmänt bidrag) Ungdomsplatser Utbildningsinslag Handledarutbildning - 2 599000 -20458000 - 2 559000 -20458000 () föreslår vad gällermedelsberäkningar att ' " medelför uppföljningsprogram beräknas för 28 900 ungdomar medelför ungdomsplats beräknas för 18 200 ungdomar medelför utbildningsinslag beräknas för 9 100 ungdomar. SÖ föreslår alt . underanslagsposten för handledarutbildning inomramen för försöksverksamhet med vissa treåriga yrkesinriktade linjer igymnasieskolan (SÖ-FS 1987:125) överförs till anslaget B 18. Bidrag tilldriften av gymnasieskolor. SÖ föreslår altförsöket med gymnasieutbildning inom ramen för individuella planer får fortsätta under /90 idet fall ett definitivt ställningstagande till försöket inte föreligger inför detta budgetår. SÖ beräknarmedelsbehovet under förslagsanslaget Bidrag till åtgärder inom kommunernasuppföljningsansvar för ungdom m. m. Deolika åtgärderna som ingår i kommunernas uppföljningsansvar för ungdom under 18år utreds . Förslag skall lämnas . Jag föreslår därför inga andra förändringar avdimensioneringen än sådana som är av automatisk nalur. Vad gällerungdomsplatserna inom det kommunala uppföljningsansvaret villjag nämna att företrädare för arbetsmarknadens parter gemensamt har yrkat på en höjning avstatsbidragstäckningen. Denna har varit oförändrad , och parterna ser i detta faktum ett viktigt skäl till de ökandesvårigheterna atl få fram ungdomsplatser inom näringslivet. som dessasvårigheter kan verka något överraskande på den goda arbetsmarknad som råder finns det anledning all seallvarligt på denna fråga. Det är ju tyvärrså att de som trots allt behöver en ungdomsplats ofta är så mycket sämre ställda inför ett utträde påarbetsmarknaden. Jag vill nu därför anmäla att ärendet bereds inomregeringskansliet, parallellt medden översyn som pågår inom av ungdomslag för18 l9-åringarna. SÖ har kommit in meden redovisning av av tre med försöksverksamhet medgymnasieutbildning inom ramen för individuella planer (det s.k.DELTA-försöket). Syftet med försöket är atl inom ramen för individuellaplaner och med alternativ användning av statsbidragen för ungdomsplatser ochutbildningsinslag låta ungdomar få en minst tvåårig, i första handyrkesinriktad gymnasieutbildning. Verksamheten omfattade ettsjuttiotal kommuner och drygt 400 elever. Kommunernas uppläggning av försökethar varierat efter lokala behov och förutsättningar. Jag delar SÖ:smening att man i den översyn av ungdomsuppföljningen som nustartat bör beakta de erfarenheter som vunnits av de tre första terminerna av försöket.Bland dessa kan nämnas alt försöket inneburit 11{ merokonventionella utbildningsinsatser för ungdomar än normall inom Prop.1988/89:100 uppföljningsansvarel, all försöket visat på en väg att stimuleraungdomar. 10 som annars inte skulle ha genomfört engymnasieutbildning, alt göra så saml alt de ekonomiska resurserna förgymnasieskola och uppföljningsverksamhet behöver samordnas och utnyttjaseffektivare. Jag räknar också medatl man i översynen av uppföljningsinsatser kommer alt pröva bl.a. SÖ:s förslag om all verksamhet av typDELTA-försöket bör bli elt reguljärt inslagi alla kommuner. I avvaktan på förslag från den utredning jag nämnde börenligt SÖ:s förslag försöket få förlängas. Eftersom utredningens förslag intetorde kunna föreläggas förrän i samband med 1991 årsbudgetproposition, föreslår jag all DELTA-försöketföriängst.o.m. läsåret1990/91. Jag hemställer alt regeringen föreslår att tillBidrag kommunernas uppföljningsansvar för ungdom m. m. för /90 anvisaelt förslagsanslag på . Bidrag till driftenav fristående skolor på gymnasial nivå 1987/88 Utgift 98 700 399 1988/89 Anslag 95 878000 1989/90 Förslag 110780000 har tidigare beslutat om ram för det totalaantalet årselevplatser, som får ligga till grund för statsbidrag till fristående skolor pågymnasial nivå för resp. budgetår.Regeringen fastställer för varje skola vilken utbildning och hur många årselevplatser som får ligga tillgrund för statsbidrag. Ur anslaget utgår bidrag lill bl.a. riksinternatskolor,skolor som omfattas avprivalskolfdrordningen (1967:270, omtryckt 1971:259), till vilka numeraäven hänförs lanthushållsskolorna Vackslanässkolan och Apel-rydsskolan,saml till i . Från anslagetbekostas också statsbidrag till sådana skolor med enskild huvudman som av regeringen har förklarats berättigade till statsbidrag enligt förordningen (1984:573) om statsbidrag lill fristående skolor pågymnasial nivå. Statsbidrag utgår per ianspråktagen årselevplats med belopp som regeringen fastställer perhögstadieelev enligt förordningen(1983:97) om statsbidrag tillfristående skolor för skolpliktiga elever. Detta belopp multipliceras med enfaktor, som regeringen fastställer för utbildning vid resp. skola. Ur anslagetbekostas även vissa statsbidrag enligt särskilda föreskrifter, bl.a. till engelskspråkig internationell gymnasial utbildning(IB-utbild- ningen) vid SigtunaskolanHumanistiska (SÖ-FS 1982:202). Beräknad ändring 1989/90 Prop.1988/89:100 Bil. Fristående skolor utan statligt () anslagsframställning innebär ihuvudsak följande. Pris- och löneomräkning . SÖberäknar behovet av antalet statsbidragsgrundande årselevplatser /91 till 4 125. Grännaskolan (riksinlernatskola medundervisning på gymnasial nivå) har framfört önskemål om statsbidragför att starta undervisning för 25 elever på högstadiumi egen regi. Skolan lar för närvaran de emot inlernalelever, vilka sedan placeras i . Kommunens lokaler förgrundskoleelever är nu otillräckliga. Med hänsyn lill della och till elevvårdsaspekter tillstyrker SÖ förslaget. Kostnaden beräknas till . Bidragtill lokal skolutveckling utgårfr.o.m. /89 till riksinternalskolorna och privatskolorna enligt förordningen (1988:681) om statsbidrag till riksinternatskolor och vissa privatskolor m. m.Enligt SÖ:s uppfattning är del inte försvarbart att särbehandla övrigafrislående skolor med statligt reglerade tjänster pågymnasial nivå. Bidrag lill lokal skolutveckling bör därför utgå även lillBergsskolan i , Vacksla nässkolan och Apelrydsskolan. Kostnaden beräknas lill sammanlagt . SÖföreslår all den faktor som omnämns i 10 § förordningen (1984:573) om statsbidrag till friståendeskolor på gymnasial nivå höjs för ett anlal skolor med anledning avökadekoslnader för lokaler (-). Statsbidrag lill lokaler börutgå med belopp som motsvarar de faktis ka kostnader som skolan haft under budgetåret. SÖ förutsätter att lokal kostnaderna fortsättningsvis kommerall vara av den storleksordning resp. skola haft under /87,vilket är för vilket bokslut från skolorna föreligger. Hänsyn bördock las lill skäligkostnadsutveckling och lill omständigheter över vilkaskolorna själva inte råder. SÖ föreslår vidare en ändring av förordningen(1984:573) om statsbidrag tillfriståen de skolor på gymnasial nivå så altstatsbidraget för vissa skolor beräknas dels för undervisningskostnader, dels för lokalkostnader. SÖberäknar medelsbehovet under förslagsanslaget Bidrag till driften av fristående skolor på gymnasial nivå lill . Föredragandens överväganden Prop. Jag har beräknat pris- och löneomräkning med 5 990000kr. Kostnaderna för 1988års statliga avtal (RÄLS 1988) översteg den av regeringen fastställda utgiftsramenför lönekostnader med I %. Detta medför att utbetalning av statsbidrag till skolor med statligtreglerade skol-ledar-och lärartjänster, dvs. sådana med bidrag under anslagsposterna I4 måstebegränsas i motsvarande grad. Statsbidrag för verksamhet under pågående budgetår utgår, enligtbestämmelserna, efter de belopp som gällerför bidrag under anslaget B 18. Bidrag till driften av gymnasieskolor. Jag har under nämnda anslag redovisat del valdasystemet för statsbidrags-begränsningen. Riksdagenfastställde senast på grundval av förslag i prop. 1986/87:100 (UbU 14, rskr. 186)den totala ramen för fristående skolor på gymnasial nivå till4090 årselevplatser. (UbU 1987/88:17) utgick åretdärefter från atl det totala antalet stalsbidragsgrundande årselevplatser tills vidare skulle ha ungefär samma omfattning som . Jag föreslårall ramen för frislående skolor ökas till 4255 årselevplatser. Enligt beslut med anledning av förslagi propositionen om fristående skolorpå gymnasial nivå (1983/84:118, UbU 27, rskr. 366) ankommer det påregeringen all inom en av fastställd ram besluta ombidragsberättigade skolor. Den nu föreslagna ökningen av ramen är nödvändig för att ge utrymme för begärdaökningar av statsbidragsgrundandeorganisation vid vissa skolor och i vissa fall för nytillkommande skolor. Jag avser atl i annat sammanhangåterkomma till regeringen beträflfande organisationen pådel gymnasiala stadiet vid vissa sko-lor. Frågan om rätt förGrännaskolan (riksinternatskola) all anordna undervisning pågrundskolans högstadium bör underställas prövning. Enligt nu gällande ordning omfattarundervisningen vid endastgymnasial nivå. Elever på grundskolenivå kan få bo på Grännaskolans inlernalmen får sin undervisning i i . delade huvudmannaskap har vissanackdelar. Från elevsocial synpunktär det önskvärt all såväl högstadieundervisning som gymnasialundervisning anordnas i Grännaskolans regi. Anordningen tillstyrks av kommunen och länsskolnämnden i län.Skolans rekrytering av elever till gymnasiet skulle också enligt styrelsen förskolan påverkas positivt av delta.Jag föreslår därför all högstadieundervisning får anordnas vidGrännaskolan fr.o.m. /90. Jag avser att senare återkomma till regeringen om antalet stalsbidragsgrundande årselevplatser för dennaundervisning. Enligt min mening bör statsbidrag till högstadiedelen avGrännaskolan utgå som lillnytillkommande skola dvs. ulan den förhöjning av bidrag som gäller för skola som var statsbidragsberättigad närdet nuvarande bidragssystemetinfördes. Jag har i denna fråga samrått med statsrådet . 1 likhet med SÖ finner jag att alla fristående skolor medstatligt reglerade tjänster böromfattas av bidrag till lokal skolutveckling. en ökning av . för detta ändamål. Statsbidragtill fristående skolor på gymnasial nivå ulan statligt reglera- Prop.1988/89:100 de tjänster utgår enligt förordningen (1984:573) om statsbidraglill fristå- Bil. 10 ende skolor pågymnasial nivå. Förordningen grundar sig på beslut med anledning avförslag i prop. 1983/84:118 om fristående skolor på gymnasial nivå.Utgångspunkt för beräkningen av statsbidraget till skolor som även tidigareuppburit statsbidrag är atl bidraget skall utgå med i huvudsak oförändrat belopp. För atl tillgodose detta tillämpasett system med en s. k. omräkningsfaklor med vars hjälp en uppräkning sker aveljest utgående bidrag. En annan utgångspunkt för bidrag till dessa skolor är att bidraget per elev bör vara likastort för likartade utbildningar. Somjag anförde i mitt förslag i prop. 1986/87:100, (bil. 10, p. B 21.) bör mandock vid ett slällningslagande till omräkningsfaklorn för en skola som har statsbidrag skilja påkostnaderna för den pedagogiska verksamheten och de kostnader man harför lokaler, utrustning m.m. De förstnämnda bör därvid kunna vara i huvudsaklika för likartade skolor med beaktande avderas storlek, medan de andra kan variera avsevärt på grund av lokalaförhållanden. För flera av de aktuella skolorna har lokalkostnaderna höjts kraftigt. Orsaken tilldetta kan vara t. ex. kostnadshöjande miljöförbättrande åtgärderberoende på starkt slitna lokaler eller att skolan tvingats flytta till nya lokalerpå grund av uppsägning. Jag vill betona altnågon garanti eller något åtagande från statens sida vad gäller bidragsnivån inte finns och att någon automatiskrätt till höjt statsbidrag i sådana fall inte kanföreligga. Jag anser dock atl de skolor del här är fråga om har en viktig funktion som ett komplement tilldet allmänna skolväsendet och hardärför vid min medelsberäkning tagit hänsyn till de ökade lokalkostnaderna.Jag finner det dock inte möjligt att räkna med mer än 1,3 milj. kr. Jag hemställer altregeringen dels föreslår all I.godkänna mittförslag lill ram för budgetåret1989/90 för stalsbidragsgrundande årselevplatser vid frislående skolor pågymnasial nivå, 2. besluta att statsbidragsgrundande högstadieundervisningfår anordnas vid , 3.godkänna mitt förslag om medel förlokalt utvecklingsarbete vid friståendeskolor med statligt reglerade tjänster, 4. tillBidrag tiä frislående skolor på gymnasial nivå för /90 anvisa ett förslagsanslag på . dels bereder tillfälle ta del av vad jag anförtom 5. tillämpningenav en utgiftsram vid skolor med statligt reglerade tjänster. Bidrag tillutrustning för gymnasieskolan m. m. Prop.1988/89:100BiL 10 1987/88Utgift 1988/89 Anslag 1989/90 Förslag Från anslaget utgår statsbidrag till anskaflfning avutrustning i gymnasieskolan.Bestämmelser om bidrag finns i förordningen (1987:708) om statsbidrag till anskaflfning av utrustning i gymnasieskolan (ändrad 1988:738). Kommuner har enligt föreskrifterna räll att i månav medel få staribldrag till anskaffning av stadigvarande utrustning förkaraktärsämnena på studievägar inomde lekniskl-induslriella och lekniskl-nalurve-tenskapliga områdena då en för kommunens gymnasieskola ny studieväginförs eller då antalet platser på en redan införd studieväg utökas, kompletteringsbidrag dä undervisningen på en redaninförd studieväg övergår i försök med treårig yrkesinriktad utbildning eller iandra fall läggs om lill följd av nya föreskrifter som medför behov av nyutmstning för karaktärsämnen påsamma studievägar som är berättigade till startbidrag saml för studievägar inom del ekonomiskt- merkantilaområdet. gäller i fråga om statsbidrag till kostnader för datorutrustning ochprogramvara i gymnasieskolan. Efter beslut av regeringen i varjeenskih fall kan ur anslaget också anvisas medel för särskilt verksamhetsstöd tillvissa lågfrekventa utbildningar i gymnasieskolan. Ur anslaget utgårefter särskilda beslut av regeringen medel för stöd för verksamheten vidtekniska centra där gymnasieskolan medverkar. Beräknad ändring 1989/90 Statsbidrag till kostnader för I. Prisomräkning . () beräknar medelsbehovet under reservationsanslaget Bidrag lillutrustning för gymnasieskolan m. m. lill . SÖ föreslår oförändrad ram för start- ochkompletteringsbidrag till kostnader förutrustning inom gymnasieskolan . Föredragandens överväganden Prop. Jag har beräknat prisomräkning med totalt . Försöksverksamhetmed treåriga yrkesinriktade studievägar har startat /89.