prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — Som jag framhållit medverkar dock de näringspolitiskainsatser som görs för tekoindustrin till en utveckling i linje med desärskilda mål som gällt för denna bransch. Jag har i dennafråga samrått med cheferna för försvars- och samt med statsrådetGradin. Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. godkännavad jag anfört om mål och riktmärken för tekopoliti ken, 2. medge att underbudgetåren 1990/91 och 1991/92, utöver /90 ej disponerade medel, sammanlagt . får användasför industripolitiska åtgärder inom tekoindustrin, 3. till InduslripoliUska åtgärder förtekoindustrin för /90 anvisaett reservationsanslag på . c. Exportkrediter m.m. Prop.1988/89:100 14 C 1. Kostnader förstatsstödd exportkredilgivning genom AB 1987/88Utgift 344427 999 1988/89 Anslag 140000000 1989/90 Förslag 60000000 Medel för att täcka statens kostnader förde statsslödda exportkrediterna anvisasöver tre anslag, nämligen C 1. Kostnader för statsslödda exportkrediter genom AB , C 2.Kostnader för statsstödd exportkredilgivning avseende export av fartygm.m. Ersättning för extrakostnader för förmånlig kreditgivning till . Från anslaget C I.Kostnader för statsstödda exportkrediter genom AB Svensk Exportkreditbetalas ersättning till AB () för skillnad mellan ut- ochupplåningsräntor samt för kursförlust inom ramenför systemet med statsstödda exportkrediter som SEK lämnar enligt riksdagensbeslut (1977/78:155 bil. 3, NU 73, rskr. 379 och prop. 1978/79:49, NU17, rskr. 115) samt (prop. 1980/81:130, NU 58, rskr. Systemet innebär att SEK har givits möjlighet attfinansiera exportkrediter till villkor som överensstämmer med internationellt överenskomna regler. Detta kan leda till attutlåningsräntoma ligger under upplåningskostnaderna.SEK kan redan på offertstadiet lämna en utfästelse om statsstödd kredit. Ettföretag kan därigenom redan i samband med offertgivningen erbjuda fastränta för finansieringen av en exportaffär. Statentäcker eventuell skillnad mellan utlåningsränta och upplåningskostnad samt den kursförlust som kan uppkomma vid ut-och upplåningen. Reglerna förkreditgivningen återfinns i förordningen (1981:665) om exportkreditfinansiering med statligtstöd (ändrad senast 1987:974). Enligtförordningen skall villkoren för krediterna stå i överensstämmelse med de överenskommelser om riktlinjer för begränsningav statligt stöd vid exportkredilgivning som har biträtt, främst den s.k. consensus-överenskommelsen, samtmed tillämpningen av överenskommelserna. För finansiering av fartygsexportgäller en särskild OECD-överenskommelse. Bl.a. för att motverka enfortsatt expansion av subventionerna ligger sedannågra år de svenska räntorna för statsstödda krediter över de överenskomnaminimiräntorna. Till minimiräntorna läggs ett påslag på 0,i samtliga fall samt ett extrapåslag på 1,på krediter i svenska kronor. Det ankommer på regeringen attbesluta om dessa påslag. Hämtöver tillkommer SEK:s s.k. kostnadsmarginalpå lägst 0,. Resultatet blir räntor som ligger 0,75-2,25procentenheter över de minimiräntor somtillämpas av flertalet andra länder. Minimiräntorna i den nämndaconsensusöverenskommelsen relateras till ett vägt genomsnitt av räntorna för statsobliga tioner i de valutor som ingår i Internationella valutafondens Special Drawing Rights (SDR). Förändringar sker automatiskt om detta genom snitt ändrats med i jämförelse med det värde som gällde vid det senaste ändringstillfället. Justeringar görs halvårsvis. överenskommelseninnebär att risken för ökningar i kostnaderna för Prop. 1988/89:100 framtidaexportkreditstöd har undanröjts. En särskild utredare har gjort Bil. 14 en översyn av statens stöd till företagens export i form av exportkreditgarantieroch exportkrediter samt av exportfrämjande effekter av u-krediter har genomförts. Utredningen har lagt frambetänkandet (SOU 1988:42) Statens roll vid finansiering av export. I fråga omstatsstödda exportkrediter förordar utredningen att verksamhetenbehålls även i fortsättningen. Utredningenföreslår att det generella påslaget på räntan som utgår för närvarandekan tas bort utan att statens kostnader för stödet ökar. På grund avanpassningen till marknadsmässiga räntor för de statsstöddakrediterna har statens kostnader för nya krediter i stort sett upphört. Tillsammans med en ökad effektivitet i upplåningenoch minskade kursförluster innebärdet att belastningen på anslaget, som endast avser äldre åtaganden, enligt SEK:s beräkningar nu minskarkraftigt. Svängningar kan dock förekomma på gmnd av de snabba förändringarna ivalutakurser och räntor. På grund av att de utestående krediternaminskar snabbt genom amorteringar ochförtidsinlösen har underlaget för fördelning mellan anslagen förändrats. Detta kan leda till attanslagsbelastningen för de olika anslagenförskjuts dem emellan inom ramen för en oförändrad total kostnad. SEK-systemet för statsstöd till finansiering avkapitalvaruexporten infördesför att möta andra länders kraftiga subventioner av deras kapitalvaruexportgenom exportkrediter. Anpassningen av minimiräntesatserna i den internationella överenskommelsen för vanligaexportkrediter till marknadsräntorna innebär att subventionsinslaget harminskat. Subventioneringen av nya krediter har upphört. Den internationellakonkurrensen med förmånligare krediter, iförsta hand s. k. u-krediter via u-landsbis-tåndet till haremellertid tenderat att öka . De internationellaförhandlingarna har dock lett till enskärpt disciplin även på detta område. Efterfrågan påprojekt och kapitalvaror har minskat i de traditionella köparländerna,och statshandelsländerna. SEK har i allt högre grad inriktat sig på att erbjuda krediterutan statsstöd genom att åter expandera denursprungliga marknadsmässiga verksamheten. Jag ser positivt på den återgång till marknadsmässiga exportkrediter som skett. Möjligheterna attlämna statsstödda krediter för export till kapitalim-porterande länder är fortfarande i många fallutslagsgivande för de svenska företagens möjligheter att erhålla order på vissaslag av projekt och på kapitalvarori en allt hårdare marknad. Det är främst större projekt i som kräver finansieringsinsats för attkunna genomföras. Det minskande antalet kreditvärdiga marknader harinneburit en hårdnande konkurrens. Jag förordar att SEK-systemet bibehållsunder /90. Det ankommer på regeringen att besluta om de påslag tillde internatio- 42 nelltöverenskomna räntesatserna som utgår. Jag avser att återkomma till Prop.1988/89:100 regeringen med mina förslag i denna frågasenare. SEK har redovisatbedömningar av de framtida kostnaderna för den statsstödda kreditgivningen.Kostnaderna sjunker nu snabbt vilket är tillfredsställande. Beräkningen avkostnaderna är dock osäker. Jag beräknar anslagsbehovetför /90 till 60 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att tillKostnader för statsstödd exportkredilgivning genom AB för /90 anvisaett förslagsanslag på . Kostnader för statsstöddexportkredilgivning avseende export av fartyg m. m. 1987/88 Utgift 118941735 1988/89Anslag 70000000 1989/90 Förslag 50000000 Under detta anslagredovisas kostnader för räntestöd till finansiering av export av fartyg. Jag redovisar mina förslag utförligare i denna frågai samband med att jag senare i dagbehandlar varvsstödet. Jag hemställer att regeringen föreslår att tillKostnader för ränteslöd m. m. till varvsindustrin för /90 anvisa en förslagsanslag på 50000000kr. Ersättning för extra kostnader förförmånlig kreditgivning till 1987/88 Utgift 103 524720 1988/89Anslag 110000000 1989/90 Förslag lOOOOOOOO Under detta anslag redovisas extrakostnader som har uppkommit för vissa äldre förmånliga krediter tillu-länderna. Kostnaderna för dessa krediter har belastat biståndsanslagen närkrediten lämnades genom att anslagsposten minskades . Detta anslag avser de slutli ga kostnaderna. Ett nytt system för s.k. u-krediter infördes fr.o.m. den Ijanuari 1985 (prop. 1983/84:100 bil.5p.C8, UU15, rskr.334). anslag belastasendast av kostnader för åtaganden som har gjorts intill Prop. 1988/89:100 utgången av . Kostnadsberäkningen byggerpå den bedömning som Bil. 14 AB har redovisat.Jag beräknar kostnaderna för /89 011 100 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Ersättningför extra kostnader för förmånlig kreditgivning till för /90anvisa ett förslagsanslag på 100000000kr. Kostnader för visskreditgivning hos 1987/88Utgift 6 738 274 1988/89 Anslag 1000000 1989/90 Förslag 1000000 Från anslagetbetalas ersättning till för skillnad mellan ut-och upplåningsräntor samt i särskilt fall för kursförlust när det gällervissa krediter till svenskt företags försäljning inom landet somInvesteringsbanken lämnat. Regler om detta finns i förordningen (1981:666)om statligt stöd för kredit vid försäljning inom landet i vissa fall. Det stödsom har lämnats (s.k. matchning) har ofta varit föranlett av kreditkonkurrens från företag inordiska länder Kostnaderna /90 beräknas till 1 milj.kr. och avser tidigare gjordaåtaganden. Jag hemställer att regeringen föreslår att tillKostnader för viss kreditgivning hos /90 anvisa ett förslagsanslag på . D. Mineralförsörjning m.m. Prop.1988/89:100 14 Verksamheten vidSveriges geologiska undersökning geologiska undersökning (SGU) är den centralaförvaltningsmyndigheten för frågor om landets geologiska beskaffenhet och mineralhantering. undersöka och beskriva berggrund och jordartersamt de geokemiska, geofysiska, maringeologiska och hydrogeologiska förhållandena, bedrivainformations-, dokumentations-och utredningsverksamhet, handlägga ärenden enligt minerallagstiftningen,lagstiftningen om kontinentalsockeln samt lagstiftningen om utländska förvärvav fast egendom m. m. vadavser gruvrättigheter, tillhandahålla underiag för tillämpningen av plan- ochbygglagen och lagen omhushållning med naturresurser m. m. Verksamheten skall bedrivas på ett sådantsätt att insamlat material snabbt publicerasoch i praktiska former görs lättillgängligt. SGU skall i övrigt på bästa sätt söka främja tillgodogörandetav landets mineralresurser. SGU åtar sig utrednings- och undersökningsuppdrag.Uppdragsverksamheten skall ge full kostnadstäckning. SGU är chefsmyndighet för bergsstaten. SGU är lokaliserat till i och . Vid SGU arbetar 245personer. SGU tillämpar programbudgetering med följandeprogramindelning: Geologisk karteringoch dokumentation. Verksamheten underprogrammen 1 och 2 finansieras från reservationsanslaget geologiskaundersökning: Geologisk kartering m.m. Verksamheten underprogrammet 3 finansieras genomintäkter. Investeringar iutrustning finansieras från reservationsanslaget geologiska undersökning: Utrustning. geologiskaundersökning: Geologisk kartering m.m. 1987/88 Utgift 72 964 551 Reservation 4 721397 1988/89 Anslag 75 200000 1989/90 Förslag 79 149000 Av anslaget för /89 har . inteställts till SGU:s disposition till följd avtillämpandet av en utgiftsram. Anslaget är uppdelat på tre program, nämligen: Geologisk kartering och dokumentation. Utgifter och inkomster för dessa program redovisas underanslaget. Program 1.Geologisk kartering och dokumentation omfattar den verksamhet som syftar till att ta fram och iform av bl. a. kartor i reguljära seriertillhandahålla beslutsunderlag för den samhällsplanering som rör utnyttjande avlandskapet, berggrund, jordlager och grundvatten. Vidare omfattar programmet den verksamhet som syftar till att genom insamling, bearbetning ochbevarande av uppgifter om geologiska förhållanden på annat sätt än genom den reguljära karteringen tillgodose allmänna och enskildabehov av geologisk information. Program 2.Myndighetsuppgifter och injörmation omfattar vissa myndighets- och utredningsuppgifter påmineralområdet samt den verksamhet somsyftar till att informera såvälinternt som externt i frågor inom det geovetenskapliga området. Program 3.Uppdragsverksamhet omfattar den verksamhet som finanseras genom direkt ersättning frånkunderna. Uppdragen skall hanära samband med karterings- och dokumentationsverksamheten eller utrednings-och informationsverksamheten. Av följandesammanställning framgår hur kostnader och intäkter för verksamheten fördelar sig på olikaprogram: Prop.1988/89:100Bil. (1 OOO-tal kr.) Beräknad ändring 1989/90 + 2152 + 100 Uppdragsverksamhet Avgår i inkomster + 2999 + 2 999 ' Av angivet belopp har inte460000kr. ställts till SGU:sdisposition till följd av tillämpningenav en utgiftsram Den i anslagsframställningen inför /89förutskickade översynen, för att skapa utrymme för en nödvändig förnyelse avSGU:s kompetens och verksamhet, har genomförts. Efter en omfattande bakgrundsanalyshar bl.a. verksamhetens mål, inriktning, omfattning,strategier för att uppnå målen, organisatorisk struktur och bemanningprövats. Översynsarbetet visar bl. a. attdet finns mycket stora eftersatta behov av förnyelse och utveckling. Utgångspunkt för SGU:s beslut och förslagrörande verksamhetens inriktning är att kunna påbörja de allvarligteftersatta men nödvändigainsatserna för bl.a. uppbyggnad av organisationens kompe- Prop. 1988/89:100tens, kontakter med avnämarna av SGU:s geologiska information, presen- Bil.14 tation av tillgänglig geologisk informationoch dess användning, personalutbildning och -utveckling, förnyelse av SGU:sgeologiska kompetens och utvecklingav nya metoder. Målet är att nämndainsatser sätts till en nivå som liknande myndigheter ochorganisationer i och de nordiska länderna har. Det innebär ökade satsningar på förnyelse och utveckling tillnivån 15 milj. kr. Uppbyggnaden av de kompelenshöjandeåtgärderna m. m. fömtsättsgenomföras stegvis med totalt omkring en tredjedel . Med början innevarande budgetår avser SGUatt minska personalen med . Produktionen har upprätthållitspå en i huvudsak oförändrad nivå men till priset av allvarligt eftersattainsatser på utveckling och förnyelse. Ettkraftigt ökat utrymme för sådana insatser måste nu skapas. SGU har tagit framunderlag för en 1 O-årsplan för karteringsverksamhe-ten, avsedd attavlösa nu gällande lO-årsplan för perioden 198090. Omfattningen av karteringen underkommande kommer att påverkas kraftigt av statsmakternas beslut medanledning av vad SGU föreslår ianslagsframställningen för /90. En ny 10-årsplan avsesdärför att fastställas först då statsmakternas beslut föreligger, dvs. SGU föreslår i sin anslagsframställning bl. a. följande. /90 73 619 000kr. Minskningen av ut gifterna fördelas , med fördelningen 1,5, 1,5 och för första, andra resp. tredje budgetåret. 1 detta alternativfömtsätter SGU att förändringen, för att skapa utrymme för utvecklingoch förnyelse, åstadkoms utan tillskott av medel. SGU redovisareffekterna på främst karteringsverksamheten av att resurserna omfördelas. Pågrund av stor andel fasta kostnader minskar produktionen relativt sett mer ände rörliga kostnaderna för projekten. SGU redovisar vidare två egnaalternativ. 1 det ena fömtsätts att de ökade tidsinsatserna för kompetensutvecklingm. m. finansieras genom ett motsvarande medelstillskott av 6milj. SGU visar att produktionen därigenom skulle kunna öka jämförtmed nuläget. Det beror främst på en effektivare organisation. I det andra fömtsätter SGU att ytterligare 5 milj. kr. SGU visar att produktio nen under detta alternativ kan ökasrelativt sett mer än de rörliga kostna derna. SGU framhåller särskilt attmarginalkostnaden för ökad produktion är litenoch att omvänt en liten minskning av de ekonomiska resurserna för produktionen leder till en kraftig minskning av produktionen. För att kunna ta fram radiometriskakartor över befolkningstäta områden begärSGU extra medel på 4 milj. kr. Kartorna utgör ett viktigt underlag förradonriskbedömning. SGU hemställeromtotalt 62 milj. kr. för sexårsperioden 19891994 för svenskt deltagande i detsamnordiska, geovetenskapliga s.k. , varav lOmilj.kr. För inköp av visst statistisktmaterial från SCB behövs en förstärk- Prop. 1988/89:100 ning med . Länsstyrelserna /, , och harinkommit med en gemensam skrivelse angående medel till detföreslagna s. k. . Enligt förslaget skulle SGU svara för genomförandet av den svenska delen avprojektet. Vidare har personalorganisationerna vid Geologiska ABinkommit med en skrivelse rörande SGU:s uppdragsverksamhet. Sedan jag nu tagit del av vad SGU redovisat om sinöversyn av verksamheten vill jag uttala min tillfredsställelse med det arbeteSGU genomfört. Det överensstämmer med regeringens intentioner beträffandeförnyelse, utveckling och effektivisering av den offentliga verksamheten. Jag fäster stortavseende vid de utgångspunkter SGU angivit för sitt översynsarbete, liksom vid de resultatsom uppnåtts och de åtgärder som vidtas. Med utgångspunkt idet redovisade översynsarbetet har regeringen bl. a. beslutat om en nyorganisation för SGU, som bl. a. innebär färre beslutsnivåer och en projektinriktad verksamhet.Den nya organisationen gäller fr. o. m. . Det är väsentligtatt resultaten av SGU:s verksamhet kommer till effektiv användning isamhället, liksom att SGU snabbt för in den geovetenskapligautvecklingens resultat i sin verksamhet. Den avvägning mellan produktion ochförnyelse som SGU föreslår för användningen av de anvisade resurserna ärdärför enligt min mening riktig. Jag delar också SGU:s förslag om enstegvis uppbyggnad av resurserna för kompetensutveckling m.m. Jag fäster ävenstor vikt vid att SGU i första hand har utgått från att den förändradeinriktningen skall uppnås utan att nya resurser tillförs. SGU:s huvudförslaginnebär att karteringsverksamheten minskas stegvis . SGUhar dock redovisat hur karteringsverksamheten kan effektivieras. Medhänvisningtill den ökade användningen av geovetenskap-lig information iolika delar av samhället vill jag förorda att anslaget tillSGU ökas såatt karteringen i huvudsak kan hållas på oförändrad nivå. Vad gäller SGU:s uppdragsverksamhet villjag erinra om beslut våren 1982rörande uppdelningen av SGU:s verksamhet (prop. 1981/82:99, NU 40 och 60, rskr. 430) som bl.a. innebär aU uppdragsverksamheten inom geoområdet i huvudsak skall bedrivasav uppdragsorganet som sedermerablev . De uppdrag som SGU åtar sig skall ha närasamband med karterings- och dokumentationsverksamheten eller utrednings- ochinformationsverksamheten. Jag godtar SGU:shuvudförslag med en total real minskning av utgifternaom med fördelningen 1,5, 1,5 och för första, andra resp. tredje budgetåret. Ienlighet vad jag anfört beräknar jag dämtöver 1,5 milj. kr. i ökat anslag för verksamheten. Med hänvisning till sammanställningen beräknar jag anslaget till Prop. 1988/89:100 79 149000 kr. Jag har i mitt förslag beaktat atttjänstebrevsrätten föreslås Bil. 14 slopad för SGU fr. o. m.den Ijuli 1989. SGU har efter regeringens godkännandeinfört en projektorganisation för denanslagsfinansierade verksamheten. Det innebär att bl.a.informationsverksamheten börbetraktas som en gemensam kostnad. Det medför i sin tur attprogramindelningen bör ändras. Det ankommer på regeringen att besluta i dennafråga. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Sverigesgeologiska undersökning: Geologisk kartering m.m. för /90 anvisa ett reservationsanslag på79149000 kr. 1987/88Utgift 1211469 Reservation 419291 1988/89 Anslag 2 500000 1989/90 Förslag 35 513000 Anslaget är avsettatt finansiera SGU:s investeringar i mer kostnadskrävande utrustning. Ränta ochavskrivning på utmstningskapitalet belastarde program inom vilka utrustningen används. Utmstning som anskaffas med betalning från anslaget tillförs SGU:sutmstningskapital. Medelmotsvarande avskrivning och förräntning av utmstningskapitalet omförstill särskild inkomsttitel på statsbudgeten. Anslaget bör för /90 uppgå till7 . Av beloppet avser3013000 kr. anskaffning av en ny telefonväxel. Investeringsbehovet omfattari övrigt ersättning av avskriven och utrangerad utmstning samt nyanskaffningar för rationaliseringar ochkvalitetshöjning av pågående verksamhet. Riksdagenhar ställt sig bakom den av regeringen redovisade planen för en snabbare maringeologisk kartering avvår kontinentalsockel (prop. 1988/89:25 bil. 7, NU8, rskr. Jag tar nu uppfrågan om åtgärder för att genomföra planen. För att en snabbaremaringeologisk kartering av vår kontinentalsockel skall komma till stånd, anser jag att SGU bör förstärkas med ettför verksamheten anpassat och väderstabiU fartyg. Kostnaden för anskaff ningen kan beräknas till 30 milj. kr. Leveransen av fartyget beräknaskunna 49 4 1988/89. 1satnl Nr 100. ske /91. Jag avser att budgetproposition Prop. 1988/89:100återkomma med förslag till finansiering av medel för avskrivning och Bil.14 förräntning av det i fartyget nedlagda kapitalet samt för de ökade driftskostnadersom en snabbare maringeologisk kartering huvudsakligen i enlighet med tidigareredovisat förslag kan kräva. Därutöver beräknarjag investeringsbehovetför /90 till 5 513000milj.kr. Av beloppet avser 30l3000milj. kr.anskaffning av en ny telefonväxel och 1 462000milj. ersättning av äldre försliten utrustning. För nyanskaffning för rationalisering ochkvalitetshöjning av pågående verksamhet harjag beräknat . Jag hemställer att regeringen föreslår att tillSveriges geologiska undersökning: Utrustning för /90 anvisa ett reservationsanslag på . 1987/88Utgift 2 870338 1988/89 Anslag 3 710000 1989/90 Förslag 3 577000 Av anslaget /89 har . inte ställts till bergsstatens disposition tillföljd av tillämpandet av en utgiftsram. Bergsstatensverksamhet styrs i huvudsak av den gruvrättsliga lagstiftningen, framför allt gruvlagen (1974:342)och gruvförordningen (1974:344).Bergsstatens myndighets- och kansliuppgifter omfattar främst ärenden om förvärv och försvar av gruvrättigheter.Vidare skall bergsstaten anvisa områden för gruvdrift ochundersökningsverksamhet. geologiskaundersökning (SGU) är chefsmyndighet för bergsstaten. Bergsstaten ärorganiserad i ett nordligt och ett sydligt distrikt med expedition i resp. . Chef förvarje distrikt är en bergmästare. Vid bergsstaten arbetar 12personer. (I OOO-tal kr.) 1988/89 Beräknad ändring Förvaltningskostnader Lokalkostnader Kungörelsekostnader Engångsanvisning ' Av anslaget belopp har inte 26000kr. ställts till bergsstatens dispositiontill följd av tillämpningenav en utgiftsram. Med stöd av minerallagstiftningen ochmotsvarande äldre lagstiftning tas genom bergsstatens försorg ut vissaavgifter på det gruvrättsliga områ- 50 det.Vidare skall enligt förordningen (1966:315) angående tillämpningen Prop.1988/89:100 avlagen (1966:314) om kontinentalsockeln avgift eriäggas till SGU för Bil. tillståndtill sand-, grus- eller stentäkt på kontinentalsockeln. dessaavgifter redovisas på statsbudgetens inkomstsida under titeln 2528 Avgifterna uppgick /88 till 2,9 milj. kr. SGUanser att för bergsstaten bör i avvaktan på statsmakternas beslut med anledning av minerallagskommilténs betänkande (SOU 1986:53 och 54) Ny minerallagstiftning, som bl.a. innehåller förslag till utökade arbets uppgifter för bergsstaten, en resursramendast läggas fast för /90. Bergsstaten bör vidareundantas från en tillämpning av huvud förslaget. Förinköp av viss datautrustning m. m. begär SGU 70000kr. som en engångsanvisning. Regeringen har beslutat om en lagrådsremiss medförslag till ny minerallagstiftning.Jag avser att återkomma till denna fråga. Mot dennabakgrund föreslår jag att medel för bergsstatens verksamhet nu beräknasenligt ett ettårigt huvudförslag med en utgiftsminskning om . som en engångsanvisning för inköp av vissdatautrustning m. m. Jag hemställer att regeringen föreslår att tillBergsstaten för /90 anvisa ett förslagsanslag pä3577000kr. Nämndenför statens gruvegendom förvaltar statens mineralfyndigheter och annangruvegendom som tillhör staten. Nämnden svarar för att statens gruvegendom tillvaratas på bästa sätt ochutökar denna genom prospekteringsverksamhet,när så är lämpligt. Nämnden skall särskilt ta initiativ till åtgärder för att förbättra det ekonomiska utbytetav gruvegendomen, besluta i frågor om kronoandel samt bereda ärenden angåendestatligt stöd för prospektering. beslöt (prop.1982/83:50 bil. 6, NU 18, rskr. 111) att anvisa 300 milj. kr. för ettfemårigt program för utökad prospekte ring. Programmet har föriängts med och ytteriigare 96milj. har anvisats för ändamålet (prop.