prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — Den medicinskaexperten skall vara beslutande i fråga om yttranden och dispenser i enklare körkortsmedicinskaärenden. Experten skall också ansvara föratt kunskap och praxis inom detta område förs ut till konsultläkare,länsstyrelser och domstolar. Vidare skall experten ansvara för beredningen av de Irafikmedicinska föreskrifterna ochövriga medicinska uppgifter. Kanslifunktionen börbestå av två kanslister på heltid samt en legitimerad sjuksköterska.Sköterskan skall ansvara för kansliet, delta i beredningen av ärenden och föredra ärenden av merrutinartad karaktär. I fråga om mer komplicerade ärenden börden nuvarande ordningen som tillämpas hossocialstyrelsens rättsliga råd med fristående föredragande behållas. Verket bör således på motsvarandesätt som kunna knyta sådana experter till sig. speciella fall kan del finnas behov av all inhämta yttranden från 58 För detta ändamål bör trafiksäkerhetsverket ges möjlighet Prop.1988/89:100 atl, på motsvarande villkor som rättsliga rådet, inhämta yttrandenfrån Bil. 8 ledamöter i vetenskapliga råd. Förföreskriftsarbelet och handläggningen av de körkortsmedicinska ärendena är det av stor vikt att juridisksakkunskap deltar. Även om enhetens läkare är den beslutande bör det vara ettvillkor att en jurist är med i den slutliga handläggningen av dekörkortsmedicinska ärendena. Den juridiska sakkunskapen kan tillhandahållas avverkets juridiska en-hel. Hanteringen av detrafikmedicinska frågorna inom kan kostnadsberäknas till 1,1milj. kr./år. Enligt TSV:s bedömning kan den föreslagna organisationengenomföras inom denna ekonomiska ram. 4.1 Målen för trafiksäkerhetsarbetet Till ledning för trafiksäkerhetsarbetet antog riksdagenår 1982 mål för säkerheten i vägtrafiken. 1 trafikpolitiska beslutbibehölls dessa mål. Del totala antalet dödade och skadade i trafiken skallfortlöpande minskas. Risken att dödasoch skadas i trafiken skall fortlöpande minskas för alla trafikanlkategorier. Risken att dödasoch skadas i trafiken skall minskas i högre grad för de oskyddade trafikanternaän för de skyddade. Barnens problem skall särskiltbeaktas. 1Irafiksäkerhetsprogrammet för perioden /901991/92 redovisas en analys avmåluppfyllelsen av trafiksäkerhetsarbetet. Därvid påpekas att någorlunda säkraslutsatser rörande måluppfyllelse endast kan dras vad gäller antalet i trafiken dödade personer.I övrigt kan bara mer eller mindre kvalificerade bedömningar göras. Jämfört med år 1982konstaterar rådet all del första målet ännu inte har uppfyllts. När del gäller de två övriga målen, vilkaavser risktal, finns problem, vad gäller skattningen av l.ex. Det rådersåledes viss osäkerhet i bedömningen av risktalet. För mål nummer tvåär det endast för gruppen motorcyklister som såväl dödsrisken som skaderiskenhar minskal. Ser man enbart till skaderisken uppfyllsmålet även för mopedislerna. För mål nummer tregäller att riskerna för oskyddade trafikanter som grupp betraktad har minskat.För gmppen bilister har riskerna ökat. Bams risker i trafiken har minskat medanvuxnas risker har ökat. Trafiksäkerhetsrådetanser att måluppfyllelsen är långt ifrån tillfredsställande. Jag delar den bedömningen. Mot denna bakgrund är det angeläget attdet av trafiksäkerhetsrådet antagna trafiksäkerhetsprogrammet genomförs. Det åvilar rådet alt pre- 59 sentera deytterligare förslag som krävs för atl förverkliga de av Prop.1988/89:100 angivna målen. Hastighetsutvecklingenhar som rådet särskilt framhållit stor inverkan på antalet dödade och skadade i trafiken. Skulle delvisa sig atl vidtagna åtgärder föratl reducera hastigheterna på vägarna inte är tillräckliga fömtsätter jag atttrafiksäkerhetsrådel analyserar behovet av ylleriigare åtgärder. Vad gäller användandet av automatiskhastighelsövervakning vill jag hänvisa till vad jag tidigare anfört undervägavsnittet (7.1 Vägpolitiken inför 1990-taIet), samt till vad chefen förcivildepartementet senare kommer att anföra. Vad gällerproblemområdet trafikonykterhet avser statsrådet och chefen för att återkomma till regeringen med förslag om sänktpromillegräns för rattonykterhet. Frågan om användande av luftut-andningsprovkommer också att tas upp. 4.2 Avgiftsfinansiering av trafiksäkerhetsverket Ett treårigt budgetsystem möjliggör en långsiktigplanering av TSV:s arbete.Vidare ger systemet förutsättningar för en bättre och mer effektiv styrning från regering och riksdag. Jag förordaratt verket på försök inordnas i elt sådant system för perioden1989/90-1991/92. ärdet av verkets utgifter anslag C I. : Trafik ochadministration om 30,353 milj. kr. som finansieras från statsbudgeten. Övrigautgifter om läcks av avgifter. Medlen från statsbudgeten används förinsatser som avser samordning av trafiksäkerheten samt åtgärder för allförbättra trafikmiljön och säkerheten föroskyddade trafikanter. Då dessa insatser och åtgärder ytterst ärbetingade av fordonstrafiken, bör kostnadsansvaret för den mindre del som tas från statsbudgetenöverföras på fordonsägarna. Denna av mig förordade ändring bör genomförassamtidigt som verket inordnas i ett nytt treårigt budgetsystem. En enhetligfinansiering underlättar det framtida Irafiksäkerhetsarbetet och gör det mereffektivt. Erfarenheterna från de delar av TSV:s verksamhet (anslagenC 2. och C 3.) som är avgiftsfinansierade är goda. Systemet harmedfört ett högt koslnadsmedvelande genom att intäkterna från avgifterna ärprestationsrelaterade. En omläggning av finansieringen skulle därtill göradel möjligt för regeringen att bättre styra inriktningen av verksamheten mot deområden som är viktiga för irafiksäkerhetsarbetet. Regeringens och insatser kan iökad utsträckning inriktas på all följa upp resultaten från verksamheten. Jag förordar såledesatl TSV:s verksamhet i sin helhet avgiftsfinansieras och att två I 000 kronorsanslag inrättasför detta ändamål. Jag anser det lämpligtall regeringen vid behov får besluta om överföring av medel mellan anslagenunder budgetperioden /901991/92. Finansieringen av det nuvarande anslaget C 1. : Trafik och administrationbör ske genom den Irafiksäkerhetsavgift om . som ingår i dagensregisterhållningsavgifl på . Fören övergång till fullständig avgiftsfinansiering krävs en utvecklad 60 målstyrning.Förslag till mål har angetts i TSV:s särskilda rapport. Jag Prop.1988/89:100 återkommer lill denna fråga under resp.anslag. Jag anser att deekonomiska riktlinjer för TSV:s verksamhet som jag tidigare refererat från densärskilda rapporten i stort sett är ändamålsenliga. Den nuvarande ordningen förinvesteringar i ADB-utmstning bör dock behållas tills vidare. Vidare bör eventuella överskottsmedelfrån verksamheten föras över lill verkskapilalel. Trafiksäkerhetsarbelelär komplext och berör många myndigheter och organisationer. Några hartrafiksäkerhetsarbete som sin huvuduppgift medan de flesta har del som endeluppgift. En av revisorer gjord kartläggning visar atl på centralnivå är sammanlagt elva departement och ett 30-lal myndigheter mer eller mindreengagerade i Irafiksäkerhetsarbetet. Häri ingår t. ex. de allmännaförvaltningsdomstolarna, polisen, och de myndighetersom har uppgifter inom trafik- och miljöområdet. För att läcka dessa kostnaderlevererar TSV in omkring 55 milj. kr. av avgiftsmedlen tillinkomsttitel. Dessa gemensamma kostnader för trafiksäkerheten bör ävenframdeles av TSV levereras in lill inkomsttitel. Jag anser detändamålsenligt att nämnda inleverans sker efter vissa schablonmässigt bestämda gmnder. Jagberäknar att med ett sådant syslem bör 9%av TSV:s intäkter levereras in lill inkomsttitel. Enligt minmening bör regeringen emellertid bemyndigas att om så krävs få justera de belopp som skall levereras in underbudgetperioden /90 1991/92. På grund av ändraderedovisningsprinciper (periodisering av inkomster och utgifter) frånoch med /87 har ett underskott om totalt 165080 190 kr.uppkommit i slartbalansen inom anslagen C 2. och C 3. Underskottet bör justeras genom all eninkomsttitel belastas som motsvarande medel sätts in på ett spärraträntelöst konto hos riksgäldskonloret. Med den av migföreslagna omläggningen kommer TSV att finansieras via två 1000kronorsanslag, C 1. och C 2. NTF:s bidragsanslag får därvid beteckningenC 3. Härutöver kommer jag längre fram alt föreslå alt två nya anslag, C4. och C 5., för bidrag till avgasrenande åtgärder förs upp på statsbudgeten. Den av TSV föreslagna överföringen av det Irafikmedicinskaansvaret från socialstyrelsenlill TSV innebär att roll och relation till TSV skulle bli likartad den som styrelsen har iförhållande till luftfartsverket och . Dessa verk har nämligen ansvaret för deindividori-enterade hälsofrågorna. Det rättsliga rådethos har inte enligt min bedömning den organisationsom skulle vara önskvärd för att på ett bra sätt informera om rådets praxis i körkortsmedicinska frågor. Vidare är det svårt för myndig heter att under hand ta upp körkortsmedicinska frågor med rådet. Någon uppföljningav medicinska föreskrifter har inte heller kun natske. Jaganser mot denna bakgmnd att myndighetsansvaret för de trafikme- Prop.1988/89:100 dicinska frågorna bör överförastill TSV. Detta innebär bl. a. attTSV, efter Bil. 8 samråd med , skall besluta om ytterligareföreskrifter om medicinska krav för innehav av körkort, traklorkort ellertaxibehörighel. Den organisationsstmktur som TSV föreslagit bör tills vidare gälla. I denna fråga har jag samrått med chefen försocialdepartementet. Kostnaderna för denna nya verksamhet beräknas till 1,1 milj. kr./år och bör finansieras genom avgifter inomverksamhetsområdet . TSV:s uppgift som ny huvudman för dettrafikmedicinska ansvaret bör gälla från . Jag har föravsikt att, om godkänner de av mig förordade riktlinjerna föromorganisation av det trafikmedicinska ansvaret,återkomma till regeringen med förslag till de författningsändringar m. m. sombehövs. 4.4 De allmänna ombuden i körkortsfrågor 1betänkandet (SOU 1987:43) Snabbare körkortsingripanden m.m. har bl.a. föreslagits alt TSV bör överta de uppgifter somlänsstyrelsernas organisationsnämnd () har gentemot de allmännaombuden i körkortsfrågor. Uppgifterna avser fortbildning och administrativtstöd. Härutöver föreslås att TSV i syfteatt nå en mer enhetlig praxis bör bistå de allmänna ombuden med råd.Belänkandet har remissbehandlats. Samtliga remissinstanser hartillstyrkt förslaget. TSV är centralkörkortsmyndighet medan länsstyrelserna är regionala sådana myndigheter. De allmänna ombudeni körkortsfrågor är anställda hos länsstyrelsema. De har normalt även andra ärenden althandlägga på länsstyrelserna, vilket talar för att fortfarande bör vara denmyndighet som genom olika åtgärder stöder de allmänna ombuden i deras arbete. Åandra sidan är TSV den myndighet som har detövergripande ansvaret för körkortsfrågor på myndighetsnivå. Verket harvidare bättre fömtsättningar än för altaktivt stödja de allmänna ombuden. Jag anser därför att TSV är den myndighetsom skall bistå de allmänna ombuden i deras verksamhet i enlighet medutredningens förslag. Jag beräknar att TSV klarar dessa uppgifter med befintliga resurser. Den nya uppgiften för TSV bör övertasden . I denna fråga har jag samrått med chefen för . Jag har för avsikt att, om riksdagengodkänner de av mig förordade riktlinjerna för stöd till de allmännaombuden i körkortsfrågor, återkomma tillregeringen med förslag till de författningsändringar m. m. som behövs. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att I. godkänna att ett treårigt budgetsystem införs, 62 2. godkänna all TSV:sverksamhet helt avgiftsfinansieras och de Prop. 1988/89:100 av mig förordade riktlinjerna föravgiftsfinansieringen. 3. godkännade av mig förordade ekonomiska ramarna för verksamheten inom TSV, 4. godkänna vad jag haranfört om inleverans av TSV:s intäkter ochbemyndiga regeringen alt besluta om avvikelse härifrån, 5. godkännaatl underskottet i startbalansen avvecklas på det sätt jag har föreslagit, 6. godkännaatt medel får överföras mellan anslagen C 1. och C 2. i enlighet med vad jag har anfört, 7. godkännaden av mig förordade organisationen för den trafikmedicinska verksamheten samt 8. godkänna de av migförordade riktlinjerna för stöd lill de allmänna ombuden. Trafiksäkerhetsverket:Samordning, Trafikmiljö, Fordon och Trafikant 1989/90 Förslag 1000 Anslagetomfattar verksamhetsområdena Samordning, Trafikmiljö, Fordon och Trafikant. TSV har som särskild uppgift att samordnatrafiksäkerhetsarbetet. Samordningsansvaret omfattar alla nivåer, såvälcentral som regional och lokal verksamhet. Med samordning avsesarbetet med atl rikta olika myndigheters insatser mol de gemensamma mål somsatts upp för irafiksäkerhetsarbetet. För del centrala samordningsarbetet finnsett särskilt råd för samordning ochplanering, trafiksäkerhetsrådel, vars uppgift är alt utarbeta övergripandeprogramplaner för Irafiksäkerhetsarbetet. För den regionalasamordningen finns samordningsgrupper i samtliga län. Den samordnadeplaneringen av länens trafiksäkerhelsarbete skall sammanfattas irullande treårsprogram i likhet med det centrala trafiksäkerhetsprogrammet. I syfte atl ökakommunernas intresse för ett samordnat trafiksäkerhetsarbete utarbetas inom ramen för trafiksäkerhetsrådelsprogramarbete skriften . De budgeterade kostnaderna förverksamhetsområdet är för /9020,2 milj. kr. Antaletårsarbetskrafter uppgår lill 26 personer, varav 17 i och 9 regionalt placerade på TSV:s sju distrikt. Mål för verLsamhelen Prop. Som mål för sittarbete inom verksamhetsområdet föreslår attsamordningsverksamheten genom samordning med berörda myndigheter,organisationer och förelag skall leda till en ökad effektivitet i det samladetrafiksäkerhetsarbetet för alt öka graden av uppfyllelse av mål för trafiksäkerhetsarbetet. Idenna verksamhet ingår samarbete och samråd med exempelvis plan-och bostadsverkel, , ochSvenska kommunförbundet i väg- och trafikfrågor. Vidare ingår att utarbetaregler och föreskrifter om vägmärken, vägmarkeringar och trafiksignalersamt alt initiera, genomföra och följa uppforsknings- och utvecklingsarbeten. Inom verkets regionala organisation arbetar trafikingenjörer med främstrådgivning till väghållare. Ellsamarbetsprojekt som genomförts mellan och kommun har visat att det går att la bort avvägmärkena genom att ändra de lokala trafikföreskrifterna. TSV fortsätter sittarbete inom detta område genom forsknings- och utvecklingsarbeten som rörmänniskans förmåga att uppfatta vägmärkesinformation. De budgeteradekostnaderna för verksamhetsområdet är för /9013 milj. kr.Antalet årsarbetskrafter uppgår till 24, varav 16 i och 8 pådistrikten. Sommål för sitt arbete inom verksamhetsområdet föreslår TSV att verketskall verka för en säker trafikmiljö. 1 verksamheten ingår att verka för alt såväl nya somäldre fordon har en från trafiksäkerhetssynpunkt betryggande standard, attaktivt följa den fordonstekniska utvecklingen samt att följa olycksutvecklingen ochanalyserai vad mån brister i fordonskonstruktionen har bidragit till olyckors uppkomst. En viktig uppgift äratt i olika internationella organ verka för en harmonisering av fordonsföreskrifter så atttekniska handelshinder och andra olägenheter undviks. Inom den regionalaorganisationen utförs bl.a. s.k. flygande inspektion av fordon och kontroll av förares arbetstid. De budgeterade kostnaderna förverksamhetsområdet är för /9030,4 milj. kr. Antaletårsarbetskrafter uppgår till 105, varav 23 på cenlralförvaltningen i och82 på distrikten. Ril 8 TSV utfärdar föreskrifter om fordons utrustning och beskaffenhet saml " om kontroll av fordon. Regelarbetel harsedan flera år tillbaka bedrivits med inriktning mot all så långt som möjligtanpassa kravnivån i föreskrifterna lill de nivåer som tillämpas internationellt. Anpassningenhar i första hand skett till de nivåer somtillämpas inom ekonomiska kommission för (ECE).Hänsyn har dock tagils lill den säkerhetsnivå som nåtts i och till vissa särskilda fömtsätlningar som råder i , t.ex. klimatet. TSV tillämpar 46 s. k.ECE-reglemenlen. Tillämpning av ett reglemente innebär att ett objektsom är godkänt i ett annat land som tillämpar reglementet, skall anses uppfyllade nationella kraven. Förslag omtillämpning av nya reglementen lämnas av TSV till regeringen efter samrådmed berörda intressenter. TSV strävar efler all ge ul sinaföreskrifter i form av funktionella krav föratt därigenom se till att den tekniska utvecklingen inte hindras. Vidare avser TSV att medverka lill alt ta framstandardkrav. Fördelen är atl föreskrifterna kan göras mindre omfattandesaml alt de får en bredare förankring hos tillverkare och provningsorgan. TSV anser detviktigt atl öka sin kompetens inom bl. a. elektronikområdel. Detta medanledning av pågående internatioriella forskningsprogram som syftar till atl bl.a. effektiviseratransporterna, förbättra miljön och öka framkomligheten på vägarna. TSV genomförde under /88 25 000 s. k.flygande inspektioner och16000 arbelstidskontroller. Vidare utfördes 200 tekniska undersökningar på trafikskadade fordon. Jämfört medbudgetåret ökade deflygande fordonsinspektionerna medan arbetslidskon-Irollernaminskade . En jämförelse visar att de flygande inspektionerna ökat . Kostnademaför dessa inspektioner och förarbelslidskontrollerna uppgick till ca 14,7 milj. kr. för budgetåret1986/87. För atl få en bättre uppföljning av verksamheten med flygande inspektioner har TSV börjat databehandlaresultaten från dessa. Skillnaden mellanTSV:s flygande inspektion och Aktiebolaget årligakonlrollbesiktning är fömtom urvalet av fordonsobjekl bl. a. att denflygande inspektionen också omfattar t. ex. kontroll av hur fordonetseventuella last är säkrad. Vidare kontrolleras även utländska fordon. TSV:ssträvan är att alltid ha polispersonal med vid de flygande inspektionerna föratt uppnå en så fullständig kontroll som möjligt av både fordon och förare. TSV:s arbete med flygande inspektioninriktas i huvudsak på tunga fordon, medande flygande inspektioner som utförs av polisens trafikavdelningar iförsta hand koncentreras på den lätta trafiken, kontroll av överlaster och avfarligt gods. Arbetstidskontrollensker ute på väg och vid företagsbesök. 5 1988/89.1 saml. av de som kontrolleras begår förseelser motvägarbelstidsreglerna. TSV anser att en långsiktig målsättningför kontrollen ute på väg bör Bil. 8 vara alt varje tungt fordonkontrolleras på väg . Statistiskt innebär della atl 50000 lunga fordon skulle behöva kontrollerasårligen. Som mål för sitt arbete inom verksamhetsområdet att de fordon som trafikerar våra vägarskall vara trafiksäkra och miljövänliga.Enhetliga regler med andra länder skall eftersträvas. 1 verksamheten ingår att la fram bestämmelser som avsertillämpning av körkortslagsliftningen, bl. a. bestämmelser om kursplaner förföramtbild-ning samt bestämmelser om förarprov och trafikskolor. Vidare ingår i verksamheten att leda ochkontrollera förarprovsverk-samheten och attverka för en enhetlig handläggning och bedömning av körkortsärenden vidlänsstyrelserna. Inom den regionala organisationen skerförarprov och utövas tillsyn över trafikskolor och irafikövningsplatser. De budgeteradekostnaderna för verksamhetsområdet är för /9081 milj. kr.Antalet årsarbetskrafter uppgår till 246, varav 11 på centralförvahningen i och 235på distrikten. Verksamheten finansierasgenom förarprovsavgifter. tillkommer ca 130000 nyblivnaförare. TSV har tagit fram en ny kursplan för forarutbildning. Kursplanen hartillförts två nya avsnitt. Avsnitten har till syfte att få körkortsaspiranternamer medvetna om människans roll i trafikenoch de kritiska situationer som man möter där. Vidare betonas frågornaom hastighetsanpassning, Irafiknykterhet och riskenmed att överskatta sin förmåga som nybliven förare. Ett nytt teoriprov träder i kraft underhösten 1989. En översyn av reglerna förtillsyn över trafikskolorna som också skall innefatta regler om läromedel,lokaler m. m. pågår inom verket. Trafikläramlbildningenanordnas vid två gymnasieskolor i landet. TSV har i samverkan med berördaintressenter utarbetat en ny läroplan, vilken togs i bruk /87. Enhögskolekurs för blivande utbildningsledarekommer att påbörjas . /87 förrättades ca 180000 körprov, varav 140000 av dem somavlade prov hade genomgått trafikskola medan 40000 inte hade deltagit i sådan utbildning. av de som anmält sig till körprov genomtrafikskola blev godkända vid provet medan motsvarande siffra för demsom anmält sig på annat sätt var . TSV anser atllikformigheten i bedömningarna som förarprövarna gör i stort sett är lillfredsställande. TSV arbetar aktivt för att skapa så likartade 66 En stor brist i nuvarande körprov är att Prop. 1988/89:100 det inte mäter attityder hos aspiranlema. Erfarenheterna från det skärpta provetför behörighet för motorcykel som infördes är goda. Den säsongsmässigavariationen av efterfrågan på förarprov är slor. Variationerna innebär atlväntetiderna blir längre och . För all klara av anhopningarna av förarprov underdenna tid får TSV ta i anspråk i stort settalla bilinspektörer. av deras årsarbetstid utnyttjades /87 för förarprovsverk-samhel.Arbetstiden för kontroll av fordon på väg minskades i motsvarande mån. TSV:sambition är all väntetiden för förarprov inte skall överstiga . Administrationen avförarprovsverksamhelen är helt datoriserad. Under /88 utövades tillsyn av 700trafikskolor med en arbetsinsats av . Detta är en ökning frånåret innan avseende antalet skolor och vad avser antalettimmar. Som mål för sitt arbete inom verksamhetsområdet alt verket skallverka för mer trafiksäkra förare som är särskilt medvetna om oskyddadetrafikanters och barns situation i trafiken saml sin egen begränsade förmåga som nyblivna förare. De övergripande mål som TSV föreslagit för sinaverksamheter anser jag utgör en god grund för en övergång till målstyrning av TSV.Ett treårigt budgetsystem med effektiva verksamhetsmål i kombination med alt verksamhetenavgiftsfinansieras är de utgångspunkter som behövs för atl driva verksamhetenrationellt och dynamiskt. Jag avser atl återkomma lillregeringen med förslag lill hur målstyrningen av TSV kan utvecklas vidare. Jag har tidigareföreslagit alt TSV skall bli ny huvudman för frågor om trafikmedicin. Medanledning därav bör det av TSV angivna målet för verksamhetsområdet . Målet för denna verksamhet börvara att TSV skall verkaför mer trafiksäkra förare som uppfyller de lämplig-helskrilerier ochkrav som körkortslagen föreskriver och som är särskilt medvetna om oskyddade trafikanters ochbarns situation i trafiken samt sin egen begränsade förmåga som nyblivna förare. Del nya treårigabudgetsystemet, målstyrningen och avgiftsfinansieringen kommer att ställa högakrav på verkets redovisning av de olika verksamhetsområdenas resultat och påverkels analys av om målen nåtts saml på de förslag lill åtgärder som är nödvändiga för att nåmålen. Regeringenhar beslutat om vissa höjningar av förarprovsavgifter i 67 Budgeten för /90 kan utifrån Prop.1988/89:100 dessa avgifter och deförutsättningar jag har angett beräknas enligt Bil. 8 nedan.Resultatet kan därvid beräknas bli 4- 1,6 milj. kr. 1989/90 milj. kr. Resultat +1,6 (/89 beräknas resultatet till -1,3 milj. (bankkonton hos ) Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. lillTrafiksäkerhetsverket: Samordning, Trafikmiljö, Fordon och Trafikant /90 anvisa ett förslagsanslag på . 2. godkänna den av migförordade inriktningen av verksamheten inom verksamhetsområdena Samordning, Trafikmiljö, Fordonoch Trafikant. C 2.Trafiksäkerhetsverket: Bil- och körkortsregister m. m. 1989/90 Förslag 1000 Anslaget omfattar verksamhetsområdet . Verksamheten består i att administreraett antal rikstäckande informa tionssystem. TSV svarar för driften avbil-, körkorts- och yrkeslrafikregi- slren. Dessutom bedrivs uppdragsverksamhet genom försäljning av regi- stemppgifter och personliga fordonsskyltar. Vidare administrerar verket systemet med parkeringsanmärkningar samt tillhandahåller behövlig da- 68 torkapacitel,program- och systemeringsresurser för båtregistret. Av de Prop. 1988/89:100omkring 54 miljoner transaktioner i form av frågor och ändringsuppgifter Bil.