prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — Huvudförslaget har inte tillämpats. 1988/89: 100 Bil 5 Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen alt tillForskningsverksamhet för rustningsbegränsning och nedrustning /90 anvisa ett förslagsanslag på . Anslaget finansierar forskningsverksamheten vidUtrikespolitiska Institutet (Ul). Anslaget för informationsverksamhetenredovisas separat under anslagetD 4. Vid UI:sforskningsavdelning bedrivs sedan 1960-talel kvalificerad forskning iinternationell polifik. Verksamheten är organiserad väsentligeninom ramen för två större programområden: strategiska studier och ekonomisksäkerhet. Organiserande av två nya programområden - europeiska studier och regionala konflikter - pågår. Forskningsverksamhetenbedrivs av fast anställda forskare med docent-eller professorskompelens saml avett varierande antal gästforskare, vilka normallej avlönas av Ul. konstaterar i sinanslagsframställan all det under /89 vid sidan av den långsikligaforskningen kommer all organiseras studiegrupper med en blandad sammansättningav Ul-an-siälldaoch representanter från förvaltning, andra forskningsinstitutioner, media m. m. Inomramen för studiegrupperna skall enskilda, klart definierade och avgränsadeforskningsuppgifter lösas av gruppens medlemmar. Studiegmpperna förutsattes arbeta föratt därefter upplösas och ge plats för nya grupper. Grupperna är tänkta att publicera sinaresultat i institutets skriftserier ellersom enskilda studier. Med den nya verksamheten förväntas en avsevärtökad publicering av Ul-producerade analyser. Vad avser ämnesvaletkommer studiegrupperna framför allt att ägna sig åt Europa-frågor. För alt möjliggörakontinuitet i denna verksamhet anhålles om medel lill en och en halvsärskild analytikertjänst. Analytikerna skall kunna fungera som gmppsekreterareoch sammankallande. De begärda tjänsterna skall sålunda ej permanent besällasav en viss person utan "rotera". En och en halv analytikertjänstmedger halvtidstjänster i tre studiegmpper . Analytikerna placeras i lönegrad20-26. Den fasta forskarstaben, fyra docenter,förutsattes även fortsällningsvis bedriva långsikliga forskningsprojekt inom ramen för problem relevanta 195 för"svensk utrikes-, säkerhets- och nedrustningspolitik" men ocksåatl Prop. 1988/89: 100 fungera som forskningsorganisatörer, bl. Det statligaanslaget har kommit att utvecklas så att bibehållandet avden formella organisation med vilken Ul:s forskningsavdelning inledde1980-talet ägt rum främst genom atl man utnyttjat uppkomna reserver, somuppstått genom tjänstledigheter. Dessa reserver kommer att vara helt /89. De förbrukade reserverna, ur vilka således ett årligt uttag på ca300 . skett, måste nu ersättas med nyamedel - därav den anslagsökning som årets anslagsframställning innebär. Institutet anser att den redovisadeorganisationen - "Ul 1989" - måste sessom en minimiorganisation för att effektivt kunna uppfylla de i det senaste regleringsbrevet ställda uppgifterna attskapa kompetens på relevanta områden, att bedriva forskning och studier ochatt också kunna föra ut forskningsresultat i en vidare krets. UI:s anslagsframställan presenterar en delvis nyorganisafion och inriktning av institutets forskningsverksamhet. Nyaarbetsformer är på väg att etableras. Forskning och informationsverksamhet kommeralt närmare integreras. Institutet har genomen koncentrafion av ämnesområdena tagit fasta på departementets intentioner attforskning och studier bör bedrivas med tyngdpunkt på för utrikes-,säkerhels- och nedrustningspolitik särskiltrelevanta regioner och problem. Jag beräknar anslaget till . Jag hemställer atl regeringen föreslår alt lill Forskningsverksamhet vidUtrikespolitiska /90 anvisa ett reservationsanslag av . Bilaga 5.1 Prop.1988/89: 100 Bil. - Statligamyndigheter och organ för bistånd - Bilateraltutvecklingssamarbete genom SIDA - Biståndetfördelat på enskilda länder 197 14 1988189. INNEHÅLLSFÖRTECKNING pp- '988/89: lOO Statliga myndigheter ochorgan för bistånd UD:s avdelning för internationellt utvecklingssamarbete.................... . 200 Styrelsen för internafionell utveckling (SIDA) ...................................... . 200 Styrelsen för u-landsforskning (SAREC)................................................. 200 Beredningen för internationellt tekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS) ......................................................................................................... . 201 Importkontoret för u-landsprodukter (IMPOD) ..................................... 201 Fonden för industriellt samarbete med () .... 202 Styrelsen för u-landsutbildning i (SandöU-centrum) ............. 202 FN:s operativa verksamhet (biståndsverksamhet) ().................................................... 212 ()................................................................ 212 FN:sbarnfond () .......................................................................... 213 Världsbanksgruppenoch de regionala utvecklingsbankerna i och ................................................................................................... . 216 Inlernationella finansieringsbolaget (IFC)............................................... . 223 ()............................. . 224 Inlernationella jordbmksutveckhngsfonden () ............................. . 224 FN:s/(WFP) ...................................... . 226 Internationellaberedskapslagrel av livsmedel för katastrofinsatser (lEFR) ............................................................................................................ 227 livsmedelshjälpskonvention (FAC) ......................................... 228 FN:s flyktingkommissarie () ...................................................... . 299 för paleslinaflyklingar (UNRWA).................... 230 FN:s fond för kontroll av beroendeframkallande medel() 231 Internationella familjeplaneringsfederationen (IPPF) ........................... 232 /GATTS:s internafionella handelscentrum (ITC).................. 233 Bilateralt utvecklingssamarbete genom SIDA Biståndet till enskildaprogramländer ................................................................................................. . 239 198 ...................................................................................................... 244 Prop. 1988/89: 100 ........................................................................................................ 248 Bil. Sri Länka....................................................................................................... . 287 Bilateralt bistånd till icke-programländer .............................. . 308 Regionall ekonomiskt samarbete i södra (SADCC) ................. . 319 Regionala insatser i .......................................................... . 320 Regionala insatser i ...................................................................... . 321 Humanitärtbistånd i ............................................................ . 321 Humanitärt bistånd i södra .......................................................... . 322 Katastrofbistånd m. m................................................................................. 323 Bistånd genom folkrörelser och andra enskildaorganisationer........... 325 Särskilda program m.m................................................................................ 327 Teknisktsamarbete och u-krediter............................................................ 332 Fonden för industriellt samarbete med .................................. 335 Projektbistånd fill vissa ............................................................... 337 Särskilda insatser i skuldlyngda länder .................................................. 338 Biståndet fördelat på enskilda länder ........................... 342 Nordiskt biståndssamarbete .......................................... 348 Vissa förkortningar ........................................................ 349 STATLIGA MYNDIGHETER OCH ORGAN Prop. 1988/89: lOO FÖR BISTÅND «' UD:s avdelning förinternationellt utvecklingssamarbete samlades ansvaret inom för detsvenska biståndet till en avdelning i , avdelningen förinternationellt utvecklingssamarbete,i dagligt tal "u-avdelningen". Avdelningen ärorganiserad på tre enheter (första enheten ansvarar för det multilateralabiståndet, andra enheten för det bilaterala biståndet genom SIDA och tredjeenheten ansvarar för budgetfrågor, allmän u-lands-ekonomisk bevakning samlandra biståndsprogram). Avdelningen har totalt omkring 55 tjänstemän och ledsav ett statsråd och en statssekreterare. Styrelsen förinternationell utveckling (SIDA) SIDA, som inrättades 1965, är ett cenlrah ämbetsverkunder regeringen. SIDA har fill uppgift att planera, genomföra och administrera detdirekta (bilaterala) utvecklingssamarbetet med . Detta biståndomfattar delssamarbetet med 17 huvudmotlagarländer, dels andra typer av bistånd, l.ex. katastrofinsatser,bidrag till utvecklingsprojekt via enskilda svenska organisationer, biståndtill flykfingar och befrielserörelser, rekrytering av biståndspersonalm. Med anledning avverksledningsreformen beslutade regeringen om ny instruktion för SIDA. SIDAleds av en styrelse, som utses av regeringen. Den består av SlDA:sgeneraldirektör, som är ordförande, och elvaandra ledamöter, varav fyra representerar riksdagspartier. SIDA är organiseratpå tre avdelningar med regionalt ansvar, en avdelning försektorbyråerna och en administrativ avdelning. Därutöver finns direkt underställdaverksledningen, ett planeringssekretariat och ell infor-mationsseketariat.SIDA har biståndskontor, som är knutna fill svenska ambassader, i 16mottagarländer. På SIDA finns ca 530 anställda, varav drygt 90 vid biståndskontoren. Styrelsen föru-landsforskning (SAREC) Beredningen för u-landsforskning som inrättades år 1975ombildades till en självständig myndighet styrelsen föru-landsforskning (SAREC). SAREC har tilluppgift att främja forskning som kan underlätta för att utvecklas mot ökatsjälvbestämmande och mot ekonomisk och social rättvisa. En huvudinriktningför SAREC:s verksamhet är att stödja strävan att bygga upp och stärka egenkapacitet inom forskning, vetenskap och teknik. Verksamheten kan uppdelas enligt följande: - stöd tillinternationella forskningsprogram - bl.a. inom världshälso organisationen (WHO), denkonsultativa gruppen för jordbruksforsk ning (CGIAR) och den internationella (), 200 - direktstöd till regionalt forskningssamarbete och lill enskilda Prop. 1988/89:100 och Bil. - stödtill svensk u-landsforskning. SAREC har också sedan är 1986 detadministrativa ansvaret för ett femårigtforskningsprogram om skog och miljö i . Vidare administrerar SAREC fr. o. m. /89 ettsärskilt stöd till forskning omAIDS och tropiska sjukdomar. Med anledning avverksledningsreformen beslutade regeringen om ny instruktion för SAREC. , som utses av regeringen, ingår representanter för olikaforskningsområden, biständsad-ministralionenoch riksdagspartier. Vid finns drygt 30 personer anställda. Beredningen förinternationellt tekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS) Beredningen för tekniskl-ekonomiskt samarbete (BITS)inrättades 1975 under namnet utbildningsberedningen och fick 1979 ställning som självständig myndighet underutrikesdepartementet. Beredningen har somuppgift att inom ramen för den svenska biståndsverksamheten främja ekonomisk och social utvecklingi vissa utvecklingsländer samt utvidga och stärka relationer med dessa länder. BITSmedverkar i planering och finansiering av genomförandet av olika projekt.Verksamheten omfattar tekniskt samarbete, genom bl.a. konsultinsatser och intemationella kurser samtu-krediter. Det tekniskasamarbetet skall huvudsakligen ske med utanför kretsen av programländer för detbilaterala biståndet. Det syftar i första handtill teknologiöverföring inom områden där har särskilda förutsättningari fråga om kunnande och kapacitet. U-krediter kan beviljaskreditvärdiga länder bland programländerna för svenskt bilateralt bistånd,med vilka bedriver tekniskt samarbete eller andra länder varsutvecklingspolitik ligger i linje med de svenskabiståndspolitiska målen. U-krediternaanvänds till finansiering av svenska varor och tjänster i projekt som harulvecklingsfrämjande elfekt i . BITS leds av enstyrelse som utses av regeringen. Med anledning av verksledningsreformenbeslutade regeringen om ny instmktion för BITS. Styrelsen har fåttändrad sammansättning så att bl. a. två företrädare för riksdagspartier ingår. Vid beredningen finns 15 anställda. Importkontoret för u-landsprodukter (IMPOD) Importkontoret för u-landsprodukter (IMPOD) tillkom år1975. Kontorets verksamhet är i linje medprinciperna för den svenska biståndspolitiken. IMPOD samarbetar med låg- och mellaninkomsfiänder enligt Världsban kens definition. Kontoret har till uppgift all ge exportöreri hjälp med att avsätta 201 Det sker genom information och handledning om Prop.1988/89: 100 avsättningsmöjligheter ochmarknadsförhållanden i . 5 ret förmedlar ävenkontakter mellan u-landsexportörer och företag i och deltarockså i konkreta marknadsföringsprojekt. En begränsad krets får stödför sitt exportfrämjande. IMPOD har dessutomlill uppgift att vara svensk kontaktpunkt för /internationellahandelscentmm (ITC) i konkreta frågor somrör avsättning av u-landsprodukter på den svenska marknaden. Importkonloret leds av en styrelse, somutses av regeringen. Kontoret har 15 anställda. IMPOD sorlerar underUD:s handelsavdelning (ramanslaget E 6. Importkontoret för u-landsprodukter) ochfinansieras med medel under anslagetC 3. Fonden för industriellt samarbete med () Fondenför industriellt samarbete med () är en statlig stiftelse som inrättades . Fondenshuvuduppgifter är alt på industriområdet förmedla kontakter mellanintressenter i och svenskaförelag, bidra fill förinvesteringsstudier och medverka i etablering av samägdaföretag, s. k. joint , genom insatser i form av akfieka-pital,lån- och garantigivning. Fondens grundkapital, ursprungligen 100milj. kr., har förstärkts med 125 milj. kr.och skall steg för steg höjas till 250 milj. kr. Fonden har rätt att ta upp lån eller utfärda lånegarantier till ettbelopp som motsvarar högst grundkapitalet. Fonden leds av enstyrelse som utses av regeringen. Vid fondens kansli finns 22 anställda. Styrelsen för u-landsutbildning i (SandöU-centrum) omvandlades biståndsulbildningsnämnden (BUN) . ombildades nämnden lill en styrelseför verksamheteni . Den nya styrelsen har övertagit BUN:s huvuduppgift - all vidSandöskolan i bedriva utbildning i språk och u-landsutbildning somförberedelse för uppdrag i u-land. Styrelsen för u-landsutbildning har ävenandra uppgifter reglerade i styrelsens instmktion. Styrelsen skall bl. a. samarbetamed myndigheter, organisationer och företag när det gäller förberedelseutbildning föru-landsuppdrag. - anordnaallmänna enterminskurser i u-landskunskap, - geförberedelseulbildning för volontärer, - anordnaspråkutbildning som förberedelse för uppdrag i , - anordnaspeciella kurser i u-landsfrågor och språk, - isamarbete med SIDA bistå myndigheter och andra med informafion och rådgivning omförberedelse- och språkutbildning inför uppdrag i - upprättaregister över personer som vid genomgått den Prop. 1988/89: 100 allmänna utbildningen för uppdrag iu-länder. Tillenterminskursen som är avgiftsfri antas elever efter ansökan. Övrig utbildning vid äravgiftsbelagd. ledsav en styrelse, som utses av regeringen. Med anledning av verksledningsreformenbeslutade regeringen om ny instruktion för styrelsen föru-landsutbildning i . En rektor är chef för skolan som har drygt 60 anställda. Nordiska afrikainstilutet tillkom 1962 på initiativ . Institutet har tilluppgift alt i främja studier av afrikanska förhållanden genomatt: - främjaoch driva vetenskaplig forskning om , - främjasamarbete och kontakter mellan nordiska och afrikanska forskare, - utgöraett dokumenlafionscentrum för forskning och studier om , - informera om afrikaforskning och aktuellaafrikanska förhållanden. Med anledning av verksledningsreformen beslutade regeringen under 1988 om ny instrukfion för nordiska afrikainstitutet.Verksamheten leds av en styrelse saml ett program- och forskningsråd, somutses av regeringen. I program- och forskningsrådet ingår representanter förde övriga nordiska länderna. Vid institutet finns ett ljugotal anställda, varav12 tjänster finansierasöver biståndsanslagen. INTERNATIONELLA Prop.1988/89: 100 UTVECKLINGSPROGRAM B'' Generalförsamlingen är FN-systemets centrala organ. Vidsidan av denna har FN:s ekonomiska och sociala råd, ECOSOC, en samordnande funktion vad gäller bl.a.FN-systemets biståndsverksamhet. I ECOSOC behandlar FN:s medlemsstater rekommendationer om biståndsverksamheten.Dessa förs sedan vidare till generalförsamlingen. Många av frågorna har behandlats inom . De olika FN-organen (kommissioner, fonder m. och fackorganenhar också en egen normativ verksamhetliksom förhandlingsverksamhet inom sina kompetensområden. Deras rekommendationer riktar sig lill FN-systemet, men ocksåfill medlemsstaterna. FN-systemet innefattar en rik flora avinstitutioner med varierande status ochskilda verksamhetsområden. Inom biståndsverksamheten har UNDP en central ställningsom samordnare och kanal för en stor del av FN:s tekniska bistånd. I samarbete med värdlandet utarbetar UNDP landprogram som löper på mellan tre och . Påfältet genomförs biståndsprojektendock oftast av olika fack- eller specialorgan. En av FN utsedd lokalsamordnare - oftast UNDP:s representant ansvarar för sammanhållningen av FN-bislåndel. Då del gäller krediter förutvecklingsprojekt ärvärldsbanksgruppen viktigast. nelloöverföringar blir på grund av räntor och amorteringar fråntidigare lån fill rikare länder, negativa.Till går dock ett stort nettoflöde. Den internationella utvecklingsfonden, , som lånar ut pengar påsärskilt förmånliga villkor till defattigaste , är kanalen för stora belopp biståndsmedel. Vidslående organogram ger en översiktligbild av FN-systemet. De organ som i störteomfattning är verksamma på biståndsområdet är markerade med asterisk. Tabell 1 sammanfattarFN-systemets biståndsverksamhet. 1988/89: 100 Bil. ' UNHCR' WFP' U NITAR UNDP'' UNU ' HABITAT ' UNFPA' Specialorgan och andra självständiga organisationerinom systemet O * O FAO* O ' O WHO* O IMF |O ' O ' O lCA0~O IFC * O UNIDO' I Tabell I: FN-systemets och Världsbanksgruppens biståndsutbetalningar (milj. USD) 1988/89:100 Bil. (konsulter, utbildning) IFC (nettoutbetalningar) FN:s olika organ och övriga organisationer inomFN-systemet bedriver en omfattande biståndsverksamhet. Denna finansieras frånorganisationernas reguljära budgetar, UNDP, samt medlemsländernasfrivilliga direkta bidrag. För del härtör de frivilliga bidragen delsfrån anslagsposten Övriga mulfilaterala bidrag, dels från styrelsen för internationellutveckling (SIDA) och styrelsen för u-landsforskning (SAREC). I tabell 2redovisas de svenska frivilliga bidragen till FN-organ, vilka inte behandlas på annat ställe under anslagetC 1. Tabell 2: Bidrag är 1987 till vissa FN-organsbiståndsbudget (milj. USD) Internationella arbetsorganisationen () Prop.1988/89:100 Bil.5 ,som är en av de äldsta medlemmama i FN-familjen, har som övergripande målsättningatt verka för varaktig fred grundad på social rättvisa. skiljer sig frånövriga FN-organ genom sin trepartsstruktur - såväl regeringar som arbetsgivare ocharbetstagare är representerade. lLO:s biståndsverksamhet är i huvudsak inriktad på utveckling ochutbildning av arbetskraft. Från svensk sida gesförutom det reguljära bidraget även frivilliga sådana. Dessa är i förstahand koncentrerade till tre regionala projekt i samt projektet , ett av () utarbetat utbildningspaket som återfinns iÖstafrika, och på Cypern.Under 1988 har förberedelser för ett nytt projekt rörande arbetsmarknadspolitiskaåtgärder inletts i . för utbildning, vetenskap ochkultur () Syftetmed verksamhet är att bidra till fred och säkerhet genom atl främja samarbete mellan nationerna på dekulturella, utbild-ningsmässiga ochvetenskapliga områdena. Man vill öka respekten för mänskliga rättigheter och allmän rättvisa ulan hänsyn till ras, kön,språk eller religion. har somsträvan alt med sill bistånd främja dessa mål. Del svenska biståndetlill består dels av ett reguljärt bidrag,dels av frivilliga bidrag bl.a.i form av stöd lill ett internationellt programför kommunikalionsulveckling (IPDC) och lill insfitut för utbildningsplanering. Dessutom anordnarSIDA kurser för utbildare i utbildningsadminislrationgenom för engelsk- och portugisisktalande länder i . Det bör noteras att USAoch lämnade organisationen 1981 på grund av missnöje meddess inriktning. FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO) FAO, FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation bildades1945 och är FN:s största fackorgan. Genom sitt reguljära program har FAO enviktig rollnär det gäller det internationella samarbetet inom jordbruks-, skogsbruks- ochfiskesektorerna. Inom organisationen finns en omfattande statistik- och databassom utgör en vikfig informationskälla för jordbruksexperter inom såväl i- somu-länder. Det svenska bidraget till FAO:s reguljära program utbetalas av . Det bör noterasatt och någraandra öststater inte tillhör de 158 medlemmarna av FAO. FAO har utöver sittreguljära program ett fällprogram huvudsakligen förlagttill . Fältprogrammet syftar framför allt till att genom teknisktbistånd, inom FAO:s verksamhetsområde, förbättra fömtsätt ningarnaför livsmedelsproduktionen inom . stöder fält programmetgenom SIDA, som utvecklat ell samarbete med FAO främst 207 dådet gäller projekt av försöks- och melodutvecklingskaraktär. Under Prop.1988/89: 100 senare år har omfattande kritik riktats mot FAO:s ledningsamtidigt som Bil. 5 organisationens tekniska kompetens delvis ifrågasatts. Världshälsoorganisationengrundades av 61 länders representanter ochbörjade formellt fungera . Organisationens huvudmålsättning är att genom normativt arbete och biståndförbättra möjligheterna för bättre hälsa för alla folk. harorganisationen 166 medlemmar. Den normativa verksamheten påverkar hälso- ochsjukvårdens standard och villkor i varje land i allt från hälsoupplysning tillsofistikerad diagnostik och behandling. WHO:sbiståndsinriktade verksamhet bygger på primärhälsovårdsbegreppet. Strateginför att uppnå målet hälsa 2000 formulerades först i och har utvecklats kontinuerligt för att rekonfirmeras i . har genomåren varit en av de största bidragsgivarna till WHO:s program för olikadelar av primärhälsovården och andra program som står de svenska biståndspolifiska målen nära. är fackdepartementför det svenska medlemsskapet i WHO. Detsvenska reguljära bidraget till WHO uppgår till . eller 16 338 545 kr.avräknas biståndsbudgeten. Därtill stöder SIDA och SAREC särskildaprogram inom WHO med ca 45 milj. kr. utöver70 milj. kr. som utbetalats till WHO:s globala program för AIDS-bekämpning och kontroll. FN:s operativa verksamhet(biståndsverksamhet) Pop. 1988/89: lOO , som bildades då tvåmindre biståndsfonder slogs samman, har som mål all vara FN-systemets centrala fond förfinansiering av tekniskt bistånd. Projekten genomförs främst av (, WHO, FAO m. fl.). UNDP har också ansvar för alt FN:s samladebiståndsverksamhet samordnas i samverkan med mottagarländerna. UNDP:s uppgift är att främja mottagarländernas utvecklinggenom olika former av kunskapsöverföring och förinvesteringsstudier. Detta s.k.tekniska bistånd sker i huvudsak i form av expertrådgivning,stipendier, mindre ulrustningsleveranseroch konsulttjänster. Verksamheten omfattar omkring 5 370 projekt i 152länder och områden. UNDP:s verksamhetbygger i huvudsak på landprogrammering. Denna innebär att man för varjemottagarland fastställer hur mycket bistånd från UNDP landet kan räkna medunder en femårsperiod. I samarbete mellan mottagarlandet och UNDP:s fähkonlorschef utarbetas sedanett landprogram för hur medlen skall utnyttjas. Detta program fastställs av . Storleken på vaemottagarlands program bestäms främst av bruttonationalinkomsten per capita ochbefolkningens storlek. Vart femte är fastställs fördelningen för nästkommande programperiod("femårsplan").