prop · GC0346 · 1988-12-31 00:00:00 — fall stora skillnader föreligger mellan preliminär och slutlig skatt finnsdet däremot anledning att söka kompletteringar till nuvarande schablonregelför att motverka både övemttag och undemttag. Vadgäller övemttag riktas intresset framför allt mot vissa gmpper skattskyldiga.För dessa skulle ett lägre B-skatteuttag än enligt huvudregeln kunna komma ifråga genom att de fick omfattas av den ny regel om ett annatuppräkningsförfarande. Detta kunde vara motiverat för bl.a. B-skattebetalarevars huvudsakliga inkomster hör till inkomstslaget tjänst, eftersom dessa, somtidigare nämnts, ofta påförs B-skatt med för höga belopp. Förhållandet ärlikartat för en del andra mindre gmpper och kan också vara det för en stor delav jordbmkarna. Beträflfande de sistnämnda bör tilläggas att många av dem -enligt vad RSV uppgett - fått en lägre debitering av preliminär skatt genom attden lokala skattemyndigheten undantagit dem från uppräkning enligt huvudregelneller genom att debiteringen gmndats på en preliminär självdeklaration. Även ifråga om pensionärer och dödsbon tillämpas ofta en annan beräkningsgmnd än somföljer av huvudregeln. Förfarandetatt använda en annan beräkningsgmnd har stöd i UBL och har den fördelen att man på ett smidigt sätt kan differentiera B-skatteutta- get på gmndval av t. ex. den inkomstutveckling som förväntas inom en speciell bransch. En lika välgmndad avvägning kan av naturliga skäl inte göras om endast någon eller några fasta schablonregler måste tillämpas. Denmöjlighet som finns att frångå huvudregeln bör enligt min Prop. 1988/89:46 meningalltså finnas kvar. Jag vill emellertid framhålla att möjligheten bör utnyttjasmed omdöme och självfallet syfta till att i det enskilda fallet få till ståndett B-skatteuttag som så nära som möjligt kommer att överensstämma med denslutliga skatten. Det bör därför bara undantagsvis vara fråga om att allmäntanvända en särskild beräkningsgmnd för större grupper skattskyldiga. Medhänsyn inte minst till vad jag nu sagt om möjligheterna att frångå huvudregelnvill jag inte förorda att det för någon viss gmpp skattskyldigai UBL bestäms ett lägre B-skatteuttag än som följer av huvudregeln. Däremot börman som jag antytt kunna differentiera B-skatteuttaget genom att i UBL införaen mera generell, kompletterande bestämmelse som tar sikte på skattskyldigavars faktiska inkomstutveckling regelmässigt inte svarar mot den som dagensregler förutsätter. Ettalternativt sätt kan då vara att med förebild från RSV:s förslag bestämmaatt uppräkningen av B-skatten i vissa fall skaU begränsas till att motsvara110% av den slutliga skatten. Ett sådant lägre B-skatteuttag bör kunnaföreskrivas för de enskilda fall där det visat sig att debiteringen av B-skattenligt 13 § UBL - normalt med tiUämpning av schablonregeln om lett tillett övemttag. Liksom vad gäller nuvarande schablonregel bör en sådan regelhänföra sig till det kända utfallet av skattedebiteringarna, dvs. på utfalletför inkomståret före det år för vilket debitering av B-skatt äraktuellt. Regeln kan tilllämpas också på juridiska personer. Enkompletterande bestämmelse i UBL av nu beskrivet innehåll innebär således attuttagsnivån sänks till men till skillnad från RSV:s förslag begränsas tillfall då nuvarande regler ger ett för högt uttag. Det bör leda till en bättreavvägning av B-skatteuttaget för det helt övervägande antalet skattskyldiga.Detta bör i sin tur medföra en minskning av jämkningsansökningarna. Jagföreslår därför att det i 13 § UBL tas in en kompletterande bestämmelse ienlighet med vad jag nu sagt. Föratt motverka undemttag av preliminär B-skatt har RSV föreslagit en spärregelsom innebär att B-skatt inte skall debiteras med lägre belopp än som motsvararden faktiska debiteringen för närmast föregående år. bestäms B-skattenju enbart med utgångspunkt från inkomster som ligger före detaktuella inkomståret. Hänsyn tas alltså nu inte till inkomster från detmellanliggande året. Detta medför att B-skatteuttaget blirförhållandevis lågt. Med den av RSV föreslagna spärregeln förhindrar man atten tillfällig nedgång av en annars tämligen jämn inkomstökning över åren ledertill en omotiverat låg skattedebitering ett senare år. Förslaget har tillstyrktsav flertalet remissinstanser och jag anser också själv att en sådan regel börinföras. Idet här sammanhanget bör också nämnas att RSV har lagt fram ytterliga re ett förslag för att förbättra B-skatteuppbörden. Den som har att betala 35 B-skattskall vara skyldig att under inkomståret lämna in en preliminärsjälvdeklaration om han får kännedom om att hans inkomst kan beräknas komma attöverstiga den inkomst som legat till grund för debiterad preliminär skatt förinkomståret med , dock . En preliminär självdeklarationskall då lämnas senast efter det att den skattskyldige fått kännedomom inkomstökningen. Även för egen del bedömerjag i och för sig att införandet av en sådan skyldighet borde förbättrauppbörden. Förslaget ligger också i linje med principerna förpreliminärskattesystemet att preliminär skatt skall betalas i anslutning tillatt inkomsterna flyter in. Det kan emellertid riktasbetydande invändningar mot förslaget. En hänger samman med att en sådanskyldighet bör förenas med någon form av sanktion eller påtryckningsmedel somger eftertryck åt skyldigheten. Vidare kan det finnas behov av att ge skattemyndigheternakontrollmöjligheter under löpande inkomstår. RSV har också pekat på möjligasätt att uppnå detta. Ett sätt skulle vara att påföra en avgift i de falldeklaration inte lämnats trots att den skattskyldige kunnat förutseinkomsthöjningen. För egen del ställer jag mig tveksam tiU ett sådantavgiftssystem. Mera tilltalande skulle det enligt min mening i stället vara attbygga ett avgiftssystem praktiskt taget enbart på kreditsynpunkter. RSV:sförslag väcker sålunda flera frågor som det enligt min mening är för tidigt attta en bestämd ställning till. Jag är således inte beredd att nu förorda att maninför en skyldighet att under inkomståret lämna en preliminär självdeklaration.Inte heller anser jag att någon annan förändring av bestämmelserna beträflfandepreliminär självdeklaration bör göras i detta sammanhang. 7 Avgift på fyllnadsinbetalningar Mittfiirslag: På fyllnadsinbetalningar av preliminär skatt som görs den19 januari året efter inkomståret skall kvarskatteavgift tas ut med2%. Vid bestämmande av underlaget för beräkning av den nya avgiften skall ettbelopp på . Den nuvarande avgiften på fyllnadsinbetalningarsom görs mellan och året efter inkomståret, bl.a. om anståndgetts med självdeklarationen, höjs från på den del som överstiger20000 kr. På belopp sombetalas efter eller i vissa fall skall kvarskatteavgiftutgå oavsett beloppets storlek. RSV:s förslag;Överensstämmer i huvudsak med mitt. En olikhet är att RSV föreslår att detbelopp som skall räknas av från avgiftsunderiaget innan den tvåprocentigaavgiften beräknas skall vara . Vidare föreslås att kvarskatteavgift somunderstiger . inte skall tas ut. RSV föreslår dessutom att den nuvarandesärbestämmelsen beträflfande fyllnadsinbetalningar som görs mellan den 1 majoch upphävs. Remissinstanserna: Förslaget om avgift påfyllnadsinbetalningar tillstyrks Prop. 1988/89:46 eller lämnas i alltväsentligt utan erinran av en del instanser, främst myndigheter. Flertalet av remissinstansema,särskilt företrädarna för näringslivet, avstyrker dock förslaget. Det förs bl.a. fram att det för näringsidkare är näst intill omöjligt att fastställainkomstnivån året efter inkomståret och att ett generelltavgiftssystem även skulle drabba den stora andelen lojala skattebetalare.Skulle ett sanktionssystem ändå införas bör övervägas om inte det föreslagnafribeloppet om . vid påförande av avgift bör höjas. Från något håll hävdasatt den föreslagna nivån på avgiften är orimligt hög. Kritik riktas också motatt höja den nuvarande kvarskatteavgiften från för belopp understigande5 . Skälen för mitt förslag: En konsekvens av att systemet medpreliminär B-skatt leder till ett underuttag är att återstående skattebelopp,som betalas genom fyllnadsinbetalningar eller i form av kvarstående skatt, ärstora. Fyllnadsinbetalningarna avseende preliminär B-skatt uppgick för taxeringsåren1984-1986 tiU ca 8, 9 resp. . föratt varauppe i . Även fyllnadsinbetalningarna avseende preliminär A-skattär betydande. I normalfallet är emellertid en fyllnadsinbetalning från enperson som betalar preliminär A-skatt avsevärt lägre än från ett aktiebolageller någon annan som betalar preliminär B-skatt. Det är också främst från desistnämnda som fyllnadsinbetalningarna har ökat. En grundtanke i vårt uppbördssystem är som sagtsatt preliminär skatt skall betalas med belopp som så nära som möjligt kanantas motsvara den slutliga skatten. En annan är att den preliminära skattenskall betalas i nära anslutning till att inkomsten uppbärs. Dessa gmndtan-karinnebär att en preliminär skatt som nära stämmer överens med den slutligaskatten skall betalas redan under uppbördsåret. Enligt nuvarande ordning kan den som har betalat en förlåg preliminär skatt betala in ytterligare skatt året efterinkomståret utan att vidkännas någon kostnad för den kredit han har åtnjutit.Betalas skatten däremot efter detta datum skall normalt också kvarskatteavgiftbetalas. Reglerna om kvarskatteavgift medverkar sålunda inte till att betalningenav den preliminära skatten sker under uppbördsåret. Reglerna uppmuntrar istället den som själv kan påverka storleken av preliminärskattebetalningarna,i första hand den som har att betala preliminär B-skatt, att betala en stor delav den preliminära skatten först året efter inkomståret.Detta kan givetvis inte anses vara rättvist i förhållande till dem som har attbetala A-skatt och därför har små möjligheter att påverka storleken av denskatt som betalas under uppbördsåret. Senare-läggningen avskatteinbetalningarna leder också i många fall till betalningssvårigheter ochi vissa fall även till restföring och konkurs. De förslagom kompletterande regler för uttag av preliminär B-skatt som jag redan lagt fram är inte tillräckliga för att minska fyllnadsinbetalningar na till en godtagbar nivå. Enligt min mening kan man inte heller räkna med att en förbättrad uppföljning av uppbörden, eventuellt förenad med 3-7 utökadekontrollmöjligheter, leder till att den preliminära skatten i allt Prop.1988/89:46 väsentligt betalas redan under uppbördsåret. Skattemyndigheterna kommeralltid att ha mycket svårt att före eller under uppbördsåret rätt fömtsestorleken av intäkter, kostnader och möjliga bokslutsdispositioner för deskattskyldiga. Man måste därför även fortsättningsvis räkna med att den debiteradeB-skatten men också den A-skatt som betalas genom skatteavdrag i många fallkommer att vara avsevärt lägre än den slutliga skatten. Den skattskyldige självär den ende som kan förväntas kunna i förväg beräkna sin slutliga skatt på ettriktigt sätt. Det bör därför införas en ordning som ger den skattskyldigeekonomiskt incitament att sträva efter att betala hela sin preliminära skattunder uppbördsåret. En sådan ordning åstadkoms genom den av RSV föreslagnaavgiften på preliminär skatt som betalas efter det sista uppbördstiUfället,dvs. året efter inkomståret. Enhelt ny avgiftsform bör av administrativa skäl inte föras in. Det nuvarandesystemet med kvarskatteavgift bör i stället byggas ut och omfatta ocksåbetalningar som sker mellan och året efterinkomståret. Avgiftens storlek bör bestämmas med hänsyn till den skattekreditsom den skattskyldige får om han väntar med betalningen till ,alltså . Hänsyn måste också tas till att kvarskatteavgifteninte är avdragsgill vid inkomsttaxeringen. Jag anser att en avgift på , somRSV föreslagit, är väl avvägd. Enligtnuvarande regler skall kvarskatteavgiften utgå på belopp som uppgår tillhögst . och i annat fall . Med hänsyn till den vikt jag läggervid att den preliminära skatten betalas i anslutning till att inkomsten uppbärsanser jag att det inte längre bör vara en lägre avgift på de belopp som uppgårtill högst . På varje belopp som inte betalats elleri vissa fall bör kvarskatteavgiften utgå efter ett och sammaprocenttal. Det bör vara det procenttal som gäller för belopp överstigande5000 kr., alltså . Mitt förslag i den här dalen ligger i linje med minaövriga förslag och syftar också till en snabbare och säkrare uppbörd av denpreliminära skatten. Fleraremissinstanser har påpekat, att många skattskyldiga kan ha svårigheter atträkna ut sin slutliga skatt året efter inkomståret,eftersom självdeklarationen i regel ännu inte har upprättats vid dennatidpunkt. Jag delar uppfattningen att man bör ta hänsyn till de svårigheter sominte sällan finns för en skattskyldig att exakt beräknasin slutliga skatt. Det bör därför finnas utrymme för vissa uppskattningar ochtill och med rena felräkningar utan att den tvåprocentiga avgiften påförs.Inför man ett tillräckligt stort fribelopp på vilket någon avgift inte skalltas ut så ges de skattskyldiga också ett skäligt utrymme för uppskattningar ochfelräkningar. RSV har föreslagit ett fribelopp på . Själv anser jagatt fribeloppet bör bestämmas till . remissinstanser har gjort gällande, att stora grupper som inte har 38 illojalaavsikter kan känna sig orättvist behandlade om de påförs en Prop. 1988/89:46 kvarskatteavgiftav den här storleken på fyllnadsinbetalningar. Jag vill därför understryka, attavgiften inte är någon slags sanktion, utan en kostnad för den kredit somlämnas. förblir kostnadsfri, liksom kredit somstaten lämnar fram till . Dessutom är den föreslagna avgifteninte högre än att den i ett marginalskatteläge om motsvarar en åriig räntapå om man räknar med en kredittid . Ivissa fall är det medgivet att göra fyllnadsinbetalning så sent som den 30 juniåret efter inkomståret (27 § 4 mom. UBL). Den kredit på ytterligare två månadersom då ges har ansetts vara värd en avgift på och kvarskatteavgift på sådanafyllnadsinbetalningar tas ut efter denna procentsats. Bestämmelseninfördes därför att antalet anståndsberättigade hade ökat genom attrevisionsbyråer m. fl. hade fått möjlighet att successivt avlämna klienternasdeklarationer maj. De svårigheter det kan möta attberäkna skatten innan deklarationen har upprättats hade därför kommit attberöra ett större antal skattskyldiga än tidigare och ställde till problem förbyråerna i deras planering av deklarationsarbetet. RSVhar föreslagit, att avgift skall utgå på samtliga belopp som ärobetalda , med andra ord att möjligheten att göra fyUnadsinbetalningmot en lägre avgift mellan och slopas. Föregen del anser jag att det fortfarande finns ett behov av en regel som den nuaktuella. För dem som befinner sig i den situation som nämns i 27 § 4 mom.skulle det, med RSV:s förslag, inte finnas något skäl att inbetala ytterligareskatt efter , utan man måste räkna med att resterande belopp istället skulle betalas i form av kvarstående skatt, alltså en förskjutning avbetalningen från året efter inkomståret till åretdärpå. Jag anser därför inte att denna specialregel bör slopas. Den kredit påytterligare som lämnas bör dock inte vara heh gratis, vilket skuUebli fallet om avgiften även i fortsättningen skulle vara . Konsekvensen avatt jag nu föreslår en avgift på för tiden april är attavgiften på fyllnadsinbetalningar enligt 27 § 4 mom. bör utgå med ytterligare2% i den mån fyllnadsinbetalningen överstiger fribeloppet på . Ensådan ordning föreslås. Beloppsgränsfiör uttag av avgift, m. m. påförs inte kvarskatteavgift som understiger . Det belopp, som avgiften skall beräknas på, mndas av till närmast lägre hundratal kr. Detta innebär att den skattskyldige kan ha en kvarstående skatt på . utan att avgift påförs. RSV har föreslagit att beloppsgränsen . i fortsättningen skall vara . För egen dd kan jag emellertid inte se att man genom en sådan höjning skulle uppnå några nämnvärda administrati- 39 va fördelar eller andraförenklingar. Jag anser därför att nuvarande be- Prop. 1988/89:46 loppsgränsbör behåUas. Att,den sammantagna eflfekten av en oförändrad beloppsgräns ochmina förslag i övrigt blir att avgift kommer att tas ut så snart denkvarstående skatten överstiger . föranleder alltså inte en annanbedömning. Isamband med att en avgift övervägs på fyllnadsinbetalningar måste även vissaredaktionella justeringar göras i bestämmelserna om ö-skatteränta. Till dennafråga återkommer jag i författningskommentarerna till de föreslagna ändringarnai 69 § UBL. Jag vill dock redan här nämna att när en avgift på fyllnadsinbetalningarinförs kan det uppstå situationer i vilka det skall påföras både en tvåprocentigkvarskatteavgift och ö-skatteränta. Detta kan bli fallet om en skattskyldig,vars slutliga skatt överstiger den preliminära skatt som har betalats t.o.m.den 18 januari, har betalat in preliminär skatt somöverstiger den slutliga skatten. I sådana fall bör naturiigtvis en kvittningske så att endast kvarskatteavgift eUer ö-skatteränta påförs. Enligtnuvarande ordning kan kvarskatteavgift som har påförts med 8 eller sättasned av länsskattemyndigheten till om skillnaden mellan den slutliga och denpreliminära skatten beror på förhållande som den skattskyldige inte har kunnatråda över. Nedsättning kan däremot inte ske av sådan avgift som enligtnuvarande regler skall beräknas efter . Enligt min mening finns inte hellernågot behov av att kunna nedsätta den tvåprocentiga kvarskatteavgift som jaghar föreslagit . Denya bestämmdsema om debitering av preliminär B-skatt bör tillämpas redan vidden debitering som skall göras för . Ävende föreslagna ändringarna om kvarskatteavgift bör tillämpas så snart sommöjligt. De skulla kunna tillämpas vid debiteringen av slutlig skatt och därmed påverka de fyllnadsinbetalningar som görs våren1989. Ändringarna skulle således få konsekvenser redan fr. o. m. den 19 januarinästa år, eftersom den tvåprocentiga avgiften skall beräknas på belopp sombetalas efter taxeringsåret. Av praktiska skäl bör emellertid denya bestämmelserna inte gälla fullt ut redan då. Alltför står nämligentill buds för att man på ett tillfredsställande sätt skall kunnainformera alla skattskyldiga som skulle beröras av den tvåprocentiga avgiften.Däremot är det enligt vad RSV har uppgett inte så svårt att nå ut med godtagbarinformation till juridiska personer. Till detta kommer att juridiska personertorde komma att stå för större delen av fyllnadsinbetalningarna också under år1989. Med hänsyn härtill anser jag att de nya bestämmelserna om kvarskatteavgiftbör tillämpas för enbart i fråga om aktiebolag och andra juridiskapersoner, dock inte dödsbon. För fysiska personer och dödsbon bör de nyabestämmelserna gälla första gången vid debiteringen . 8 Upprättade lagförslag Prop. Ienlighet med vad jag nu har anfört har inom upprättatsförslag till 1. lagom ändring i kommunalskattelagen (1928:370), 2. lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, 3. lagom ändringi uppbördslagen (1953:272), 4. lag om ändring i lagen (1988:889) om ändring itaxeringslagen (1956:623), 5. lag om ändring i lagen (1988:883) om ändring ilagen (1962:392) om hustmtillägg och kommunalt bostadstillägg till folkpension. Förslagetunder punkt 5 har upprättats i samråd med chefen för . Förslagetunder punkt 3 har varit föremål för lagrådets granskning. 1 fråga om förslagenunder punkterna I, 2, 4 och 5 anser jag, med hänsyn till förslagens beskaffenhet,att lagrådets hörande skulle sakna betydelse. 9 Författningskommentarer till förslaget om ändring iuppbördslagen 13 §I och 2 mom. Paragrafenhar delats in i två moment. Bestämmelserna i 1 mom. har ändrats också i sak. Detnya första momentet innehåller, fömtom de bestämmelser som finns i 13§första stycket, en regel om alternativ schablondebitering av preliminär B-skatti fall där den senast fastställda slutliga skatten, dvs. den slutliga skattenför inkomståret , understiger den preliminära B-skatt som församma inkomstår har debiterats enligt bestämmelserna i denna paragraf Att denslutliga skatten skall jämföras med nu nämnd preliminär skatt innebär atthänsyn inte skall tas tiU eventuella jämkningar enligt 45 § 1 mom. 1 nu avseddafall skall preliminär B-skatt fastställas till av den senast fastställdaslutliga skatten. Enligtdet nya andra stycket i momentet får schablondebitering dock inte medföra attpreliminär B-skatt fastställs till lägre belopp än som motsvarar denpreliminära B-skatt som senast fastställts för året före inkomståret. Isyfte att få lagtexten mer lättillgänglig har momentet fått den av lagrådetförordade lydelsen. Med "den urspmngligen debiterade B-skatten"avses den B-skatt som debiterats som den slutliga skatten hänför sigtill. Ändringamaav bestämmelserna i 2 mom. är endast redaktionella. 1 momentet har samlats debestämmelser som gäller debitering av preliminär B-skatt med ledning avpreliminär taxering. Isitt yttrande över lagförslaget har lagrådet förordat att paragrafen 4' upphävs.Jag ansluter mig till lagrådets ställningstagande. 4 1988/89. 27 §3 mom. Prop. Idetta moment finns förslag om en kvarskatteavgift på egna inbetalningar avpreliminär skatt april året efter inkomståret. innebär att de allra flesta A-skattebetalare, och även B-skattebetalaresom är fysiska personer, inte kommer att påföras någon tvåprocentig kvarskatteavgift. Iförsta meningen i andra stycket har en bestämmelse tagits in om att kvittningmellan kvarskatteavgift och ö-skatteränta skall ske så att kvarskatteavgiftskall påföras endast om nettot härav uppgår till . Avgiftenpå fyllnadsinbetalningar gjorda juni höjs så att skillnaden iförhållande till tidigare verkställda fyllnadsinbetalningar kvarstår. Nuvarandehänvisning tiU bestämmelserna i 27 § 3 mom. andra och tredje styckena hartagits bort eftersom 27 § har skrivits om. Tillämpliga bestämmelser i 27 § hari stället skrivits in i föreliggande moment. Isjätte stycket i momentet anges att i förekommande fall kvittning skall skemellan ö-skatteränta och kvarskatteavgift i likhet med vad som sagts i kommentarernatill 27 § 3 mom. Nedsättningenligt detta moment bör komma i fråga endast när kvarskatteavgift beräknatsefter . Andra stycket har utformats i enlighet med detta. Punkt2 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna innebär att de nya bestämmelsernaom debitering av preliminär B-skatt skall tillämpas redan på preliminär skattför . Denya bestämmelserna om kvarskatteavgift skall enligt punkt 3 börja tillämpas vid skilda tillfällen. För skattskyldiga som avses i 10§ 1 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt skall reglema gäUa först vid debitering av slutlig skatt. Av hänvisningen till det nämnda lagmmmet följer att detta gäller för fysiska personer och dödsbon, dock inte dödsbon som beskattas som utländska juridiska personer. För andra skattskyldiga skall bestämmdsema tillämpas redan vid debitering av slutlig skatt. 10 Hemställan Prop. 1988/89:46 Jag hemställer att regeringenföreslår att anta förslagen. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta de förslag som föredraganden har lagtfram. Lag om ändring i uppbördslagen (1953:272) Prop.1988/89:46 Bilaga 1 Preliminär B-skatt skall, om inte annat sägs nedan eller föranleds av särskilda omständigheter, utgå med belopp motsvarande av den slutliga skatt, som har påförts den skattskyldige året före inkomståret, till den del sistnämnda skatt avser annat än utskiftningsskatt, ersättningskatt, skattetillägg eller förseningsavgift enligt taxeringslagen (1956:623) eller sådan i denna lag inte omnämnd skatt eller avgift, vilken har påförts enligt bestämmelse i annan författning. Preliminär B-skatt skall, om inte annat sägs i 2 mom. eller föranleds avsärskilda omständigheter, utgå 1) för skallskyldig som är fysisk person eller dödsbon med belopp motsvarande av den slutliga skatt, som påJÖrts denne året före inkomståret eller om detta är högre med belopp motsvarande den preliminära B-skatt som senast fastställts för året före inkomståret,