prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — Det åligger verket i denmån det inte ankommer på någon annan myndighet att verka för en rationell tillförsel, omvandling, distributionoch användning av energi, att stödja forskning och utveckling inomenergitillförselområdet, att bevaka säkerhetsfrågorna på energiområdet samt attfölja den internationella utvecklingeni fråga om energiförhållanden. Verket ansvarar också för funktionen energiförsörjning inom den civila delen avtotalförsvaret. Verket är chefsmyndighet för . ledsav en chef (generaldirektören). Vid verket finns en styrelse som består avhögst tio personer, generaldirektören medräknad. Verket är fr. o. m. den 1 januari 1987organiserat på tre avdelningar en för utredningar, en för forsknings- ochutvecklingsverksamhet samt en för elsäkerhet, koncessioner och energiberedskap och hardessutom en byrå föradministration, en informationsbyrå samt ett planeringskansli. Inom verket finns tre nämnder. De är utvecklingsnämnden som har i 75 uppgift att besluta om stöd tillforskning och utveckling inom energitillför- Prop. 1988/89:100 selområdet samt och krigs- Bil. TiU verket haradministrativt knutits även oljekrisnämnden och bränslenämnden.Bestämmelser om oljekrisnämndens uppgifter finns i oljekrislagen (1975:197) och ransoneringslagen(1978:268). Som rådgivande organtill verket finns ett eldistributionsråd och ett elanvändningsråd. Statens energiverkingår bland de myndigheter som på försök tiUämpar treårsbudget,,vilket bl.a. innebär en möjlighet för verket att föra över anslagsmedel mellan budgetår. Beräknad ändring 1989/90 Medel som tillförs anslaget från anslaget C 6. Avgifter för koncessions- och -h 9 288 000 ' Av angivet belopp harinte . ställts till statens energiverks disposition till följdav tillämpningen av en utgiftsram. utgår i sin medelsberäkning frånhuvudförslaget för treårsperioden /881989/90, vilket innebär en realminskning av utgifterna om5% för perioden. Verket har valt att fördela besparingen jämnt över tiden. För /90 innebärdetta en besparing på ca . Verket pekar på att två nya verksamheterkommer att tillföras verket fr. o. m. nästabudgetår. Dessa är tillämpning av ny kontrollordning för elektrisk materiel och beredskapslagring av olja.Verksamheterna kommer enligt verket att påverka förvaltningskostnaderna. Beredskapslagring avolja medför kostnader som uppstår till följd av den nyaverksamheten, dels direkta drift- och förvaltningskostnader som belastar anslaget C 12. Drift av beredskapslager,dels hyror och indirekta kostnader som belastar anslaget C 1.Förvaltningskostnader. De inkomster som verket räknar med underperioden härrör från kon cessions- och behörighetsärenden.Inkomsterna från dessa täcker i princip kostnaderna för handläggningen. Vidare fömtsätts finansiering av vissa utgifter ske via anslaget tiU energiforskning. Föredragandens överväganden Prop. För nästa budgetår bör medel för statens energiverksförvaltningskostnader beräknas med utgångspunkt i gällande treårsplan. Detinnebär att en rationaliseringoch effektivisering av verksamheten motsvarande en minskning av verkets reala resurser med . Dettaligger i linje med vad jag förordade i min anmälan till1987 års budgetproposition (prop.1986/87:100, bil. 16 s. 66-69) ifråga om den fortsatta rationaliseringen av . Vad beträffartillämpningen av den nya kontrollordningen för elektrisk materiel räknar jag inte med att någramerkostnader kommer att uppstå under statens energiverksförvaltningskostnadsanslag. Kostnadema för dennya kontrollordningen bör i stäUet finansieras via ett nytt anslag C 3. : Elsäkerhet m. m. Jag har nyssredovisat mina förslag rörande ändrad organisation av den statligaoljelagringen. Förslaget innebär bl. a. att det vid statens energiverk inrättas en ny avdelning.Fortsättningsvis kommer det således att finnas fyra avdelningar vid verket. Vadbeträffar beredskapslagring av olja har jagberäknat kostnaderna till följd avny verksamhet inom verket huvudsakligeni enlighet med förslag. Jag har beräknat personalkostnaderför den centrala organisationen, hyror, flyttkostnader under detta anslag.Personalkostnader för den regionala organisationen samt drift- och förvaltningskostnader för lagring har beräknats underanslaget C 12. Drift av beredskapslager. För /90 harjagför denna verksamhet under statensenergiverks förvaltningskostnader beräknat medelsbehovet till 6 275 000kr. Chefen förcivildepartementet har tidigare anmält förslag till ny ordning vad beträffarfinansiering av den statliga redovisningsrevisionen. Tjänstebrevsrätten för statens energiverkföreslås vidare slopad fr.o.m. . Jag har tagit hänsyn till dessaförändringar vid beräkning av medel under anslaget. Jag beräknarutgifterna för statens energiverks förvaltningskostnader till sammanlagt . Vid min beräkning av medel harjagtagit hänsyn till den verksamhet sombedrivs inom oljekrisnämnden. Medel bör tillföras anslaget på sammasätt som under innevarande budgetår. De sammanlagda inkomsterna beräknarjag till . För /90 harjag således beräknat medelsbehovet till . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Statens energiverk:Förvaltningskostnader för /90 anvisa ett ramanslag på 44 638 000kr. : Utredningar m. m. ochinformation Prop. 1987/88Nettoutgift 16027440 Reservation 7262 844 1988/89 Anslag 13 639000 1989/90 Förslag 14 517000 Från detta anslagbekostas utredningsverksamhet m. m. inom energiområdet, energiinriktad information inomstatens energiverks verksamhetsområde ochutvecklingsprojekt m. m. i elanvändningsrådet. 1988/89 Beräknad ändring Utredningar m.m. 7324000 -1-301000 information m.m. 10437000 -1-577000 Medel som tillförs anslaget från anslaget C 6. Statens energiverks utredningsverksamhet styrs i hög gradav uppdrag från regeringen.Verket planerar därutöver att fortsätta och fördjupa analysen av deinlernationella energimarknaderna och energiutvecklingen i andra länder. På liknande sätt måste enligt verket enkontinuerlig bevakning och analys av utvecklingen i bedrivas. Planerade utredningsinsatser /89 domineras av elförsörjningsfrågoroch analyser av sambandet mellan energi och miljö. Denna inriktning bedömer verket komma att beståunder . Verket planerar utredningsprojekt om elmarknadensorganisation samt elbelastningensutveckling och tillkomsten av ny elproduktion. Verket avser även redovisa kostnader för att minska utsläpp avföroreningar till olika nivåer vid förbränning. Statens energiverkutgår i sin medelsberäkning från huvudförslaget för treårsperioden1987/88 1989/90 innebärande en real minskning av utgifterna om för perioden. För budgetåret1989/90 innebär detta en besparing på . Verket räknar med fortsatt finansieringav vissa utgifter genom att medel överförs från anslaget C 6. Energiverketsuppgifter vad gäller utredningsverksamheten är väsentliga, bl. a. för att man skall få fram underlag för statsmakternas energipolitiska beslut. Staten satsar betydande resurser på olika utvecklingsinsatser i syfte att 78 den tekniska utvecklingen inom energiområdet. Informa- Prop.1988/89:100 tion om pågående verksamhet och om resultaten från forsknings-och Bil. 16 demonstrationsprojekt är ett viktigt inslag iutvecklingsverksamheten för att göra ny teknik känd på marknaden. Som jag harnämnt under anslaget C 1. : Förvaltningskostnader ingårstatens energiverk bland de myndigheter som arbetar utifrån en treårigbudgetram. För nästa budgetår bör medel för statens energiverks utrednings- ochinformationsverksamhet beräknas med utgångspunkt i huvudförslaget. Dettaligger i linje med vad jag förordade i min anmälan tiU budgetproposition (prop.1986/87:100 bil. 70) om en real minskning av utgifterna om förtreårsperioden /88-1989/90. För budgetåret1989/90 harjag beräknat utgifterna tiU . Inkomsterna för samma budgetår beräknar jag till . /90 harjag således beräknat medelsbehovet tUl . Vid min beräkning av medel förutredningsverksamheten har jag tagit hänsyn till verksamheterna som bedrivsinom eldistributionsrådet och elanvändningsrådet. Jag hemställer att regeringen föreslår att tillStatens energiverk:Utredningar m. m. och information för /90 anvisa ett reservationsanslagpå . : Elsäkerhet m. m. Nytt anslag (förslag) 1 000 harnyligen beslutat om en ny kontrollordning för elektrisk materiel, m.m.(prop. 1987/88:82, NU 30, rskr. beräknas som enföljd av beslut få delvis nya och förändrade arbetsuppgifter. Regeringen har våren1988 i särskilda direktiv föreskrivit att statens energiverk skall utreda vissafrågor som har samband med den nya kontrollordningen. har redovisat resultatetav arbetet i anslagsframställningenför /90. Förslag 1989/90 Elsäkerhet m.m. 17 450000 Avgifter för registrering 17449000 Enligt nuvarande bestämmelser om kontroll av elektriskmateriel i ' " måstehuvuddelen av de elektriska produkter som säljs till allmänheten vara provade och typgodkända av (), som är riksprovplats för elektriska artiklar. Produkter somgodkänts S-märks. Enligt riksdagensbeslut om en ny kontrollordning öppnas möjlighet för tillverkare ochimportör att som alternativ till SEMKO-kontroll med åtföljandeS-märkning utföra motsvarande kontroll vid vissa andra med SEMKO samarbetandeprovningsinstitutioner eller att själv utföra denna kontroll, som i så fall övervakas avSEMKO. Kravet på typgodkännande av SEMKO(S-märkning) ersätts med ett krav på registrering före marknadstillträdet. Kontrollen av de produkter somfinns på marknaden kommer att förstärkas. Den nya kontrollordningen harplanerats att införas successivt fr.o. föreslår att det för budgetåret1989/90 inrättas ett nytt anslag,benämnt : Elsäkerhet m.m. Anslaget föreslås föras upp med ett formellt belopp på 1 000 kr.Verksamheten skall vara avgiftsfinansierad. föreslår attutgifterna kan regleras via en röriigkredit hos . Verket bedömer en rörlig kredit på 8 milj.kr. beräkningar av kostnadersom redovisas i det följande avser kostnader under del första verksamhetsåret. Uppgiften att svara för registreringen avelektrisk materiel skall läggas på SEMKO. beräknar att avprodukterna kommer att vara frivilligtS-märkta och beräknar kostnaden för registreringen till 4,2 milj.kr. Därtill kommer kostnaden för upprättande av en förteckning överregistrerade produkter och information om dessa på 0,5 milj.kr. Verket beräknarsåledes en totalkostnad för registreringsuppgifterna på 4,7 milj.kr. Verket pekar på att harkonsumenterna i mycket stor utsträckningvarit medvetna om att icke S-märkt elmaieriel inte får säljas eller användas.Detta har varit en viktig faktor bakom upprätthållandet av en hög säkerhetsnivå för på den svenska marknadenförekommande elpro-dukter.För att behålla en oförändrad högproduktsäkerhet ingår en förstärktmarknadskontroll i den nya kontrollordningen. beräknar vid frivilligt S-märkta produkter entotal marknadskontrollkost-nad fördet registreringspliktiga området till 6milj. Verket erinrar omatt en grundtanke i den nya kontrollordningen är att tillverkare, importörer m.fl. skall kunna utgå från att svensk standard uppfyller gällande säkerhetskrav. Svenskstandard för elmaieriel grundar sig i huvudsak på internationella standarder. Den nya kontrollordningen förutsätter därför en starkt ökad medverkan av i såväl svenskt som internationellt standardiseringsarbete. denbakgrunden nödvändigt att deltagandet i standardiseringsverksamhe- Prop.1988/89:100 ten kraftigt ökas. En stor delav denna bör ske genom anlitande av expertis Bil. 16 utanför verket,i första hand SEMKO. har beräknat kostnaderna för arbetet medstandardisering till 5 milj. kr. För att skaparesurser för marknadskontroU av det icke registreringspliktiga området (friaområdet) har beräknat resursbehovet till 5 milj.kr. Inom ramen för dennya kontrollordningen skall finnas resurser för föreskriftsarbete m. m. Behovet avresurser för dessa arbetsuppgifter bedömerenergiverket vara 1 milj.kr. För insatser rörande information vid införandet av den nya kontrollordningen har energiverketberäknat resursbehovet till . Kostnaderna förresurser vid motsvarande 7,5 nya tjänster för marknadskontroll,standardiseringsarbete och föreskrifter m. m. har av verket beräknats till 4,2 milj. kr. Statens energiverkhar räknat med att verksamheten kommer att avgiftsfinansieras och att avgiftertas ut för registrering av elektrisk materiel. a. för att fånödvändig förberedelsetid föreslår verket att genomförandet av den nyakontrollordningen sker i ett steg . Den nya kontrollordningen innebär att statens energiverkoch SEMKO får delvis nya arbetsuppgifter. resurser för bl.a.tillsynsverksamheten bördärför förstärkas. Jag anser attverksamheten inom området elsäkerhet m. m. bör bedrivas huvudsakligen ienlighet med förslag. Kostnaderna vid statens energiverk förutökade resurser (7,5 nya tjänster) med anledning av den nya kontrollordningen beräknarjagtill . Jag har tagit hänsyn till vissa merkostnader för bl. a. lokaler vidberäkning av medelsbehovet. 1 likhet med statensenergiverk anser jag att genomförandet av den nya kontrollordningen bör ske i ett steg den1 . Jag har tagit hänsyn till detta vid min beräkning av utgifterna underanslaget. Jag har i denna frågasamrått med chefen för industridepartementet. De sammanlagdakostnaderna för verksamheten under nästa budgetår beräknarjag till17450000 kr. utgifter bör regleras via en rörlig kredithos om 8 milj. kr. Enligt riksdagensbeslut om den nya kontrollordningen skall denna finansieras med avgifter som tas ut isamband med registrering av elektriska anordningar och elektrisk materiel. Jag avser attåterkomma till regeringen i denna fråga. Intäkterna frånregistreringsavgifterna bör tillföras anslaget.Anslaget bör därför föras upp med ett formellt belopp av . 6 1988/89. Jag hemställer att regeringen föreslår att till : Elsäkerhet m. m. för /90anvisa ett reservationsanslag på . 1987/88 Utgift 10117048 Anslagssparande '499000 1988/89 Anslag 10 522000" 1989/90Förslag 11004000 ' Av anslaget har 499 000kr. överförts till /89. 'Av anslaget för /89 har, tillföljd av att löneökningarna 1988 överskred den fastställdautgiftsramen, . Statens elektriskainspektions verksamhet avser att främja säkerheten i samband med framställning, överföring ochanvändning av elektrisk ström. Enligt sininstruktion (1988:809) är inspektionen den lokala statliga organisationen för ärenden om tillsyn överelektriska starkströmsanläggningar och därmed sammanhängande frågor. Inspektionen ärorganiserad på fem distrikt med kontor i , , ,och . Chef för varje distrikt är en överinspektör. ärchefsmyndighet för inspektionen. 1988/89 Beräknad ändring Förvaltningskostnader 10522000' -1-482000 ' Av angivet belopp har, till följd av tillämpningen av en utgiftsram förlöneökningar, . har tidigare sett över inspektionensverksamhet för att finna möjligheter till kostnadsminskningar och föreslagit besparingarunder treårsperioden /88 - 1989/90. Planerade besparingar harhittills kunnat genomföras. Resterande delav avsedd besparing beräknas kunna genomföras under /90,som är treårsperiodens sista år. Verket har initierat en intern uppföljning avinspektionens verksamhet. Statenselektriska inspektion genomför nu de besparingar som planerats t. o. m. /90 och som tidigarehar godtagits som besparings mål för myndigheten. För nästa budgetår bör medel för inspektionen därför beräknas med utgångspunkt ienergiverkets förslag. Med hänvisning till sammanställningen beräknarjag anslaget till . Inspektionen ingår i den /88 pågående försöks- 82 Medel för statens elektriska inspek- Prop. 1988/89:100 tion bör därför anvisas under ramanslag. Den uppföljning av inspektionens verksamhetsom har initierat kommer att utgöra en del av det underlag sombehövs inför förnyade övervägandenbeträffande inspektionens verksamhet som börjarmed /91. Jag hemställer att regeringen föreslår att tillStatens elektriska inspektion för /90 anvisa ettramanslag på . Täckande av förlusteri anledning av statliga garantier inom energiområdet 1987/88Utgift O' 1988/89 Anslag 1000 1989/90 Förslag 1000 ' Anslaget Täckande avförluster i anledning av statliga garantier för oljeersättande Från detta anslagbetalas utgifter för förluster i samband med lånegarantier som har lämnatsenligt förordningen (1981:717) om statlig garanti för utvinning m. m. av olja,naturgas eller kol, förordningen (1983:1107) om statligt stöd för åtgärder för att ersätta olja, m. m.,förordningen (1986:191) om statligt stöd förutveckling och introduktion av ny energiteknik, m.m. samt enligt förordningen (1988:805) om statligt stöd ur energiteknikfonden,m. Som ett medel för att främja den långsiktigaförsörjningen med bränsle infördesår en statlig garanti för oljeutvinning m.m. Garantiramen faställdes ursprungligen till 2000 milj.kr.Riksdagen har sedermera efter förslag från regeringen höjt garantiramentill 8000 milj. kr. 1983/84:110, NU43, rskr. 391 oeh 392). uppgick summan av utestående garantier inom denna ram till 1400,8 milj. kr. Lånegarantier enligtförordningen (1988:805) om statligt stöd ur energiteknikfonden, m. m.får lämnas intill ett sammanlagt belopp av 300milj. kr.,inräknat lämnade garantier inom programmet för utveckling och introduktion av ny energiteknik samt minskatmed ett belopp som motsvarar infriade garantier i systemet under föregående år(prop. 1987/88:90, NU 40, rskr. Oljeersättningsprogrammet(prop. 1983/84:62, NU 9, rskr. 124) och teknikulvecklingsprogrammet (prop. 1985/86:102, NU 17, rskr. 172) har upphört. Den 1 juli 1988var summan av utestående garantier inom 83 och inom teknikutvecklingspro- Prop. 1988/89:100 grammet 4,3 milj. kr. Inga förluster tillföljd av infriade garantier inom något av de nämnda programmen har uppkommit under budgetåret1987/88. Vissa förluster kan dockkomma att uppstå under de två följande budgetåren. Jag bedömer att dessa förluster kommer att bli små. Anslaget börföras upp med ett formellt belopp på . I detta sammanhangtar jag också upp frågan om storleken av garantiramen föroljeutvinning m. m. Som framgått har endast en begränsad del av den nuvarande ramen på 8000 milj. kr.utnyttjats. Mot bakgrund bl.a. av utvecklingenpå oljemarknaden bedömer jag att behovet att nya garantier under denärmaste åren kommer att kunna tillgodoses med en ram av 4000 milj. kr. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att 1. med ändring av tidigare lämnatbemyndigande bemyndiga fullmäktige i att ikläda statengaranti med sammanlagt högst . i samband med åtaganden för utvinning m. m. av olja, naturgas eller kol, 2. till Täckande avförluster i anledning av statliga garantier inom energiområdet för /90 anvisa ettförslagsanslag på . 1987/88 Utgift 318984476 . 1988/89 Anslag 293 588000 1989/90 Förslag 293588000 Under anslagetredovisas utgifterna för statens stöd till forskning och utveckling på energiområdet inom ramenför energiforskningsprogrammet. Ett femtetreårsprogram för forskning och utveckling på energiområdet beslutades avriksdagen (prop. 1986/87:80 bil. 12, NU 33, rskr. Beslutetinnebär att riktlinjer för omfattning, inriktning och genomförande avverksamheten inom energiforskningsprogrammet under budgetåren 1987/88-1989/90 lades fast.Totalt beräknades 1050 milj. kr. Energiforskningsprogrammetär indelat i fem program som i vissa fall är uppdelade på delprogram. En utförligredovisning av mål, medelsramar m.m.återfinns i prop. 1986/87:80 bil. I2(s.120. Programorganenstyrelsen för teknisk utveckling (STU), statens råd för byggnadsforskning (BFR), statens energiverk, naturvetenskapliga forsk ningsrådet(NFR) och energiforskningsnämnden (Efn) har kommit in med 84 anslagsframställningar för /90. Föreslagna belopp framgårav följande sammanställning(1 OOO-tal kr. Prop.1988/89:100Bil. Förslag 1989/90 A. Energiteknik för transporter B. Energirelateraterad tran- ' Tas upp under tolfte huvudtitelns anslag F I. Styrelsen för tekniskutveckling: Teknisk forskning ochutveckling samt under . Styrelsen för teknisk utveckling: ' Tas upp under sjättehuvudtitelns anslag 14. 'Tas upp under fjortonde huvudtitelns anslagC11. Bidrag till verksamheten vid " Tas upp undernionde huvudtitelns anslag G 1. Tas upp under sjättehuvudtitelns anslag J 2. har på regeringensuppdrag redovisat förslag rörandegasteknisk forskning och utveckling. Vidare har BFR på regeringens uppdragutrett frågan om inriktningen av fortsatta forsknings-och utvecklingsinsatserrörande eleffektiva byggnader. Dessa förslag har föranlett vissaomprioriteringar av insatserna för innevarande budgetår inom ramen förriksdagens beslut om energiforskning. På grundval averfarenheter från tidigare treårsprogram har programorganen föreslagit att defår göra fleråriga åtaganden och att sådana bemyndiganden /90 beräknas till 179,6 milj. kr. för /91, 128milj. för /92, 56,5 milj. kr. för /93 samt25,5 milj. kr. för /94. /90 är det sista . Som jag redovisade har kompletterande utredningsinsatser föranlettvissa omprioriteringar vilkaförutsätts även för /90. 7 1988/89. 1saml Nr 100. beräkningenav medel för energiforskningsnämnden harjag beaktat att Prop. 1988/89:100tjänstebrevsrätten dras in fr.o.m. samt att den statliga Bil. 16 redovisningsrevisionen avgiftsfinansieras, se vidare bilaga 2 Gemensammafrågor avsnitt 4. Behovet av medel under anslaget för nästabudgetår beräknar jag till 293 588000 kr.Den närmare fördelningen av medel mellan olika program och delar därav,liksom den närmare programindelningen, bör fastställas av regeringen. I likhet medinnevarande budgetår fördelas de medel som föreslås för integrerade insatser under resp.departements huvudtitel. Programorganen har för sin planering ochorganisation av insatserna inomhuvudprogrammet behov av att kunna göra fleråriga åtaganden. AUtsedan energiforskningsprogrammet startades harregeringen haft bemyndigande att i samband med stöd tillenergiforskning göra åtaganden ävenför efter det aktuella budgetåret och efter det beslutadetreårsprogrammets slut. Sådana bemyndiganden behövs även under budgetåret1988/89 för att möjliggöra kontinuitet och långsiktighet i forsknings- och utvecklingsverksamheten. Detta är avsärskild vikt med hänsyn till att energiforskningen har givits en merlångsiktig inriktning, bl.a. genom ettutökat stöd till grundforskning ochmer långsiktigt inriktad forskning. Jag beräknar behovetför sådana bemyndiganden till 150 milj. kr. avseende /91, 100 milj. kr. /92, 35 milj. kr. avseende /93 och 15 milj. kr.avseende /94. Jag förordar att regeringen inhämtar dessabemyndiganden av . Lämnas bemyndigande, är det en uppgift förregeringen att meddela denärmare föreskrifter som behövs. Jag avser senareföreslå regeringen att 4 milj.kr. överförs från anslagsposten 7 tillregeringens disposition till anslaget C 11. Bidrag till verksamheten vid StudsvikAB under denna huvudtitel. Jag återkommer till denna fråga vid min behandling av dettaanslag. Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. bemyndiga regeringen att under budgetåret1989/90 ikläda staten ekonomisk förpliktelsei samband med stöd till forskning och utveckling inom energiområdet som, inberäknat redan fattande beslut,innebär åtaganden om högst . för /91, högst lOOOOOOOO kr. för /92, högst 35000000kr. för /93 och högst . för /94, 2. till Energiforskningför /90 anvisa ett reservationsanslag på . Visst internationellt energisamarbete Prop.1988/89:100 1987/88Utgift 14 536633 1988/89 Anslag 16 669000 1989/90Förslag 26 889000 Från anslagetbetalas kostnader för deltagande i internationeUt samarbete påkärnenergiområdet, såsom reguljära medlemsavgift i InternationeUaAtomenergiorganet (lAEA) samt bidraget till Technical Assistance andCooperation Fund, kostnader för deltagande i dokumentationssystemINIS, kostnader i samband med deltagande i det nordiska kontaktorganet föratomenergifrågor (NKA), dock inte projektkostnader, kostnader i samband med övrigt internationelltkärnenergisamarbete samt kostnader för delegationen (11982:08) förlAEA-frågor. Avgifterna tilllAEA fastställs per kalenderår vid lAEA:s generalkonferens varje höst ochförfaller till betalning i januariåret därpå. Från har hittillsavgiften betalats halvårsvis med anknytning till resp. budgetår.