prop · GC0316 · 1988-12-31 00:00:00 — Liksom förnärvarande skall i första hand god man utses för den hjälpbehövande.Förvaltare skall förordnas i de fall den hjälpbehövande på grund av sjukdom,hämmad förståndsutveckling eller liknande förhållande är ur stånd att vårda sigsjälv och sin egendom och det inte är tillräckligt att god man utses. Ett förvaltarförordnandeskall kunna begränsas till att avse viss egendom eller viss angelägenhet. Densom får förvaltare förlorar rådigheten över det som omfattas av förvaltaruppdragetmen behåller i övrigt rätten att bestämma över sig och sin egendom. Tillskillnad från vad som gäller vid omyndigförklaring skall den för vilkenförvaltare utses inte förlora sin rösträtt vid allmänna val. Den för vilkenförvaltare utses blir också - till skillnad mot vad som gäller - valbar somledamot och suppleant i , kommunfullmäktige, kommunstyrelsen och andrakommunala nämnder. De förut nämnda propositionerna är ännu inteslutbehandlade i . har som vilande antagit dels förslag tilllag om ändring i regeringsformen, dels förslag till lag om ändring itryckfrihetsförordningen (KU 1987/88:33, rskr. Enligt de lagförslag som remitterades tilllagrådet skulle ett förvaltarförordnandeinte - som fallet är med omyndigförkla- Prop. 1988/89:16ring - utgöra hinder mot innehav av vissa tjänster och uppdrag. I sitt yttrandeframförde lagrådet invändningar mot den i lagrådsremissen intagna ståndpunkteni denna del (se prop. 124 s. 232 f). Enligt lagrådet bör inom regelsystem somprincip gälla att den, som genom förvaltarskapsförordnande helt eller partiellthar frånkänts rättshandlingsförmåga inom sin egen rättssfär, också skall lagligenfrånkän-nas behörighet att företa rättshandlingar för annans räkning. Dennaprincip måste enligt lagrådet rimligen slå igenom på alla områden där frågauppkommer om att vederbörande skall vara anförtrodd att företa rättshandlingarför annans räkning, t.ex. när det gäller ansvariga funktionärer påassociationsrättens fält eller i verksamhet av den art som utövas av advokateroch revisorer m.fl. Men även utanför det område där rättshandlingar för annansräkning är i fråga anser lagrådet att konsekvensen måste tas att den som genom förvaltarskapär frånkänd rättshandlingsförmåga inom sin egen rättssfär inte skall kunnautöva beslutanderätt i andras rättsangelägenheter av motsvarande slag.Särskilt framträdande blir härvidlag enligt lagrådet de som har domaruppgifter,men även de som betrotts med myndighetsutövning i övrigt måste tas i beaktande.Enligt lagrådet är det nödvändigt att det lagligen fastslås att den som blirföremål för förvaltarskap blir i motsvarande mån obehörig att på andra områdenfylla funktioner som innefattar beslutsfattande av betydelse för andrasrättsställning. I slutprotokollet (se prop. 124 s. 248 f.) tillmötesgickdepartementschefen i viss utsträckning lagrådets önskemål. Enligtdepartementschefen bör det gälla vissa inskränkningar i en persons möjlighetatt inneha uppdrag och utöva befattningar om denne fått förvaltare utan att detgjorts någon begränsning av uppdraget. Ett begränsat förvaltarskap bör däremotinte medföra några sådana inskränkningar. Lagförslagen i prop. 124 har utformats i enlighet härmedoch innebär att de nuvarande bestämmelserna om kravet på myndighet i fråga om bl.a.domare, nämndemän, ledamöter av taxeringsnämnd, ledamöter och föredragande iförvaltningsdomstolar, ledamöter i styrelser av aktiebolag, banker, försäkringsbolagoch häradsallmänningar ersatts med kravet att inte vara underårig eller haförvaltare enligt 11 kap. 7 § utan begränsning av förvaltaruppdraget. Vid behandlingen av prop. 32 ansåg (KU 33) att samma krav som gäller för nämndemän bör gälla för jurymän itryckfrihetsmål. Utskottet ansåg vidare att det bör fordras att en utgivare avperiodisk skrift inte har förvaltare. Enligt utskottet bör någon skillnad integöras mellan begränsade och obegränsade förvaltarförordnanden. harockså som vilande antagit utskottets förslag till ändringar av tryckfrihetsförordningenav denna innebörd (rskr. Följdändringar på det kyrkliga området I ett flertal författningar finns bestämmelser ombehörighet för en tjänst eller Ett vanligt behörighetskrav är att den somskall utses inte får ,, På kyrkans område gäller det t.ex. ledamöteroch suppleanter i [9 § lagen (1982:942) omsvenska kyrkan], Prop. 1988/89:16 kyrkomötets besvärsnäinnd [47 § lagen(1982:943) om kyrkomötet], domkapitels § lagen (1936:567) om domkapitel, somden ersätts med 5 § domkapitelslagen (1988:181)] och domkyrkorådeti (3 § bestämmelser om förvaltningen av ochdomkyrkans egendom). På det kyrkokommunala området ställs också somvalbarhetskrav upp att ledamöter och suppleanter skall vara myndiga. Det gällerledamöter och suppleanter i kyrkofullmäktige [2 kap. 5 § församlingslagen(1988:180)],-församlingsdelegerade (4 kap. 3 § församlingslagen), kyrkorådet (7kap. 7 § församlingslagen) och stiftsstyrelsen (9 kap. 4 § församlingslagen).Genom en hänvisning i 6 § lagen (1988:183) om förvaltningen av kyrklig jordtill 9 kap. 4 § församlingslagen gäller samma valbarhetskrav för ledamöter ochsuppleanter i egendomsnämnden. I och med att institutet omyndigförklaring försvinner,kommer begreppet omyndig i fortsättningen att vara liktydigt med underårig. Iregeringens skrivelse fill kyrkomötet 1988:1 föreslog jag att sammabehörighetsvillkor som hade föreslagits i prop. 124 i fråga om bl.a. nämndemänoch ledamöter i vissa styrelser och nänmder skulle gälla för ledamöter ochsuppleanter i , kyrkomötets besvärsnämnd,, domkyrkorådet i , stiftsstyrelsen och egendomsnämnden. Med hänsyn bl.a. till de synpunkter som har redovisats ikonstitutionsutskottets förut nämnda betänkande är jag - trots kyrkomötetstillstyrkande -nu inte längre beredd att föreslå att den som har förvaltareinte får vara ledamot och suppleant i ,domkapitel och stiftsstyrelsen. Några motsvarande behörighetskrav ställs inteupp eller avses inte att ställas upp för en mångfald ansvarsfulla befattningarav likartade slag. Exempel på uppdrag där sådana villkor itite avses gälla är ledamotskapi regeringen, statliga myndigheters styrelser, kommunstyrelser, kyrkoråd ochflertalet statliga nämnder. Bland de sistnämnda kan särskilt framhållas statensansvarsnämnd, som har uppgifter liknande dem som bl.a. ankommer på ,nämligen att pröva frågor om disciplinansvar m.m. Däremot bör den som har förvaltare inte vara behörig tilluppdrag som ledamot och suppleant i kyrkomötets besvärsnämnd, egendomsnämndenoch domkyrkorådet i . Enligt det av som vilande antagna förslaget tilllag om ändring i lagen om (prop. 1987/88:31, KU 30, rskr. 181)skall och för biskopar beslut i ärenden om attskilja någon från det kyrkliga ämbetet få överklagas till kyrkomötetsbesvärsnämnd (17 §). , som enligt förslaget också skall varasista instans i sådana frågor, har i denna egenskap beslutsuppgifter avbetydelse för andras rättsställning. För ledamöterna och suppleanterna bördärför gälla samma behörighetskrav som för domare, nämndemän m.fl. Somriksdagen har uttalat bör det därvid inte göras någon skillnad mellanbegränsade och obegränsade förvaltarförordnanden. har enligt lagen om förvaltningen avkyrklig jord till uppgift att förvalta och företräda kyrklig jord avstiftelsekaraktär. I likhet med vad som i prop. 124 föreslås för ledamöter it.ex. aktiebolagsstyrelser och allmänningsstyrelser är det enligt min meningrimligt att kräva att ledamöteroch suppleanter i egendomsnämnden råder över sig själva och sin Prop.1988/89:16 egendom. Detsamma bör gälla för ledamöter och suppleanter idomkyrkorådet i , som har till uppgift att förvalta ochdomkyrkans egendom. Jag föreslår alltså att den som har förvaltare inte skallvara behörig till uppdrag som ledamot eller suppleant i kyrkomötetsbesvärsnämnd, egendomsnämnden och domkyrkorådet i . I detta sammanhang vill jag ta upp en annan fråga, sominte har berörts i regeringens skrivelse till kyrkomötet 1988:1 eller avkyrkomötet. Det gäller frågan om verkan av att en ledamot i egendomsnämndenavgår. är denna fråga oreglerad. Enligt min mening bör det i likhet medvad som gäller för stiftsstyrelsen finnas bestämmelser som reglerar dennafråga. För stiftsstyrelsen gäller enligt 9 kap. 7 §församlingslagen (1988:180) genom en hänvisning till 7 kap. 9 § andra ochtredje styckena samma lag bl.a. att en suppleant inträder i ledamotens ställe,om en ledamot som har utsetts genom proportionellt val avgår undertjänstgöringstiden. Om en annan vald ledamot avgår skall fyllnadsval förrättasför resten av valperioden. Samma ordning bör enligt min mening gälla föregendomsnämnden, som i likhet med stiftsstyrelsen är ett kyrkokommunalt organ. För egendomsnämnden kräver förslagen i det föregåendeändringar i 5 och 6 §§ lagen om förvaltningen av kyrklig jord. Till kyrkomötethar inte för yttrande överlämnats lagförslag med ändringar i dessa paragrafer.Föreskrifter om valbarhet till ledamot och suppleant i egendomsnämnden ellerom verkan av en ledamots avgång kan emellertid enligt min mening inte ansesutgöra grundläggande föreskrifter om kyrklig egendom eller stiftsmyndigheter.I sak överensstämmer mitt förslag i fråga om valbarhet med vad som gäller . Till detta kommer att kyrkomötet i denna del har förklarat sig inte hanågon erinran mot en annan lagteknisk lösning av samma fråga. Som jag har anfört (avsnitt 2.3.1) behöverreglerom behörighetsvillkor m.m. för de valda ledamöterna i domkyrkorådet iLund inte ges i lag. I enlighet med vad jag nu har anfört har inomcivildepartementet upprättats förslag till 1. lag om ändringi lagen (1963:633) om biskopsval, 2. lag om ändringi lagen (1988:186) om ändring i lagen (1982:943) om kyrkomötet, 3. lag om ändringi kyrkofondslagen (1988:182), 4. lag om ändringi lagen (1988:183) om förvaltningen av kyrklig jord, 5. lag om ändringi prästanställningslagen (1988:184), 6. lag omlandgille och städja för vissa församlingskyrkors fastigheter i Lunds ochGöteborgs stift. Vissa av förslagen innehåller föreskrifter som normalt börgranskas av lagrådet. Emellertid är lagstiftningsfrågan av sådan beskaffenhetatt lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Lagrådets yttrande bör därförinte inhämtas. I specialmotiveringen till lagförslagen anger jag i detföljande under varje paragraf inledningsvis till vilket avsnitt i den allmänna mofiveringensom de kommenterade förslagen hänför sig. 4.1 Förslaget till lag om ändring i lagen (1963:633) om biskopsval I första stycket har begreppet"församlingspräst", som utmönstrats i den nya tjänsteorganisafionenför präster, ersatts med en uppräkning av de tjänster det är fråga om hospastoraten, nämligen domprost, kyrkoherde och komminister. Vidare anges de i stiftssamfälligheteninrättade prästtjänster som enligt vad som närmare utvecklats i avsnitt 2.1 iden allmänna motiveringen skall vara förenade med rösträtt vid biskopsval, dvs.stifts- och kontraktsadjunktstjänster. Förslaget innebär vidare att nuvarande andra och tredjestyckena med bestämmelser om garnisonspastorn i och kyrkoherden för samerrespektive kyrkoherdarna för döva utgår. Beträffande motiveringen härförhänvisas till avsnitt 2. 1 i den allmänna motiveringen. Andra stycket motsvarar nuvarande fjärde stycket. Ändringen i andra stycket innebär att de som innehar elleruppehåller en tjänst som kyrkoherde i en svensk utlandsförsamling inte längreskall ingå i valkorporationen i stift. För de närmare skälen härtillredovisas i avsnitt 2.1 i den allmänna motiveringen. Att utlandskyrkoherdar somför närvarande innehar sin tjänst med fullmakt behåller sin rösträtt framgår avpunkt 2 i de föreslagna övergångsbestämmelserna. Ändringen i första stycket innebär - liksom i 2 § - attbeteckningen "församlingspräst" ersätts av en uppräkning av detjänster det gäller. Ändringen i andra stycket föranleds av att det i den nya organisafionenkommer att finnas kyrkoråd i samtliga församlingar. För närmare redovisning avmotiven för ändringen och textens utformning i övrigt hänvisas till denallmänna motiveringen. Ändringarnai andra och tredje styckena föranleds av att kyrkoherdarna för döva ochkyrkoherdarna i de svenska utlandsförsamlingarna inte längre -annat än i vissafall övergångsvis - skall ingå i valkorporationen. Lagenbör träda i kraft med den nya stiftsorganisationen som regleras iförsamlingslagen (1988:180). 2 hänvisas till avsnitt 2. 1 i denallmänna mofiveringen. 4.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1988:186) omändring i lagen (1982:943) om kyrkomötet Ändringeni paragrafens andra stycke är en följd av förslagen i regeringens proposifioner1987/88:32 om ändringar i regeringsformen och tryckfrihetsförordningen och1987/88:124 om god man och förvaltare samt uttalanden i anslutningtill behandlingen av prop. 32 (KU 1987/88:33, rskr. Ändringen innebär attkravet på myndighet som behörighetsvillkor för ledamöter och ersättare ikyrkomötets besvärsnämnd ersätts med ett krav på att dessa inte får vara underårigaoch ha förvaltare enligt 11 kap. 7 § . 4.3 Förslaget till lag om ändring i kyrkofondslagen(1988:182) Paragrafenföreslås få ett nytt tredje stycke. Enligt detta skall stiftsstyrelsen årligenföre meddela berörda pastorat preliminära uppgifter omstrukturbidraget. Enligt denna får beslut av kyrkofondens styrelse enligt lagen inteöverklagas. Detta stämmer med vad som gäller. Frågan är emellertid nureglerad i 35 § förordningen (1971:861) om kyrkliga kostnader. Avsnin 2.2 Prop. Ändringen innebär att kostnader för arvoden till prakfikanteroch handledare för dessa liksom får betalas ur kyrkofonden det . Punkten är ny. Den föreslagna övergångsbestämmelseninnebär att stiftssamfälligheten skall kunna få stiftsbidrag försina egna förvaltningskostnader. Stiftssamfälligheterna kommer under år 1989inte att kunna debitera ut skattemedel. För att stiftsfullmäktige skall kunnasammanträda och samfälligheten byggas upp måste kostnaderna därför betalas påannat sätt. 4.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (1988:183) om förvaltningenav kyrklig jord I 5 § införs ett nytt tredje stycke. I detta reglerasbehörighetsvillkoren för ledamöter och suppleanter i egendomsnämnden. Dennafråga regleras genom en hänvisning i 6 § till 9 kap. 4 § församlingslagen(1988:180) om valbarhet. Ändringen innebär att kravet på att ledamöter ochsuppleanter skall vara myndiga ersätts med att de inte får vara underårigaeller ha förvaltare enligt [\ kap. 7 § . I sak innebär det ingenskillnad mot vad som gäller . Ändringen är en följd av förslagen ipropositionen 1987/88:124 om god man och förvaltare. I paragrafen görs två ändringar. Den ena innebär attreglerna om verkan av en ledamots avgång i 7 kap. 9 § andra och tredje styckenaförsamlingslagen (1988:180) görs tillämpliga på egendomsnämnden. Den andraändringen innebär att hänvisningen till 9 kap. 4 § församlingslagen utgår.Ändringen är en konsekvens av det föreslagna nya tredje stycket i 5 § (seovan). Paragrafen är ny och reglerar domkyrkorådet i ochdess sammansättning. Regler om domkyrkorådet finns i de av Kungl. Maj:tden meddelade bestämmelserna om förvaltningen av Lunds domkyrkaoch egendom. I första stycket ges den grundläggande bestämmelsen omdomkyrkorådet, nämligen att det skall finnas ett domkyrkoråd i . Andra ochtredje styckena reglerar domkyrkorådets sammansättning och Prop. 1988/89:16hur ledamöter och ersättare utses. I förhållande till vad som gäller innebärförslaget den ändringen att stiftsfullmäktige skall utse de två ledamöter ochersättare i rådet som stiftsnämnden har utsett. Ändringen i tredje stycket är redaktionell och är en följdav den nya 6 a §, i vilken ges den grundläggande bestämmelsen om domkyrkorådeti . Ändringen i paragrafens/ö«ra stycke innebär attegendomsnämnden skall svara för allt underhåll av biskopsgård som inte enligtavtal ankommer på någon annan. Vidare får regeringen möjlighet att delegerabeslut om ombyggnad av biskopsgård eller byggande av ny biskopsgård. Ändringenav paragrafen överensstämmer med ett av kyrkomötet framlagt förslag (KL1988:11, kskr. I övrigt hänvisas till den allmänna motiveringen. Paragrafens andra stycke har endast ändrats redaktionelltsom en konsekvens av ändringen i första stycket. Avsikten är att regeringenskall överlåta åt kammarkollegiet att meddela de ytterligare föreskrifter sombehövs. Ändringen i paragrafens första stycke innebär attegendomsnämnden inte skall företräda fastigheter vid upplåtelseav de rättigheter som anges i paragrafen. I stället skall det ankomma pådomkyrkorådet i att i egenskap av förvaltare av dessa fastigheter beslutaom sådana upplåtelser. Ändringen i paragrafens sista mening innebär attegendomsnämnden inte skall pröva frågor om en dispositionsändring avkyrkofondsfastigheter och fastigheter, om ändringen föranledsav att ett självständigt jordbruk är bärkraftigt eller om ändringenkan leda till att ett sådant jordbruk inte kan bestå. skallbesluta om sådana ändringar bara när det gäller församlingskyrkas fastigheter,löneboställen och den kyrkliga jord som egendomsnämnden själv förvaltar. beslutar om alla dispositionsändringar beträffande de tvåsistnämnda slagen av kyrklig jord följer av första meningen. 22 § Prop. I paragrafen regleras vilka organ som får pröva frågor omförsäljning eller byte av kyrklig jord. Ändringen innebär att domkyrkorådet iLund, utöver kammarkollegiet och egendomsnämnden, också kan pröva sådana frågorenligt föreskrifter som regeringen meddelar. Ändringen i paragrafens första stycke innebär attdomkyrkorådets i beslut enligt lagen skall - i likhet med vad som gällerför pastoratets och egendomsnämndens beslut - få överklagas hoskammarkollegiet. Punkten är ny. I första stycket föreskrivs attstiftsfullmäktige och kyrkorådet i före utgången avjuni 1989 skall välja ledamöter och ersättare i domkyrkorådet i . Valetgäller från , dvs. från och med lagens ikraftträdande, till dessatt nytt val har förrättats under nästa valperiod. Vidare föreskrivs i andrastycket att uppdragen för de ledamöter av domkyrkorådet som har utsetts enligtäldre bestämmelser upphör vid utgången av . 4.5 Förslaget till lag om ändring i prästanställningslagen(1988:184) I paragrafen har förts in ett nytt andra stycke. I dettaföreskrivs att bestämmelserna i 22, 23, 27-43 och 50-55 §§ omanställningsformer och disciplinansvar m.m. skall tillämpas också på prästersom har anställning i andra icke-territoriella pastorat än hovförsamlingen. Punkten är ny. E.n\igl första stycket får tjänster sompastoratsadjunkt som vid utgången av finns inrättade i stiften finnaskvar till utgången av . När sådana tjänster blir lediga skall de drasin. I andra stycket föreskrivs att innehavaren av en sådan tjänst är skyldigatt fullgöra motsvarande arbetsuppgifter hos stiftssamfälligheten, som skallsvara för kostnaderna för avlöningsförmånerna. Punkt 9 Prop. Punkten är ny. Enligt prästanställningslagen skall detinte längre finnas några prästtjänster som benämns kyrkoadjunkt. Avsikten äratt de nuvarande kyrkoadjunktstjänsterna skall omvandlas tillkomministertjänster. För att underlätta omvandlingen av kyrkoadjunktstjänsternaföreskrivs i punkt 9 att benämningen på sådana tjänster som finns inrättade ipastoraten vid utgången av skall vara komminister från och med den 1juli 1989. 4.6 Förslaget till lag om landgille och städja för vissaförsamlingskyrkors fastigheter i Lunds och I 1 § anges lagens tillämpningsområde. 12, föreskrivs att egendomsnämnden skall pröva frågor omstorleken av den avgift som skall betalas till församlingskyrkan. Enligt denordning som gäller enligt kungörelsen (1867:9 s. 7) angående landgille ochstädja för vissa kyrkolägenheter i , och är detförsamlingen som beslutar om storleken av denna avgift. Enligt 3 § får egendomsnämndens beslut överklagas hoskammarkollegiet. Kammarkollegiets beslut får inte överklagas. Lagen föreslås träda i kraft , dvs.samtidigt som lagen (1988:183) om förvaltningen av kyrklig jord. I denna punkt föreskrivs att författning i ämnetupphävs. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen föreslår att anta förslagen till 1. lag om ändring i lagen (1963:633)om biskopsval, 2. lag om ändring i lagen (1988:186)om ändring i lagen (1982:943) om kyrkomötet, 3. lag om ändring i kyrkofondslagen(1988:182), 4. lag om ändring i lagen (1988:183)om förvaltningen av kyrklig jord, 5. lag om ändring i prästanställningslagen(1988:184), 6. lag om landgille och städja förvissa församlingskyrkors fastigheter i Lunds och . Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch beslutar att genom proposition föreslå att anta de förslagsom föredraganden "l har lagt fram. 1988/89:16Bilaga 1 Arbetsgruppen förutarbetande av förslag till föreskrifter förde icke-territoriella församlingarna m.m. (C I987:C) Vi föreslår att nuvarande kungörelse från är 1867 angående landgille och städja för vissa kyrkolägenheter i ,och ersätts med en ny lag. Storleken avavgiften till sådana församlingskyrkors fastigheter i Lunds och som berörs av den nya regleringen skall prövasav egendomsnämnden. Nämndens beslut skall få överklagas hos kammarkollegiet. vi föreslår vidare att domkyrkorådet i ,inom ramen för den nya stiftsorganisation beslutat om (prop. 1987/88:31, KU 30, rskr. 181),också i fortsättningen skall förvaltaLunds domkyrka och egendom. Vi föreslär bestämmelsersom gör det möjligt fördomkyrkorädet att besluta också om försäljning och byte av fastigheter. Beträffande domkyrkorädets sammansättningföreslär vi att de tvä ledamöter som stiftsnämndeni utser i fortsättningen skall väljas av stiftsfullmäktige. Med hänsyn till bestämmelserna i 8 kap. 5 § regeringsformen föresläs att regler om domkyrkorädets sammansättningtas in i den nya lagen om förvaltningenav kyrklig jord. Vi lägger också fram förslagsom innebär att de nuvarande bestämmelserna fördomkyrkorådet från är 1971 ersätts med en ny instruktion. Den nya instruktionen haranpassats bl.a. till verksförordningen(1987:1100). 1988/89:16 Bilaga 1 De förslagna ändringarna avses träda i kraft . Lag omlandgille och städja för vissa församlingskyrkors fastigheter i Lunds och Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag innehåller bestämmelserom avgifter för sädana församlingskyrkors fastigheter iLunds och som skall brukasunder en prästgärd eller annat visst hemman och förvilka landgillet och vid ett åbobyte inte har fastställts av kammarkollegiet efter skattläggning. 2 § prövarfrågor om storleken av den avgift somskall betalas till församlingskyrkan. 3 § beslut fåröverklagas hos kammarkollegiet. Kammarkollegiets beslut får inte överklagas. Denna lag träder i kraft . Genom lagenupphävs Kungl. Maj:ts brev den 8februari 1867 och kammarkollegiets kungörelse(1867:9 s 7) angående landgille och städja för vissakyrkolägenheter i , och . 1988/89:16 Bilaga 1 Lag om ändring i lagen (1988:000) om förvaltningen av Härigenom föreskrivs i frågaom lagen (1988:000) om förvaltningen av kyrklig jord dels att 7, 16 och 22 §§skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas tvänya paragrafer, 6 a och 6 b §§, samt närmast förenya 6 a § en ny rubrik av följande lydelse, dels att det i övergångsbestämmelsernatill lagen skall införas en ny punkt, 4, av följande lydelse. I skall det fin- nas ett domkyrkoräd.Dom-kyrkorådet skall utföra de uppgifter som enligt denna lag eller annan författning ankommer pä rådet. i Lundbestår av följande ledamöter:1. biskopen i som ordförande. Prop.1988/89:16 Bilaga 1 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2. domprosten, 3. en av kyrkorådet i utsedd ledamot, 4. tvä ledamötervalda av stiftsfullmäktige i . För de valda ledamöterna skall det finnas lika mänga suppleanter. De utses på samma sättsom ledamöterna. Ledamöter och suppleanter får inte vara underårigaeller ha förvaltare enligt 11 kap. 7 § utan begränsning av uppdraget. Om en ledamot eller suppleant är valbar,upphör hans uppdrag genast. Sädana ledamöter som avses i 6 a § andra stycket 3 och 4 väljssnarast efter det att kyrkorådetsrespektive stiftsfullmäktiges valperiod har börjat. Valet gällertill dess att nytt val förrättas under nästa valperiod. 1988/89:16Bilaga 1