prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — Rådet framhåller att man med krympandeekonomiska resurser inte kan stödja sådan samverkan som har ett vidare syfte än det rentforskningspolitiska. Jag delar rådelsuppfatmmg även i denna fråga. Jag har beräknat medel för denna verksamhetunder anslaget B18. Information och utbildning m. m. Mot bakgrund av vadJag nu har anfört förordar Jag en beslulsram om 172,5 milj. kr. för denallmänna byggnadsforskningen, exkl. stöd fill experimentbyggande, under /90. Jag har i mittförslag beaktat att tjänstebrevsrätten föreslås slopad för BFR fr.o.m. . Av ramen disponeras4 milj. kr. enligt beslut av humanistisk-samhälls-vetenskapliga forskningsrådet ().HSFR skall vid fördelningen av dessa medel samräda med BFR. För åtaganden somavser de fem budgetåren efter /90 förordar Jag, med hänsyn tillde forskningspolitiska överväganden som kommer att ske , ramar om 70, 25, 25. 25 resp. 15 milj.kr. 1 dessa belopp inkluderas inte kanslikostnaderna hos BFR. Anslagsbehovet för /90 beräknar Jag till136 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslär att 1. medge att beslut omstöd till byggnadsforskning,exkl. stöd till experimentbyggande, får meddelas inom en ram om 172 500 CX). under /90, 2. medge att beslut omstöd till byggnadsforskning, exkl. stöd till experimentbyggande, under budgetåren 1990/91, 1991/92,1992/93 samt1993/94 preliminärt får meddelas inom en ram om 70 000 000 Prop. 1988/, 25 000 000., 25 000 000, 25 000 000 resp. . Bil. 3. till Byggnadsforskning för budgetåret1989/90 anvisa ett reservationsanslag på . 1987/88 Utgift 27 932 327 Reservation 59 112 272 1988/89 Anslag 1000 000 1989/90 Förslag 20 000 000 Frän anslagetbetalas utgifter för lån till fördyrade byggnadskostnader i samband medforskningsinriktat experimentbyggande inom bostadsförsörjningen och inom energiområdet. Lån tillexperimentbyggande inom bostadsförsörjningen kan lämnas för alla typer av husoch anläggningar. Lånen är avsedda att göra det möjligt att genomförabyggnadstekniska experiment- och utvecklingsprojekt som syftar till lösningar somhar god möjlighet att få en mer alhnän tillämpning inom den närmaste tioårsperioden. Lån tillexperimentbyggande inom energiområdet används för att systematisktpröva ny byggnads- och installationsteknik, ny energi-hushålhiingstekniksamt nya energisystem i full skala. Experimentbyggande kommer således attanvändas till att utveckla och demonsttera metoder för genomförande av energi-och bostadsförbätttingsprojekt med såväl ny som känd och beprövad teknik.Experimentbyggnadsprojekten avses dessutom kunna utnyttjas somdemonstrationsanläggningar då ny teknik skall introduceras för mer allmän tillämpning. Kosmader föruppföljning och utvärdering m. m. i samband med experimentbyggandet betalasfrån anslaget B12. Lånen kan vararänte- och amorteringsfria under en utvärderingstid upp till tio är. Lånen skallomprövas individuellt efter genomförd utvärdering. Därvid skall ocksåvillkoren för en eventuell återbetalning fastställas. förbyggnadsforskning (BFR) beslutar om lånen. disponerar anslaget för sådant experimentbyggande som ingår som ettled i det humanistiskt och samhällsvetenskapligt inriktade FoU-arbetet påbyggforskningens område. Rådethemställer att under /90 få bemyndigande att fatta beslut om lån till experimenlbyggande inomen ram av 33,3 milj. kr. samt att ett reservationsanslag av 30 milj. kr. Därutöver vill rådet ha bemyndigande att för budgetåren 1990/91 samt1991/92 fatta beslut inom en ram av 20 resp. 10 milj. kr. Rådetföreslär också att medel för experimentbyggande bör fä användas Prop.1988/89: 100 för att även täcka vissauttednings-och genomförandekostnader när det gäller Bil. 13 exploateringssamverkan enligt lagen (1987:11) omexploateringssamverkan. De utgångspunkter för och den inrikming avbyggforskningsverksamheten som har angivits forskningspolitiska beslutgäller även för experimentbyggnadsverksamheten. I samarbete medlantmäteriverket har rådet initierat en försöksverksamhet i ett begränsat antalkommtmer som rör tillämpningen av lagen (1987:11) om exploateringssamverkan.Enligt beslut får högst . tas i anspråk avexperimentbyggnadsmedel för ändamålet (prop. 1985/86:100 bil. 13, BoU 16, rskr.168). Stödet har formen av en riskgaranti för kommimen. Om planerna integenomförs på sådant sätt att kostnadema kan återvinnas betalas ett belopp motsvarande högstriskgarantin ut till konununen. Jag anseratt erfarenhetema från dessa försöksprojekt bör utvärderas närmare innan någonannan ordning etableras. Jag är därför inte beredd att bittäda BFR:s förslag omatt experimentbyggnadsmedel skall få användas för att täcka även vissauttednings- och genomförandekosmader i samband med exploateringssamverkan. För beslut om låntill experimentbyggande under /90 förordar Jag en ram om sammanlagt 34,2 milj.kr. Av ramen bör 1 milj. kr. disponerasefter beslut av . Vad gäller åtagandenför budgetåren 1990/91 och 1991/92 förordar jag en ram om 10 milj. kr. resp. 5 milj. kr. Jag beräknar att anslaget behöver förasupp med ett belopp om 20 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. medgeatt beslut om lån till experimentbyggande får meddelas intill ett belopp om 34 200 000 kr.under /90 och att oumyttjad del av denna ram får umyttjas även under /91, 2. medge att beslut omlån till experimentbyggande imder budgetåren 1990/91 och 1991/92 preliminärt får meddelas intillett belopp om 10 000 000 kr.resp. 3. till Lån tillexperimentbyggande för /90 anvisa ett reservationsanslag på . 1988/89 Anslag 1989/90 Förslag Prop.1988/89: 100 Bil. Under förevarandeanslag skall redovisas samfiiga in- och utbeiabiingar för verksamhetenvid statens msfitut för byggnadsforsknmg (SIB). Anslaget tas upp med ett formellt belopp och skallnormalt inte fä belastas. För att täckasvängningar i likviditeten tmder verksamhetsåret disponerar institutet en rörligkredit. SIB är ett sektorsforskningsinstitut inomsamhällsbyggnadsområdet. Instimtet svararför långsiktig kunskaps- och kompetensuppbyggnad inom ett antal olikaområden. Instimtets nuvarande forskningsorganisationinfördes . Forskningsenhetenomfattar åtta forsknmgsavdelningar och en avdelning för mät- och datateknisk service. Instimtet har ocksåett kansli och en informationsavdelning. Till varje avdelning är knuten en rådgivandesakkunniggrupp, vars ledamöter antingen ärpraktiskt verksamma inom sektom eller forskare frän imiversitet ochhögskolor. 1 sakkimniggmppema prövas löpande avdelningamas verksamhet och planer, framför allt med avseende på relevansen förolika inttessenter. Verksamheten vid SIB finansieras fr. o.m. /85 med basanslag underbostadsdepartementets huvudtitel samt med projektanslag och uppdragsmedel. Basanslaget skall användas förstöd till sådan forsknmg som bidrartill en långsiktig kunskapsuppbyggnad för sektoms behov samt för forskning inom områden som statsmaktema harangett som viktiga, men där särskilda uppdragsgivare saknas. Övrigverksamhet inom institutet fmansieras via uppdragsmedel eller projektanslag. I enlighet med det forskningspolifiskabeslutet (prop. 1986/87: 80 bil.9, BoU 19, rskr. 294) skall SIB budgeunässigt behandlas på likartat sättsom forskningsinstitutionema vid högskoloma. SIB:s basanslag, uiom den del som avser kosmader för institutets administtation,skall således undantas frånhuvudalternativets 2 %-iga nedskäming. Verksamhetens omfatming och utveckling framgår avföljande samman-stälhiing. Ekonomisk plan (1 OOO-tal kr.) ändring 1989/90 + 770 - 148 + 3 033 + 607 + 24 - 3 860 Forskning och utveckling på uppdrag 39 420 9 630 -1- 2485 + 1170 + 3 573 -1- 918 1988/89: 100 Forskningsverksamheten vid instimtet inriktas motområdena - boende,bostadsförsörjning och bostadspolitik - planeringoch styming av markanvändning, byggande och förvalming - byggnadersoch byggnadsmaterials tekniska egenskaper - klimat-och installationsfrågor samt energihushållning. Forskningsområdena har valts päett sådant sätt att de ligger centtalt inom bostads- och byggnadssektom, att de förväntas ha en övertiden bestående aktualitet och angelägenhet och att de kan bli föremål för ensammanhållen bearbetninginom mstimtet. Institutet fär inomramen för förvalmingsanslaget inrätta högst åtta professurer. I sinanslagsframställning för /89 utgick instimtet frän attlöneutrymme skulle kunna skapas för två professurer imder /89 samt för ytterligare tteprofessurer åren närmast därefter. Finansieringen av dessa fem professurer kannu anses säkrad. Finansieringen av de sisttillttädande professurerna är dock osäker. Medel för ytterligare tteprofessurer erfordras därför. Instimtet hemställer redan nu att särskilda medel avsätts för senare delen avplaneringsperioden för att de tte sista professurema skall kunna inrättas samt att ytterligare medel reserverasför att pä sikt säkerställa att de inrättade professurema kan behållas. Statsmaktema harbifallit instimtets hemställan att doktorandtjänster får inrättas vidinstimtet. Medel har beviljats för två tjänster fr.o.m. innevarande budgetär. På siktbör dock antalet doktorander vid instimtet öka. Institutet hemställer därföratt särskilda medel om 370 OCX) kr. anvisas för inrättande av ytterligare tvädoktorandtjänster fr.o.m. /90. Institutet harsedan länge försökt skapa uttymme för att kunna finansiera gästforskare. Detbefmtiiga utrymmet är enligt mstimtet helt otilhäckligt med hänsyn såväl fillvad som är önskvärt ur forskningssynpimkt som till inttesset frånutiändska forskare och som vill komma till institutet. Instimtet hemställer attsärskilda medel om . anvisas för finansiering av gästforskare. Sedan snart 20 århar institutet ett vatten- och avloppstekniskt laboratorium i Studsvik. rad skäl har instimtets styrelse beslutat att laboratoriet skall flyttas tillGävle. En lokalisering till skulle enligt SIB innebära samordningsvinsterför säväl forskningen som utbildningen inom va-området. Va-frågomasstora aktualitet talar för att den ideala lösningen vore att bygga upp verksamheten i parallelltmed att verksamheten vid hemställer därför att 3 milj.kr. anvisas under /90 för att täckainvesteringskosmadema för ett nytt va-tekniskt laboratorium i . Dämtövertillkommer kosmader för viss dubbelbemanning på de två ortema under budgetåren1989/90-1991/92. Vidare är ettutbyte av institutets centtaldator, som anskaffades /80, nu nödvändigt. Denluspmngliga datom är föråldrad och kapaci tetstaket nätt. Institutet hemställer iförsta hand att investeringskosmaden för en ny centraldator täcks med ett engångsbelopp om 2.5 milj. kr. I andra .,, hand hemställerinstitutet att medel anvisas med . 1988/89: /90 och i fem är för att täcka den årliga amorterings- Bil.13 kosmaden. upp frågan om den rörliga krediten. SIB disponerar enrörlig kredit om 2 milj. kr. för att täcka tillfälliga likvidi-tetsflukmationer.Bmttoomslutningen och uppdragsvolymen har emellertid ökat markant,vilket innebär högre utestående fordringar och större svängningar i in- resp.utbetalningama. Instimtet föreslår att den rörliga krediten höjs till 3 milj. kr. /90 utgör i SIB: s tteårigaverksamhetsplan, vilken anmäldes för i samband med 1987 årsforskningspolitiska proposition (prop. 1987/88: 80 bil. 9, BoU 19, rskr. Avinstimtets anslagsframställning kan jag konstalera att planerna förverksamheten vid de olika avdelningarna överensstämmer med den inriktning somdåvarande departementschefendärvid angav för verksamheten vid SIB. Institutet bedömeratt det finns uttymme för två professurer imder innevarande budgetärsamt för ylleriigare tte därefter. Jag ser mycket positivtpå att det nu har skapats reella föratsätmingar för att inrätta professurervid institutet. Det kommer enligt min mening att underlätta rekryteringen avkvalificerade forskare och bidra till att säkerställa den veten-skliga kvaliteten i instimtets forskning. Institutet harföreslagit att särskilda medel anvisas för att ytterligare två doktorandtjänster skall kunna inrättassamt för att kunna ta emot gästforskare. Frågor om antalet doktorandtjänsteroch hur gästforskare skall finansieras börenligt min uppfatming bedömas i ett större forskningspolitiskt perspektiv. Dessa frågor bör därför anstå tillnästa forskningspolitiska beslut våren1990. Frågan om hur det nya va-tekniska laboratoriet skall fmansieras, börocksä behandlas i detta sammanhang. Instimtet har förnärvarande en rörlig kredit pä 2 milj. kr. Med hänsyn till den ökande andelenuppdragsintäkter har institutet hemställt att få fördubbla denna rörligakredit till 3 milj. kr. Jag avser att i annat sammanhang återkomma till regeringen i fråga om denröriiga krediten. Mot denna bakgrundberäknar jag statens bidrag till institutet för /90 till42 . 1 detta belopp ingår medel för att täcka amorteringskostnaderna för en ny centraldator.Vidare har påförts . med anledning av upplösning. Jag har i mittförslag beaktat att tjänstebrevsrätten föreslås slopad för SIB fr. o. m. . 1988/89: 100 Jag hemställer att regeringen föreslår att till för /90 anvisa ett förslagsanslag pä . 1987/88 Utgift 36 850 000 1988/89 Anslag 39 690 000 1989/90 Förslag 42 993 000 Av anslaget /89 har . inte ställts till myndighetensdisposition till följd av tillämpandet av en utgiftsram. Med hänvisning tillvad Jag har anfört imder anslaget B 14. förbyggnadsforskning hemställer Jag att regeringen föreslår att till Bidrag tiUstatens för /90 anvisaett reservationsanslag pä . 1988/89 Anslag 1000 000 1989/90 Förslag 1000 000 Under detta anslagredovisas medel för utrasming till . Detta anslag avsersärskilda lånemedel som ställs till institutets förfogande för anskaffning avutmsming. De medel som tas i anspråk skall vara ränte-och amorteringsfriaunder en treärsjjeriod. Därefter skall lånet amorteras och förräntas. Instimtet har hemställt att 1 milj. kr. anvisas underdetta anslag. Jag ansluter migtill institutets bedömning och hemställer att regeringen föreslår att till förbyggnadsforskning: Utrustning för budgetåret1989/90 anvisa ett reservationsanslag på 1 000 OCX) kr. Bidrag tillenergibesparande åtgärder inom Prop.1988/89: 100 bostadsbeståndet m. m. Bil.13 1987/88 Utgift 118 263 994 Reservation 117 137 832 1988/89 Anslag 1000 1989/90Förslag 1000 Frän anslagetbetalas bidrag för energibesparande åtgärder i bostadshus. Bestämmelsema om bidrag, s. k.energisparbidrag, finns i förordningen (1983:1112) om statiiga energisparbidrag för vissa åtgärder i bostadshus. Enligt beslut av regeringen länmas bidrag inteunder budgetåren 1987/88 och 1988/89. Län för energisparåtgärder lämnas pä denallmänna kreditmarknaden. Kommimen fömtsätts lämna s. k. fyllnadsborgen i defall då säkerheten i övrigt för lånet ärpantbrev av pantvärdet. Enligtbestämmelserna i förordningen (1983: 974) om statligt räntestöd vid förbättring avbostadshus lämnas räntestöd för vissa energi sparåtgärder i bostadshus som upplåts med hyres- ochbostadsrätt. En redogörelse för dessabestämmelser har lämnats i det föregående under anslaget B 4. har beslutat (prop. 1987/88: 90, NU40, rskr. 375) om energipolitik inför 1990-talet. I propositionen presenteras enhandlingsplan för kämkraftsavvecklingens inledning. En viktig del av dennahandlingsplan är det program för effektivare användning och ersätming av el somriksdagen beslutat om. Programmet kommer att följas och utvärderaskontinuerligt och åtgärdemarevideras vid behov. Härvid kommer behovet av särskilda åtgärder avseende befintliga elvärmda bostäder attövervägas. En första avstämningavses ske . för byggnadsforskning redovisade en rapport. Energi i byggd miljö -90-talets möjligheter. a. möjlighetema att ytterligare minska energianvändningen i bostäder och lokaler med känd ochbeprövad teknik. Regeringen har uppdragitåt rådet att belysa fömtsätmingama för att infria redovisad energi-sparpotential med beaktande av att det skallfinnas ett gott och hälsosamt inomhusklimat i bostäder och lokaler. Uppdragetskall redovisas till regeringen före . Jag avser att iannat sammanhang föreslå regeringen att i avvaktan härpå besluta attenergibidrag enligt förordningen (1983: 1112) om statiiga energisparbidrag förvissa åtgärder i bostadshus inte heller skall länmas imder /90.Behovet av medel för utbetalning av sådana bidrag som har beslutats föreden täcks av reservationen på anslaget. Anslaget för budgetåret1989/90 bör därför föras upp med endast ett formellt belopp Jag hemställer att regeringen föreslår Prop. 1988/89: 100 att till Bidragtill energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet Bil. 13 m. m. för /90 anvisa ettreservationsanslag på . Information ochutbildning m. m. 1987/88 Utgift 39 016 739 Reservation 22 764452 1988/89 Anslag 20 500 000 1989/90 Förslag 14 900 000 Från detta anslag betalas utgifter förinformation och utbildning m. m. inombostadsdepartementets ansvarsområde. Informations- och utbildningsverksamhetbedrivs bl. a. av plan- och bostadsverket. Vidare betalas utgifter för sådant uttedningsarbete avseendebebyggelsefrågor som inte är inordnat i verksainhet för vilken medel anvisas i annan ordning, exempelvis förinformationsförsörjningen för den fysiska planeringen m. m. samt kostnader förtävlmgar och annat utvecklingsarbete inom boendet. Slutiigen betalas också utgifter för vissa speciella utbildningsinsatser,bl. a. i samband med intto-duktionen av m. fl.lagar. Jag beräknar att under /90 sammanlagt 14,9milj. behöverdisponeras för sådana särskilda informations- och utbildningsinsatser m. m. inom bostadsdepartementetsverksamhetsområde för vilka anslaget har använts. Den närmarefördelningen av medlen bör göras först sedan de aktiviteter som planeras päolika håll har samordnats och avvägts mot varandra. Jag avser därför att iannat sammanhang återkomma till regeringen med förslag om den närmare fördelningen av dessamedel. Jag hemställer att regeringen föreslår au till Information och utbildning m. m.för /90 anvisa ett reservationsanslag på 14 9CX) . Bidrag till fondenför fukt- och mögelskador Prop.1988/89: 100 1987/88 Utgift 1988/89 Anslag 1989/90 Förslag Frän anslaget betalas ut bidrag tillfonden för fukt- och mögelskador. De medel som budgetåren 1985/86 och 1986/87 har anvisats för avhjälpande av fukt-och mögelskador har förts över tillfonden. Fonden förvaltas av kammarkollegiet som, efter beslut av fondens styrelse, ombesörjer utbetalning av medelfrån fonden. Med stöd av lagen(1985:1040) om rätt för en skadenämnd att besluta i vissa frågor omavhjälpande av fukt- och mögelskador, har regeringen överlämnat till ensärskild nämnd - småhusskadenämnden - att i vissa fall besluta om avhjälpande avfukt- och mögelskador i småhus och därmed sammanhängande frågor. Nämnden inrättadesden i enlighet med avtal som staten har ingått med Svenska kommunförbimdet och medByggentte-prenörema. Avtalet medByggentreprenöreraa gäller i huvudsak skador i hus som den 1september 1975 - uppförts på total- eller generalentteprenadenligt avtal mellan en enskild konsument och ett företag, anslutet till Byggentteprenörema. Avtaletinnebär att det företag som har uppfört etthus som blivit fukt- och mögelskadat skall avhjälpa skadan på egen bekostnad, om skadan är en följd av feleller brist i konstruktion, materialeller utförande som beror på vårdslöshet av företaget. 1 andra än de nu avseddafallen åligger det staten au se till att skadan avhjälps. Husägaren skall själv svara för reparationskostnaderna upptill ett belopp som motsvarar ett basbelopp. Avtalet med har i princip samma uppbyggnad som har beskrivits. Del omfattarhus som har uppförts av en kommun ellervissa kommunala företag. Det ankommer påsmåhusskadenämnden att avgöra om en viss skada skall avhjälpas av detberörda företaget eller om staten skall ansvara för avhjälpandet. Enligt förordningen(1985: 1119) om den statliga fonden för avhjälpande av fukt- och mögelskador i småhus, m. m.skall fondstyrelsen fullgöra de förpliktelsersom åläggs fonden genom beslut i småhusskadenämnden. Enligt förordningen kanfondstyrelsen också efter egen prövning lämna ekonomiskt stöd för att avhjälpa fukt- och mögelskador ismåhus som har uppförts på total-eller generalentreprenad, om småhusskadenämnden är förhindrad att pröva skadandärför atl huset har uppförts av ett företag som inte är bundet av denyss nämnda avtalen eller därför att huset av annan anledning inte omfattas avavtalen. Fondstyrelsen kan lämna stöd även i vissaandra fall än de nu nämnda. Enligt 12 § förordningen kan bidrag lämnasi syfte att avhjälpa mer omfatt ande fukt- och mögelskador i småhus.Sådant bidrag får dock lämnas endast 75 till den del kosmaden för åtgärdema inte kan bäras avhuset i ombyggt skick Prop. 1988/89: 100 och under fömtsättning bl. a. att huset är är,att huset inte är Bil. 13 upplåtet medhyres- eller bostadsrätt och att kosmaden för åtgärderna är skälig medhänsyn till arbetenas art och omfatming. Slutiigen kanfondstyrelsen i särskilda fall och i skälig utsträckning lämna stöd till enskildaför andra ändamål som ansluter till fondens syfte. Sådant stöd kan komma ifräga bl. a. om en fastighetsägare av allmän domstol har tillerkänts ersätmingför skador pä sitt hus men svaranden inte kan fullgöra sina skyldigheter, t.ex. därför att han har blivit försatt i konkurs. Fondenför fukt- och mögelskador Ansökningar om stöd som skall prövas av fondstyrelsenlämnas in till småhusskadenämnden. Ärendena bereds och föredras av personalvid nämndens kansli. hade sammanlagt 1 376 ansökningar kommitin till nämnden, varav 548 under är 1987. Av dessa har nämnden överlämnat 952 till denstatiiga fonden för prövning, varav 449 under är 1987. Hos fonden hade 401ärenden slutiigt avgjorts och 142 ärenden delvis avgjorts. Av de 401 ärendensom slutiigt avgjorts hos fonden har 218 ansökningar bifallits. Besluten om bifall innebär att27 . ställts direkt fill sökandenasförfogande. Beslut om rätt till stöd - dvs. delvis avgjorda ärenden -beräknas medföra ytterligare kostnader för fonden om . Fram till den 29 september 1988hade fondstyrelsen således beslutatom stöd intill ett belopp om sammanlagt cirka 45 OCX) . För närvarandefinns inte någon egentiig balans hos fonden i form av färdigberedda, icke avgjorda ärenden. Antalet ärenden somkommer in till fonden har under är 1988 ökat i förhållande till under år1987. Den 1 juli 1988fanns i fonden 59 milj. kr. Mot bakgrund av ärendetill-sttönmingen m.m. beräknar fondstyrelsenatt fonden imder /90 behöver tillföras 50 milj. kr. Isitt beslut om anslag till fonden för /87 (prop. 1985/86: 100bil. 13, BoU 13, rskr. 171) bemyndigade regeringen att underfyraårsperioden ta i anspråk sammanlagt 250 milj. kr. för bidrag till fonden. har sammanlagt 182 milj. kr.anvisats för ändamålet. Av de anvisade medlen har 82 milj. kr. förtsöver till fonden och 27,6 milj. kr. I likhet medfondstyrelsen beräknar Jag att ulbetalningaraa under nästa budgetår kommer att uppgå till 50 milj.kr. Enligt regeringens beslut disponerarfondstyrelsen över medel som riks- Prop. 1988/89: har ställt till förfogande för forsknings- och utvecklingsinsatserm. 13 avseende fukt- och mögelproblem i flerbostadshus (prop.1987/88:1(X) bil. 13, BoU 10, rskr.232). Det arbete som fondstyrelsen initierat i samverkan med statens råd förbyggnadsforskning (BFR) och allmännyttiga bostadsföretag ()avseende fukt- och mögelproblem förväntas vara slutfört imder är 1989.Hittills har sammanlagt 12 milj. kr. anvisats för ändamålet. haruppmärksamheten riktats mot andra hygieniska brister i bebyggelsen -s. k. sjuka hus. Problemet har inte sällan samband med förekomst av fukt ochbristfällig ventilation. Som Jag har framhållit i det föregående är detnödvändigt att intensifiera forsknings- och utvecklingsarbetet rörandeinomhusmiljön. Det är också angeläget att problemets omfattning kan belysas samt att snabbt utvecklaoch föra ut de kimskaper som redan fmns omhur brister i inomhusmiljön kan elimineras eller begränsas. På samma sätt som tidigare bör enligt min meningett arbete med detta syfte initierasoch bedrivas i samverkan mellan fondstyrelsen, BFR och . Jagberäknar att 6 milj. kr. behöver anvisas för ändamålet. Anslaget för /90 bör därför föras upp med eltbelopp om 56 milj. kr.