prop · GC0333 · 1988-12-31 00:00:00 — om avgifter för pensionärer vid sjukhusvård Regeringenföreslår att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Ipropositionen föreslås - i enlighet med tidigare principbeslut av -attdet avgiftsfria år som pensionärer med hel ålderspension har rätt till vidsjukhusvård avskaffas . Pensionärer som har hel förtidspensionföreslås få behålla förmånen av ett avgiftsfritt år med hänsyn till deras behovav egna ekonomiska medel för rehabilitering. Propositioneninnehåller också förslag om ett nytt avgiftssystem för ålderspensionärerna ochde förtidspensionärer som skall betala avgift för sjukhusvård. Avgiftssystemetmotsvarar i princip det som gäller vid sjukhusvård för sjukpenningförsäkrade.Avgiften per vårddag skall utgöra en tredjedel av summan av utgåendepensionsförmåner från den allmänna försäkringen före skatt, dock lägst 40 kr.och högst . Med pensionsförmåner avses här ålderspension ochförtidspension i form av folkpension och tilläggspension (ATP) samt pensionstillskott.Den lägsta nivån, . per vårddag, kommer att gälla för allaålderspensionärer som inte har någon ATP utan endast folkpension ochpensionstillskott. Fördet begränsade antal pensionärer som på grund av undantagande från försäkringenför tilläggspension eller till följd av underlåten avgiftsbetalning saknareller har reducerat pensionstillskott skall avgiften utgöra . Förutförsäkrade förtidspensionärer innebär det föreslagna systemet med avgiftberäknad på pension en påtaglig avgiftsminskning, då flertalet av dessa enligtnu gällande avgiftsregler betalar . Även för utförsäkradeålderspensionärer innebär det föreslagna systemet i många fall enavgiftsminskning. Vårdavgifterna föreslåstas ut genom avdrag vid utbetalning av nämnda Prop. 1988/89:33pensionsförmåner. Administrationen av det nya systemet föreslås därför handhasav och de allmänna försäkringskassorna. Det förutsätter,som gäller vid sjukpenningavdrag, att sjukvårdshuvudmännen , dllställerförsäkringskassorna in- och utskrivningsbesked för samtliga pensionärer somfår sjukhusvård. nya avgiftssystemet föreslås gälla . Lag orn ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1962:381) om allmänförsäkring' dels att 2 kap. 14 § skall upphöra att gälla, dels att 2 kap. 10 och 12 §§, 3 kap. 4 § och 20 kap. 8 §skall ha följande 2 kap. 10 § Frågor om sjukvårdsersättning prövas i andra fall än somavses i andra stycket av den allmänna försäkringskassa, hos vilken denförsäkrade är inskriven eller skulle ha varit inskriven, om han uppfylltåldersvillkoret i 1 kap. 4 §. Denna försäkringskassa får dock uppdra åt enannan försäkringskassa att pröva sådana frågor. Frågor om sjukvårdsersättning enligt 2, 3 och 5 §§ samtersättning enligt 4 § som inte hänför sig till visst vårdtillfälle prövas avden försäkringskassa inom vars verksamhetsområde vårdgivaren bedriver sinverksamhet. Detsamma gäller sjukvårdsersättning i övrigt i de fall där denförsäkrade inte är och inte heller under den förutsättning som sagts i förstastycket skulle ha varit inskriven hos allmän försäkringskassa. Frågorom avgift för sjukhusvård enligt 12 § prövas av den försäkringskassa hosvilken den försäkrade är inskriven. För lidefter ingången av den månad varunder den försäkrade fyUt ellerdessförinnan börjat åtnjuta hel ålderspension enligt denna lag, får ersättningför .sjukhusvård på grund av sjukdom utges för . Vad nu sagtstillämpas även för tid, varunder den försäkrade åtnjuter hel förtidspension,och skall med sådan lid jämställas efterföljande tid därest förtidspensionenupphört au utges med månaden näst före den, varunder den försäkrade börjatåtnjuta hel ålderspension. Vad i första stycket stadgas med avseende påförtidspension äger motsvarande tillämpning där den försäkrade skulle havakommit i åtnjutande av sådan pension, om han varit svensk medborgare. För då en pensionsberät-tigad, som är bosau häri landet, får sjukhusvård på grund av sjukdom skall ta ut enavgift enligt vad som anges i denna paragraf A vgifttas ut från den som uppbär hel ålderspension. Avgift tas även ut från den somuppbär hel förtidspension och som under tid med sådan pension erhållitsjukhusvård på grund av sjukdom . Avgiftenberäknas av med hänsyn till storleken vid vårdtillfället av pensionsförmåneri form av ålderspension och förlids-pension enligt denna lag samt pensionstillskottenligt lagen (1969:205) om penslonstlllskoU. Avgiften skatt, om inte annatföljer av fjärde stycket. ' Lagen omtryckt 1982:120. - Senaste lydelse 1986:861. 1* 1988189. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop. utgöra en tredjedel av summan av förmånerna räknade perdag, dock lägst 40 och högst för varje vårddag. Vid beräkningen avavgiften per vårddag skall förmånernas månadsbelopp delas med 30. Avgiftenper vårddag avrundas lill närmast lägre hela krontal. Avgiften för enkalendermånad får aldrig överstiga avgiften . I fall där pensionstillskon till ålderspension ellerförtidspension är reducerat på grund av au undantagande från försäkringen förtilläggspension har gällt för pensionären eller på grund av aUpensionspoängenligt Il kap. 6 § första stycket inte har tillgodoräknats som följd avunderlåten avgiftsbetalning, skall avgiften per vårddag utgöra . Avgiften tas ut genom avdrag vid utbetalning av sådanapensionsförmåner som är avgiftsgrundande enligt andra och tredje styckena.Försäkringskassan beslutar om sådant avdrag. Om avdrag inte kan göras på grundav att avgiftsgrundande förmåner inte längre lämnas, skall någon avgift intetas ut. Inte heller skall avgift tas ut om pensionsförmånerna vidvårdtillfället eller avdragstillfället är nedsatta enligt 10 kap. 2 § elleruppbärs av annan än den pensions-berättigade enligt 10 kap. 3 §. Avgifternatillfaller den allmänna försäkringen. Om inte annat följer av 10-10 b §§ utgör hel sjukpenningför dag av den fastställda sjukpenninggrundande inkomsten, delad med365. Sjukpenningen avrundas till närmaste hela krontal. För då den försäkrade får sjukhusvård skallsjukpenning enligt denna lag minskas med , dock med högst en tredjedelav sjukpenningens belopp. Därvid skall det belopp varmed minskning skeravrundas till närmast lägre hela krontal. Andra stycket gäller inte ifråga om sjukpenning för tid dåden försäkrade uppbär hel ålderspension enligt denna lag. Senaste lydelse 1987:223. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop. Den som är försäkrad eller eljest äger rätt tillersättning enligt denna lag åligger att, i enlighet med de föreskrifter sommeddelas av regeringen eller, efter regeringens bestämmande, avriksförsäkringsverket, lämna de uppgifter, som är av betydelse förtillämpningen av lagen. Beträffande den som är omyndig eller har god man ellerförvaltare enligt har förmyndaren eller, om det kan anses följaav uppdraget, gode mannen eller förvaltaren skyldighet att lämna uppgifterna. Den som driver en sjukvårdsinrättning som är att anse somsjukhus enligt denna lag är skyldig att meddela den allmänna försäkringskassannär en patient tas in för vård på sjukhuset och när sjukhusvården upphör.Sådan uppgift skall utan dröjsmål lämnas tid den försäkringskassa där patientenär inskriven. Denna lag träder i kraft . Med nuvarande lydelse avses den i prop. 1987/88:124 föreslagnalydelsen. 2 Förslag till Prop. Lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) Härigenom föreskrivs att 17 § hälso- och sjukvårdslagen(1982:763) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Av patienterna får tas ut vårdavgifter enligt grunder somlandstingskommunen bestämmer, i den mån inte annat är särskilt föreskrivet.Patienter som är bosatta inom landstingskommunen skall därvid behandlas lika. När sjukhusvård meddelas en pensionär sedan denne undertid som\ anges i 2 kap. 12 § lagen (1962:381) om allmän försäkring erhållitsådan vård , får vårdavgiften bestämmas till högst 55 kronorper vårddag. En fordran på vårdavgift preskriberas efter dllkomsten.I övrigt gäl; ler preskriptionslagen (1981:130) i fråga om sådana fordringar. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 1986:862. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 6 oktober1988 Närvarande: statsministern , statsråden , ,, S. , , , , R. , ,, , G. , , , , ,, Proposition om avgifter för pensionärer vid sjukhusvård avskaffades systemet med differentieradevårdavgifter vid sjukhusvård för ålders- och förtidspensionärer vilket hadeinförts (prop. 1985/86:43, SoU 9, rskr. Härigenom skeddeen återgång till det tidigare systemet med fasta vårdavgifter. Propositionenbyggde på en överenskommelse mellan företrädare för ochLandstingsförbundet. I enlighet med överenskommelsen förutsattes att sjukvårdshuvudmännen- liksom vid den tidigare tillämpningen av systemet med fasta vårdavgifter -vid behov medgav nedsättning av avgiften, som skulle vara högst . Ändringen innebar inte någon inskränkning i pensionärernasrätt till avgiftsfri sjukhusvård . Däremot anförde jag ipropositionen att denna förmån borde ses över mot bakgrund av att pensionärernasekonomiska förhållanden successivt hade förbättrats. budgetproposition föreslog regeringen att detavgiftsfria året för ålderspensionärer skulle avskaffas fr.o.m. . Pensionärer med hel förtidspension borde dock undantas med hänsyn till att deras ekono miska situation i många fall inte skulle tillåta en kostnadsökning av detta slag. delade uppfattningen att det avgiftsfria åretvid sjukhusvård för ålderspensionärer borde slopas. ansåg dock attdet behövdes en begränsningsregel när det gällde avgifterna för pensionärer medlåga inkomster och att en sådan regel måste vara schabloniserad och enkel atttill-lämpa. Den borde, enligt mening, utformas efter mönster av detregelsystem som gäller vid sjukhusvård för sjukpenningförsäkrade. Det bordeankomma på regeringen att utforma förslag i frågan (SfU 1986/87:14, rskr. budgetproposition uttalade jag, mot bakgrund avvad anfört, att jag avsåg att återkomma till regeringen med förslag om särskild proposition i denna fråga. Jag angav i anslutning härtill att det nya avgiftssystemet, som även skulle omfatta utförsäkrade förtidspensionä- rer, borde innebära attvårdavgifterna tas ut genom avdrag på pension och Prop. 1988/89:33 administrerasvia de allmänna försäkringskassorna. Med hänsyn till den tid som krävdes förutveckling och genomförande av ett sådant nytt system, ansåg jag attomläggningen borde kunna ske . Denavsedda förändringen beträffande pensionärernas avgifter vid sjukhusvård harbeaktats i den överenskommelse som träffades mellanrepresentanter för staten och sjukvårdshuvudmännen om ersättningar frånsjukförsäkringen till sjukvårdshuvudmännen under åren 1988 och 1989.Överenskommelsen låg till grund för regeringens proposition 1987/88:63 om vissaersättningar till sjukvårdshuvudmännen m.m. Proposi-donen har behandlats avriksdagen (SfU 1987/88:13, rskr. Jagtar nu upp frågor om det avgiftsfria året och det nya avgiftssystemet. 2 Nuvarande avgiftsregler vid sjukhusvård Ersättningför sjukhusvård utges från den allmänna försäkringen till dem som driver sjukhusen.Regeringen fastställer med stöd av 2 kap. 4 § lagen (1962:381) om allmänförsäkring (AFL) grunderna för ersättningen. lämnas sådanersättning till sjukvårdshuvudmännen genom den allmänna sjukvårdsersättningenmed schabloniserade belopp. Till sjukvårdsinrättningar som räknas som sjukhusmen som inte drivs av sjukvårdshuvudmännen lämnas ersättningmed . Fr.o.m. skall, med visst undantag,inte längre lämnas någon ersättning från försäkringen till dessavårdinrättningar. Den prestationsbundna ersättningen skall i stället ingå iden allmänna sjukvårdsersättningen till sjukvårdshuvudmännen (jfr. prop.1987/88:63, SfU 13,'rskr. Bestämmelserna återfinns i förordningen (1979:849)om ersättning för sjukhusvård m.m. Förden som är sjukpenningförsäkrad gör , enligt 3 kap. 4 § AFL,ett avdrag på sjukpenningen med . för som den försäkrade fårsjukhusvård. Avdraget får dock uppgå till högst en tredjedel av sjukpenningensstorlek. Förpensionärer som uppbär hel ålderspension eller hel förtidspension utges enligt2 kap. 12 § AFL ersättning från den allmänna sjukförsäkringen för sjukhusvårdunder sammanlagt . Då dessa pensionärer i regel inte uppbärnågon sjukpenning kan något sjukpenningavdrag inte göras. Inte heller görsnågot avdrag från pensionen eller tas ut avgift på annat sätt. Dessapensionärer åtnjuter således helt kostnadsfri sjukhusvård under sammanlagthögst , det s.k. avgiftsfria året. Förpensionärer som uppbär sjukpenning görs i förekommande fall avdrag påsjukpenningen vid sjukhusvård enligt bestämmelsen i 3 kap. 4 § AFL. Dessa dagarbetraktas som dagar på det avgiftsfria året. Närdet avgiftsfria året förbrukats ankommer det på sjukvårdshuvudmännen attsjälva ta ut vårdavgift med stöd av 17 § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763).Denna avgift får uppgå till högst . Möjlighet finns dock attfå avgiften nedsatt vid behov. Enligt den överenskommelse, som träffades mellanstaten och sjukvårdshuvudmännen angående avskaffandet av systemetmed differentierade vårdavgifter, förutsätts att Prop. 1988/89:33 nedsättningav avgiften skall kunna ske med hänsyn fill pensionärens möjlighet att betalakostnaden för egen bostad eller för pensionärens behov av medel för särskildarehabiliteringsinsatser. Enligt överenskommelsen skall dessutom berördapensionärer informeras om möjligheterna till nedsättning av vårdavgiften. 3.1 Det avgiftsfria året avskaffas för ålderspensionärer Mittförslag: Det avgiftsfria året vid sjukhusvård avskaffas för ålderspensionärer fr.o.m.den 1 januari 1989. Pensionärer med hel förtidspension får behålla ettavgiftsfritt år vid sjukhusvård. Skälenför mitt förslag: Jag har i budgetpropositionen 1987 som 1988redovisat mina skäl för att avskaffa det avgiftsfria året vid sjukhusvård förpensionärer med hel ålderspension. Sammanfattningsvis grundar jag mitt förslagpå att pensionärernas ekonomiska förhållanden avsevärt har förbättrats sedan år1970 då det s.k. fria året blev helt genomfört. ATP-pen-sionärerna har blivitallt fler och folkpensionsförmånerna har successivt förbättrats. Det är ocksårimligt att den som vistas på sjukhus och därigenom inte har utgifter för t.ex.livsmedel, kläder, tvätt och omvårdnad i hemmet bidrar till att täckamotsvarande kostnader på sjukhuset. Det är dessutom något svårförklarligt atten försäkrad som pensioneras vid sjukhusvård får övergå från ett system medavdrag på sjukpenningen till avgiftsfri vård och därefter till ettsystem med vårdavgifter. har också, mot denna bakgrund, ansett attdet inte finns anledning att behålla den nuvarande generella avgiftsfrihetenoch att systemet med det avgiftsfria året vid sjukhusvård för ålderspensionärerbör avskaffas (SfU 1986/87:14). Vidarehar jag gjort den bedömningen att pensionärer med hel förtidspension bör fåbehålla ett avgiftsfritt år vid sjukhusvård med hänsyn tiU deras behov av egnaekonomiska medel för rehabilitering. Det är enligt min uppfattning av storbetydelse att denna kategori pensionärer fillförsäkras en ekonomi som skaparförutsättningar för särskilda rehabiliteringsinsatser. har inte haftnågot att erinra mot denna bedömning. Detfinns ett begränsat antal ålderspensionärer som fortsätter att förvärvsarbetaoch därmed har rätt till sjukpenning vid sjukdom och som enligt bestämmelsernafår avdrag på sjukpenningen vid sjukhusvård. Omläggningen av avgiftssystemetinnebär att även dessa pensionärer blir avgiftsskyldiga för vården. För dessabör dock enligt min uppfattning reglerna utformas så att något avdrag påsjukpenningen inte skall göras. Jag återkommer i det följande till huravgiften för vården i stället bör tas ut. Dennya ordningen förutsätter ändringar i 2 kap. 12 § och 3 kap. 4 § AFL. Dessutombör 2 kap. 14 § AFL upphävas med hänsyn till att ersättningen för sjukhusvård numera lämnashuvudsakligen i form av allmän sjukvårdsersättning. 3.2 Ett nytt avgiftssystem Mitt förslag: Ettnytt system med vårdavgifter införs för pensionärer som har att betala avgift,dvs. pensionärer med hel ålderspension och utförsäkrade förtidspensionärer.Systemet utformas efter mönster av det regelsystem som gäller vid sjukhusvårdför sjukpenningförsäkrade. Skälenför mitt förslag: har förordat ett nytt system med vårdavgifter förålderspensionärer och utförsäkrade förtidspensionärer efter mönster av detnuvarande regelsystemet för sjukpenningförsäkrade. Enligt bör reglernavara schabloniserade och enkla att tillämpa. Sjukpenningoch därmed sjukpenningavdrag vid sjukhusvård beräknas på densjukpenninggrundande inkomsten, dvs. i princip på den beräknade årligainkomsten av förvärvsarbete före skatt. En motsvarande metodik bör kunnatillämpas även vid beräkning av pensionärers vårdavgift. Avgiftsskyldiga börvara pensionärer med hel ålderspension samt utförsäkrade förtidspensionärermed hel förtidspension. Avgiften bör beräknas med hänsyn till pensionsförmåneri form av folkpension och tilläggspension (ATP) samt pensionstillskott. Detsystem som jag förordar innebär att avgiften skall utgöra en tredjedel avsumman av nämnda utgående pensionsförmåner före skatt, dock lägst 40 och högst55 kr. Systemets utformning blir härigenom mycket enkel och någratillämpningssvårigheter torde heller inte behöva uppkomma. Jaghar övervägt möjligheterna att utforma ett system som bygger på att förvärvsarbetandeoch pensionärer med samma nettoinkomst, dvs. inkomst efter skatt, skall betalalika stor avgift per dag. Ett sådant system skulle dock behöva bygga på alltförlångtgående schabloniseringar, med hänsyn till föreliggande skillnader iskatteregler mellan pensionärer och förvärvsarbetande. Dessutom kanförändringar i pensions- och skatteregler medföra komplikationer i systemetfrån såväl systemmässig som administrativ synpunkt. Jag har därför avstått frånatt föreslå ett sådant system. Jagfinner, i likhet med vad anfört, att det nya avgiftssystemet böromfatta även utförsäkrade förtidspensionärer. Av bl.a. administrativa skäl ärdet angeläget att inte ha olika avgiftssystem vid sjukhusvård för pensionärer.Dessutom har det visat sig att möjligheterna till nedsättning av avgiften inuvarande system varierat mellan sjukvårdshuvudmännen, vilket varit mindretillfredsställande. Sjukvårdshuvudmännenanvänder sig i viss utsträckning av sjukvårdsresurser utanför den egnasektorn. Bl.a. lämnas vård till lättskötta psykiskt sjuka och långtidssjukainom somatisk vård vid enskilda vårdhem, där sjukvårdshuvudmannen betalarvårdkostnaderna exklusive patientavgiften. anser att patienterna viddessa vårdinrättningar inte bör betala avgifter med Prop. 1988/89:33 andrabelopp än de skulle ha gjort om de vårdats på en av offenflig huvudman driveninrättning eller på ett s.k. förteckningssjukhus. Principerna för det nyaavgiftssystemet bör således av rättviseskäl tillämpas även beträffandepatienter på enskilda vårdhem. Vidmina överväganden om de ekonomiska konsekvenserna av det förordade nyaavgiftssystemet har jag med ett undantag funnit att en lägre avgift än 40 kr.per vårddag inte bör tas ut. Det finns ett begränsat antal pensionärer somsaknar eller uppbär reducerat pensionstillskott, antingen på grund avundantagande från försäkringen för filläggspension eller till följd av underlåtenavgiftsbetalning. För dessa bör det, enligt min mening, vara motiverat attsätta en lägre avgiftsnivå. Eftersom flertalet i denna grupp helt saknarpensionstillskott bör avgiften anpassas härtill. Jag har därför beräknat attavgiften skall utgöra . per vårddag och gälla för alla oavsett i vilken utsträckningpensionstillskottet är reducerat. kommer att gälla för alla sådana pensionärer som har hel ålderspensionmotsvarande folkpension och pensionstillskott. För utförsäkradeförtidspensionärer som inte har någon ATP kommer den lägsta avgiften per vårddagatt utgöra . räknat på ett basbelopp av . Jag vill i anslutninghärtill göra klart att med vårddag avser jag i avgiftshänseende även in- ochutskrivningsdagar. De dagar en patient har permission från ensjukvårdsinrättning skall dock inte betraktas som vårddagar ur avgiftssynpunkt. Idetta sammanhang önskar jag peka på att flertalet utförsäkrade förtidspensionärerenligt nuvarande avgiftssystem betalar . För dessa innebärdet nya avgiftssystemet en inte oväsentlig avgiftsminskning. De föreslagnaavgiftsreglerna eliminerar, enligt min bedömning, behovet av att ha kvarmöjligheten till individuell nedsättning med hänsyn till särskilda behov. Jagär medveten om att det föreslagna avgiftssystemet ger upphov till vissa mindremarginaleffekter, eftersom avgiften är relaterad till inkomstens storlek. Jaganser dock att det föreslagna systemet inte på något avgörande sätt ökar demarginaleffekter som redan finns till följd av reglerna för inkomstbeskattningoch kommunalt bostadstillägg. Inomsocialdepartementet gjorda beräkningar visar att det föreslagna avgiftssystemetleder till att mer än hälften av landets ca 1,5 milj. ålderspensionärer fårbetala lägsta vårdavgiften, dvs. För mer än hälften av landetsdrygt 0,3 milj. förtidspensionärer blir situationen densamma men den lägstavårdavgiften blir några kronor högre beroende på att dessa har dubblapensionstillskott. Sammanfattningsvisanser jag att det föreslagna avgiftssystemet fyller kraven både vad gällerjämförelsen med avgiftssystemet för förvärvsarbetande och i fråga om enkelhet itillämpningen. Systemet tar också hänsyn till situationen för de sämst ställdapensionärerna då mer än hälften av samtliga pensionärer beräknas få betala denlägsta vårdavgiften. Flertalet utförsäkrade förtidspensionärer får lägrevårdavgifter än . Införandetav det nya avgiftssystemet kräver förutom ändringar i AFL ändring i 17 § hälso-och sjukvårdslagen. 3.3 Avgiftssystemets administration m.m. Mitt förslag:Vårdavgift beräknas och tas ut genom avdrag vid utbetalning av sådanapensionsförmåner från den allmänna försäkringen som ligger fill grund för avgiftsberäkningen.Detta sker genom de allmänna försäkringskassornas och riksförsäkringsverketsförsorg. Skälenför mitt förslag: Det av mig beskrivna förslaget fill avgiftssystem ligger,enligt min bedömning, i linje med vad anfört både vad gäller schabloniseringoch enkelhet i tilllämpning. Det är dessutom fillfredsstäl-lande sett frånförsäkringsekonomisk synpunkt. Eftersomdet föreslagna systemet innebär att vårdavgiften grundas på pensionens storlekär det också naturligt att avgiften tas ut genom försäkringskassornas ochriksförsäkringsverkets försorg som avdrag på utgående pensionsförmåner. Ävenhär avser jag ålderspension och förtidspension i form av folkpension ochtilläggspension (ATP) samt pensionsfillskott. Utbetalningarna av dessaförmåner görs genom ADB-central. Avdraget försjukhusvård bör härigenom normalt sett kunna ske ca 1,5 månad efter det attvården ägt rum. Som villkor för att avdrag skall göras bör gälla attpensionären vid såväl värdtillfälle som avdragsfillfälle har pensionsförmånersom mofiverar avdrag. I vissa fall torde förekomma att pensionen vidavdragstillfället har upphört, t.ex. då pafienten avlidit, eller attpensionsförmånerna hunnit bytas ut mot t.ex. sjukpenning. I dessa fall börgälla att några krav inte skall riktas mot dödsboet respektive patienten. Enligt10 kap. 4 § AFL kan en försäkrad ha rätt till hel förtidspension men uppbäraänkepension eller hustrutillägg. I sådana fall är det enligt min uppfattningrimligt att den utbetalade förmånen blir avgörande för storleken av denvårdavgift som skall beräknas och tas ut. Jag anser vidare att avgift inte skalltas ut i fall där pensionen är nedsatt enligt bestämmelserna i 10 kap. 2 AFLeller när den uppbärs av annan än den försäkrade enligt 10 kap. 3 § bör utfärda erforderliga föreskrifter för försäkringskassornashandläggning av ärenden av detta slag. Pensionärersom är hdinackorderade i för äldre människor uppbär som andrapensionärer själva sin pension. Kommunerna får dock ta ut avgifter. I de falldessa pensionärer behöver sjukhusvård anser jag att avdrag för sjukvårdenskall ske på pensionen såsom för andra pensionärer. Några nya särregler för demi AFL anser jag inte befogade.