prop · GC0368 · 1988-12-31 00:00:00 — Både vikt/volym- och antalangivelse äratt föredra. 4.3.29Sveriges livsmedelsindustriförbund: Det förslag som gäller märkning medavmnnen vikt hade man helst sett begränsat till produkter i s. k. "flytandemedium" (så som det definieras i det nordiska hamoni- seringsförslaget),medan produkter med sås och gelé, så som är fallet i , hade undantagitsfrån kravet på uppgift om avrunnen vikt. Detförslag som fastställer att nettovikten för vattenglaserade djupfrystaprodukter skall avse vikten exkl. glasering kan tillstyrkas. 4.4.2Konsumentverket: Förslagen rörande en tydligare kvantitetsdeklara tion för vissa viktigare råvaror innebär att märkningen förbättras avsevärt. Under fömtsättning att uppgiften ges en framträdande plats på förpack ningen ökar konsumentens möjlighet att jämföra olika produkters kvalitet 184 medavseende på råvaminnehåll. En sådan jämförelse är ofta mycket Prop.1988/89:68 svår att göra. Verket har inga invändningar mot förslaget att färreråvaror Bilaga 5 fortsättningsvis kommer att mängddeklareras. 4.4.3 : För att konsumenten skall vara säker på att ett salufört livsmedel verkligen är det det uppges vara och är värt sitt pris måste märkningen i vissa fall tillåtas bli något mer komplicerad än vad som anges i förslaget. Ett exempel är köttvaror där ett slopande av deklara tionsplikten om kvantitet av kött, fläsk, organ och köttbiprodukter snarare skulle öka än minska problemen för konsumenten att välja rätt. Vissa gmpper vill t. ex. av religiösa skäl veta andelen griskött. Iprodukter av detta slag där vissa ingredienser har ett högt kilopris kan detvara av värde för konsumenten att få en noggrannare beskrivning av kvantiteterför att konsumenten skall kunna se att han får "valuta för sinapengar". 4.4.4 [vill] peka på önskvärdheten av att varorna i större utsträckning jämförs med konkurrerande produkter. Häri genom skulle det bli lättare för konsumenterna att göra välgmndade val mellan alternativa produkter. Tekniskt skulle jämförelsen kunna utformas så att viktigare näringsämnen, tillsatser etc. för den aktuella varan anges vid sidan av genomsnittsvärdet för t. ex. de fem eller tio mest sålda produkterna av samma varuslag Ofr märkningen på cigarettpaket). 4.4.11 Miljö-och hälsoskyddsförvaltningen i : Det är braatt endast kräva kvantitetsdeklaration av den för livsmedlet viktigasteråvaran. Delborde dock vara en självklar rättighet att också få reda på kvantitetenmorötter i morotsoppa, grönsaker i grönsakssoppa, potatis i potatisgra-tängetc. 4.4.12 Miljö-och hälsoskyddsförvaltningen i : Den förenklade deklarationenav kvantitet tillstyrks. 4.4.16Husmodersförbundet och Samhälle: förslaget här ger ocksåstörre tydlighet åt livsmedlets innehåll och märkningen enklare och merlättförståelig. 4.4.18Konsument-Forum- anser alt man alltid skall sträva efter att gemesta möjliga information i märkningen och inte minsta möjliga. Vi kan bara anavad som skulle hända hos våra producenter om man bara behövde uppge"nötkött, griskött, fläsk" som föreslagits i fallande storleksordning.Vi tror oss veta alt ingen producent skulle kunna producera en produkt medannat än mer nötkött och mer griskött än fläskmängden.Svårigheten att uppnå bättre kvalitet skulle bli ännu större, då det inte gåratt utläsa skillnadema mellan t. ex. nötköttsmängden och grisköttsmängden.Ingen producent skulle känna sig stimulerad att göra en bättre vara, snarare sesig förhindrad av konkurrensskäl. 4.4.25Svenska bryggareföreningen: Man kan inte värdera en fmktdryck med t.ex. 14%råsaft som bättre än en råsaft, särskilt inte om man inte vet något omde två använda råsafternas inbördes kvaliteter. Det är dessutom omöjligt att iefterhand analytiskt kontrollera om den angivna råsafthalten är korrekt. Slutresultatetblir att konsumenten "luras" att köpa en vara med en, enligt märkningen, "bättre kvalitet" men med en sämre smak. 4.4.29 tillstyrker, att kvantitetsdekla- Prop.1988/89:68 ration omfattar kött och fiskvara. Kravetpå råsaftdeklaration kan ge sken av att ge konsumenten värdefull informationutan att detta behöver vara fallet. 1 stället bör man lägga ned arbete på atttill konsumenten föra ut budskapet, att det finns skyddade vambeteckningar medkrav på råsaftinnehåll. 4.5.1Socialstyrelsen stöder förslaget till Allmänna råd för datummärkning ochnäringsdeklaration. De bör öka fömtsättningen för att märkningen blir korrektoch entydigt utformad. 4.5.7Riksrevisionsverket:- Om förslagen är tänkta att genomföras är det rimligt all försökabedöma i vad mån ändringarna innebär extra kostnader.--- Denföreslagna ändringen på definitionen på "bäst-fö- re"kommer, under förutsättning att nuvarande livsmedelshygieniska standarderbibehålls, för ett stort antal produkter med kort hållbarhet sannolikt attleda lill en ökad kassation av livsmedel eller ökade kostnader fördistribution. 4.5.10 i lännoterar med tillfredsställelse, att genom förslaget definitionen på"bäst-före-dag" kommer att överensstämma med allmänt språkbmk. Merrättvisande torde dock det mer neutrala uttrycket "hållbar åtminstonetill" vara, eftersom flertalet livsmedel som regel är "bäst" dendag de beretts. 4.5.11 Miljö- ochhälsoskyddsförvaltningen i : Bäst-före-dag skall [enligt SLV:sförslag] innebära att livsmedlet är bäst fram till angivet datum. Vinsternamed den här ändringen blir marginella. Erfarenhetsmässigt blir följden den förkonsumenten att ytterligare tappas vad gäller hållbarheten. För att nåpositiv effekt för konsumenterna måste de mikrobiologiska normerna ses över.Man måste införa sanktionsmöjligheter vid upprepade analysresultat medbedömningen "tjänligt med anmärkning". Märkningensutformning skall ges såsom föreskrift och ej som allmänna råd. Bäst-före-dagensplacering är ointressant. Det viktiga för konsumenten är att placeringen ärkonsekvent och alltså lika över hela landet oberoende av var livsmedlet ärtillverkat. Datumskall alltid anges i samma ordningsföljd oavsett om siffror eller bokstäveranvändes. 4.5.14Dagligvaruleverantörers förbund delar uppfattningen att den nya definitionen av bäst före blir mer lättförstådd än den föregående och tillstyrker att allmänna råd utarbetas om datummärkningens utförande.--- 4.5.16------------------------------------- HusmodersförbundetHem och Samhälle: ändringen och planeradeåtgärder för allmänna råd är utmärkta. 4.5.17---------------- anserinte att den förändrade innebörden av bäst-föreunderlättar vare sig handelns eller konsumenternas förståelse för 186 Vi kan konstatera, att myndigheter,industri och handel har misslyckats Prop. 1988/89:68 med att gebäst-före-begreppet den innebörd som var avsedd, nämligen att Bilaga 5stimulera konsumenterna till en högre grad av egen hållbarhetsbedömning. Idet nya förslaget är vi åter tillbaka till en renodlad sista förbmknings-dag, ipraktiken innebärande saluförbud på bäst-före- dagen. Vi riskerar dessutom attfå längre framstämpling av produktema. Detta kan inte vara bra! Viföreslår att, innan en förändring sker, denna fråga på nytt diskuteras mellanmyndigheter, industri och handel, och där man också prövar tanken på att istället göra den danska beteckningen "Hållbar minst till" tillenhetlig nordisk beteckning. 4.5.18Konsument-Forum föreslår att man kompletterar direktiven med ett förbud atttäcka över deklarationema med prislapp. Alltför ofta sitter den rödaextraprislappen just över den information som man helst vill läsa. Vi tror detär viktigt att ha med detta i föreskrifterna. anser att tillverkaren/förpackarenskall vara skyldig att uppge när sista rekommenderade förbmkningsdag infaller.Antingen stämplas detta datum eller så uppges det aktuella antalet dagar efter"bäst-före-dag". Alla prover avseende hållbarhetstest kan då sättaspå sista rekommenderade förbmkningsdag, vilket är det enda ärligatillvägagångssättet gentemot konsuniienten. Alternativetär att SLV föreskriver hur många dagar efter "bäst-före-dag" somhållbarhetstesten skall utföras. Antalet dagar skall då vara beroende på hurlång hållbarhetstid livsmedlet uppges ha. 4.5.27 : Viddatummärkning med två datum anser styrelsen att "bäst-före-dag" skallanges före eller ovanför annat datum. Vid datumangivelsen bör, för att ingamissförstånd skall uppstå, det vedertagna sättet att ange år, månad och dagtillämpas. 4.5.28 : Enligt vår uppfattning liggerdet en inkonsekvens i att fömtskicka att livsmedlet har fullt tillfredsställandekvalitet efter bäst-före-dag. I texten underförstås att säljaren även efterbäst-före-dagsförsäljning ansvarar för att varan håller den kvalitet somköparen tycker sig ha rätt att fordra. Vimenar---- att den föreslagna texten- borde ändras enligt Föratt få saluhållas i sin förpackning på eller efter angiven bäst-före-dag skallemellertid livsmedlet fortfarande vara tjänligt. Dennya definitionen av bäst före blir mer begriplig än gällande definition mendet blir mer förvirrande med ytterligare en ändring. 4.6 Förpackare/tillverkare 4.6.1Socialstyrelsen: saknar generella bestämmelser angående uppgift om produktionsland (urspmngsland). anser denna uppgift vara värdefull för konsumenterna och anser att utöver importör skall produktionslandet anges. Enligt mening är det viktigt vid försäljning av exempelvis grönsaker (i detaljledet) att det framgår från vilket land produktema kommer. Oro för rester av gifter och bekämp ningsmedel och även ideologiska motiv kan vara skäl till att man avslår från att köpa från något visst land 187 4.6.2Konsumentverket: Enligt verkets uppfattning är det för konsumen- Prop.1988/89:68 ten angeläget att en livsmedelsförpackning ger upplysning omlivsmedlets Bilaga 5 kommersiella urspmng. En sådan upplysning kan ocksåunderlätta berörda myndigheters tillsyn. Uppgiften om vem som tillverkat ellerförpackat ett livsmedel är ofta central från konsumentsynpunkt. Konsumentemahar ett berättigat, generellt intresse av att veta varifrån en vara kommer såatt klagomål och önskemål kan framföras inte bara till detaljisten utan också direkt till det ansvarigabakre ledet. Ofta säljs en produkt under olikavarumärken, trots att den kommer från samma tillverkare. Om konsumenten gesinformation, inte bara om varans innehåll och beskaffenhet utan också omtillverkarens indentitet, blir det lättare att genomskåda den s. k.märkesmystik eller märkesdifferentiering som är rätt utbredd pålivsmedelsområdet och som innebär att en och samma produkt marknadsförs underolika vammärken för olika säljkanaler. En reell pris- och kvalitetskonkurrensförutsätter att konsumenten har möjlighet att identifiera produkten. 4.6.4Statens jordbruksnämnd:---- Enda möjligheten att få en funge rande snabb kanal för konsumentens reaktioner är att kräva namn och telefonnummer till förpackaren och tillverkaren. För importerade livsme del skall motsvarande uppgifter kompletteras med kontaktkanal i . Detta är visserligen att kräva mér än Codex märkningsstandard kräver . Codex grundkrav att importerade livsmedel skall vara märkta med urspmngsland torde vara ett gmndkrav som landets konsumenter har rätt att ställa. Urspmngsland bör skrivas med fullständigt namn. Koder eller kortformer bör inte användas i detta sammanhang. Vad som menas med ursprungsland måste också definieras. Smärre beredningar eller omför packningar får inte innebära att en vara kan få ny identitet vad gäller märkning med ursprungsland. 4.6.11Miljö- och hälsoskyddsförvaltningen i : Det är viktigtatt tillverkarens eller förpackarens namn eller firma och hemort finns angivenpå inhemska produkter. Hemorten skall inte få utelämnas ens om namnet ellerfirman är allmänt känd. Det är i det närmaste omöjligt för en konsument att meddagens bestämmelser få upplysning om var Gomans wienerkorv. Seans etc.är tillverkade. Iövrigt är dagens svenska regler bra. Importeradelivsmedel skall anges med urspmngsland oavsett var livsmedlet har förpackats.Likaså skall importörens namn och hemort/telefon anges. Allalivsmedel som har sitt urspmng i kan eventuellt förses med någonblå-gul symbol. 4.6.15 : Ursprungsinformation bör finnas från samtliga led direkt på förpackningen. Annars skall informationen tillhan dahållas separat. Utländskaimportvaror skall märkas med svensk text. 4.6.16------------------------------------- HusmodersförbundetHem och Samhälle: med de motiv som framförsbeträffande förestående nordisk samordning av märkesbestämmelserna håller vimed om att eventuella förändringar kan skjutas och inga förändringargöres nu; Problemet med uppräknade oklarheter kvarstår dock än en tid.Eventuellt måste också en samordning av bestämmelser inom EGåstadkommas. 4.6.18 Konsument-Forum:Ett krav som vi kommer att driva med ökande skärpa är att ägarförhållandenapå ett bättre sätt deklareras. Detta tas inte Prop. 1988/89:68 upp irapporten. Om ett ökande köpande av småskalig produktion skall Bilaga 5kunna ske och "Hela skall få Leva" måste"slutägaren" uppges. Ytterst få konsumenter känner till att OLWchips ägs av /som i sin tur ägs av i Schweiz.Likaså måste det på Ramlösa-flaskorna stå angivet "". Importeradpotatis måste märkas med produktionsland och icke enbart med förpackarens namn. Potatis märkt med "Förpackare: AB " kan inte få någon enstaka konsument att tro att det rörsig om t. ex. holländsk potatis. 4.6.22 : Beskrivningen av bakgrund och pro blem med nuvarande märkning anser vi vara felaktig och tendensiös. Frågan om märkning med tillverkare/förpackare ses enbart som ett rekla mationsproblem dvs. att konsumenten skall veta vem han eller hon skall vända sig till vid reklamationer och förfrågningar. Detta synsätt har redan vid tillkomsten av nuvarande livsmedelslag och vid diskussioner i ärendet under 1970-och 1980-talen tillbakavisats som förenklat. Debestämmelser som gäller och de som kommer att gälla i framliden tar och måste ta hänsyn till konsumenternas oavvisliga krav att få veta vem som verkligen har tillverkat/förpackat ett livsmedel. Delär LRF:s bestämda uppfattning att man skall skilja på svenska och importeradeprodukter i detta sammanhang. De svenska skall därvid märkas med tillverkareeller förpackare gärna obligatoriskt kompletterat med telefonnummer. För deimporterade produktema bör tillverkare eller förpackare kompletteras meduppgifter om vamansvarig i , alternativt också förpackningsdag. ---- Reglerför m.ärkning med urspmngsland bör arbetas in i det föreliggandeförslaget till ändring av märkningsbestämmelsema. Delär viktigt alt urspmngsland definieras så att det utvisar det land därlivsmedlet i sin helhet färdigställts även om förpackning av livsmedlet sker iSverige eller i något annat land. Det är emellertid lika viktigt att ordet"färdigställts" definieras rätt så att inte enklare beredningsstegsom frys-ning eller målning gör en importerad vara svensk. Dessutom måste bestämmasvilka regler som skall gälla för en produkt som tillverkats i avuteslutande importerade råvaror. 4.6.23 : Med hänvisning lill den pågående debatten om livsmedelskvalité måste det omgående införas krav på märkning av ursprungsland vid importerade varor. Dessutom skall importörens namn och hemort/telefon anges. Svensktillverkadevaror skall märkas med tillverkningsort vilket gynnar decentralisering avlivsmedelstillverkningen av varor med kort hållbarhet. En enkel färgsymbol kanutvisa om livsmedlet är importerat eller ej. 4.6.27Svenska kommunförbundet: Uppgifter om tillverkare, förpackare och urspmngsland är viktig produktinformation. Frågan har varit aktuell , då utländsk potatis förpackats i svenska förpackningar utan att ur sprungslandet angetts på påsen. Importerade varor bör därför vara märkta med urspmngsland. Märkningen bör också omfatta klartext om livsmedlet tillverkats och/eller innehåller ämnen alternativt doser av ämnen som inte är tillåtna att användas resp. produceras i . 1 fråga om att ange tillverkare eller förpackare är livsmedelsverket enligt styrelsens uppfatt ning väl generös med dispensgivningen från att ange den faktiska tillverka ren, vilket försvårar tillsynen och undandrar konsumenten viktig produkt- 189 information. 4.7 Näringsvärde Prop. 4.7.1 Socialstyrelsen:För att symbolmärkningen.skall vara meningsfull är det---- nödvändigt altkonsumenterna informeras om innebörden av symbolen.Det är också nödvändigt att samordna och ta tillvara erfarenheterna från olikaplatser. Om inte detta sker är det risk för att en "vildvuxen flora"av symboler kan försvåra i stället för att hjälpa konsumenten att finna ochvälja bra livsmedel. 4.7.2----- Konsumentverket:Enligt verkets uppfattning kan en symbol inte helt ersätta de obligatoriska märkningsuppgiftema på ett livsmedel. En symbol kan dock utgöra ett värdefullt komplement till övrig märkning ett sätt att enkelt och snabbi informera konsumenten om vissa viktiga kvalitetsas pekter. Detfinns en uppenbar risk för att det efterhand dyker upp en flora av symboler på marknaden. är det positivt alt olika former av nya märkningssystem prövas i ett inledningsskede. 4.7.3 : Beträffande hel ost som saluhålles på an nat sätt än i fardigförpackning borde även rekommenderas att det med den följer en angivelse med fetthalt i viktprocent. Om detta inte visar sig möjligt bör dock omvandlingstabell finnas vid ostdiskarna för att under lätta märkning och information där. DåSLV i andra sammanhang förtjänstfullt påpekar konsumenternas urfolkhälsosynpunkt för höga intag av fett kunde förväntas att under denna mbrikskulle funnits fler förslag på produkter som borde fetthaltsmärkas. Exempelviskan nämnas färdigförpackade konditorivaror och glassförpackningar vilkaprodukter leder till en icke föraktlig konsumtion av fett. Lämpligt är att detgörs en särskild genomgång av livsmedelssortimentet med avseende påfettinnehåll. Med hänsyn till hur hög den genomsnittliga konsumtionen är avaktuella livsmedel övervägs.sedan om fler varor bör fetthaltsmärkas. 4.7.4---------------------------- : anser att det finns anledning attöverväga om inte livsmedelsmärkningen kan utökas till att också relateravissa, näringsämnen till dagsbehov resp. till gränsvärden för högstarekommenderade dagskonsumtion. Även i detta fall får hänsyn tas tillkostnaderna för att införa en sådan märkning och till behovet av internationellharmonisering. SPKställer sig tveksam till symbolmärkning. Det är visserligen en tilltalandetanke att med en enkel symbol sammanfatta mer eller mindre komplexaförhållanden, men risken är stor att konsumenten drar felaktiga eller för långtgående slutsatser av symbolen. Denna kan lätt komma att uppfattas som enkvalitetsgaranti med vidare räckvidd än den avsedda. SPKlar inte ställning till humvida näringsvärdesdeklarationen även i andra fall bör vara obligatorisk, men vill ändå invända mot de argument SLV framför för fortsatt frivillig märkning. Att deklarationemaär svårtolkade bör i sig inte vara avgörande för om märkningen skall vara frivillig eller inte. Det viktiga är konsumenternas behov av informationen i fråga. 4.7.11 Miljö- ochhälsoskyddsförvaltningen i : För att underlätta förkonsumenterna borde samtliga uttryck om fiberinnehåll garantera en och sammaminiminivåhalt av kostfiber och då förslagsvis Prop. 1988/89:68 3,per 1 000kj. Blandadeköttprodukter och köttfärs samt ost, margarinost och mesvara skall enligt SLV:sförslag förses med obligatorisk fetthaltsdeklaration uttryckt i viktprocent, Bra.Det vore lämpligt att föreskriva att fetthalten ges en framträdande plats påetiketten. Eftersomdet faktiskt är så att hel ost som inköpes vid ostdisk även saluhållesför självtag i butikens kylmontrar är det myckel olämpligt frånkonsumentsynpunkt att tillåta -I- märkning över huvud taget. MHfanser att det vore mycket värdefullt att finna en symbol som kan hjälpakonsumenterna att välja ett ur näringssynpunkt bra livsmedel. 4.7.12------------------------------------------------- Miljö-och hälsoskyddsförvaltningen i :---------------------------------------------- Symbolmärkningkan ses som ett önskvärt komplement Förvalt ningen delar verkets uppfattning att endast en symbol skall användas. Enligtdirektiven i regeringens uppdrag skall undersökas möjligheten att genommärkning stimulera en mer småskalig produktion. För att fetthalt i köttfärsskall vara tillföriitlig och uppfylla kravet enligt förslaget fömtsät-tes enväl fungerande egenkontroll med fortlöpande fetthaltsanalys. Sannolikt kanendast företag med större produktionsvolym bära kostnaden som blir hög iförhållande till varuvärdet. erfarenhet är nuvarande krav på deklaration av fetthalt på 23%eller däröver tillräcklig och bra. Förslaget bör således av nämnda två skäl utgå. 4.7.13---------------------------------------------- CentralorganisationenSACO/SR (genom Agrlfack): det [bör]klart framgå vilket sockerersättningsmedel som har använts. Del kan angesdirekt efter livsmedelsnamnet, t. ex. choklad sötad med sorbitol, eller endastchoklad med sorbitol. ---- kcalinom parentes [bör] anges som energienhet. konsumenterfortfarande föredrar kcal framför kJ. saluhållespå annat sätt än i färdigförpackning bör kunna märkas med fetthalt iviktprocent i ställetför den föreslagna märkningen. Tillsist vore det av värde om vissa mineralämnen såsom natrium och kaliumdeklareras på bordsvatten. 4.7.16Husmodersförbundet och Samhälle bedömer att i stort nuvaranderegler kan gälla och utvidgningen att även omfatta kostfiber och salt är bra.Det är positivt att konstatera förslagen om hur näringsvär-desdeklaralionerskall presenteras för att öka kunskapen om och förståeligheten av dennamärkningsuppgift. 4.7.18Konsument-Forum vill framföra ett förslag: Näringsexperter kan ange hurmycket näring vi skall inhämta från fett, protein och kolhydrater. Undersökmöjligheten att komplettera gramangivelsen av dessa beståndsdelar och sätt demi relation till det rekommenderade värdet. Eftersomlivsmedel påverkar oss i många fler avseenden än bara närings- mässigt,anser vi det viktigt att symbolmärkning skall vara en kompletterandemärkning som innebär mer än näringsaspekten. Livsme del berör miljön, etiken, ekonomin (både för landet i stort och för konsu menterna) samt globala förhållanden. Vi hänvisar till pågående utredning om "miljömärkning" samt till vårt initiativ till K-märkning avprodukter, som vi kan köpa med "gott samvete med tanke på hälsa, miljö, etik, jj ekonomioch globalt ansvar". 4.7.22Lantbrukarnas riksförbund delar SLV:s skepsis till symbolmärk- , Prop.1988/89:68 ning. Kravet på förenkling får inte ta sig sådana uttryck att det leder tillBilaga 5 förvirring och motverkar syftet att öka konsumenternas verkliga kunska per om livsmedlen. Ett livsmedels kvalitet eller beskaffenhet består av många delegenskaper som inte låter sig sammanvägas meningsfullt i ut tryck eller i symbol. Detta gäller även om man skulle lyckas med att göra en saklig utvärdering och prioritering av flera viktiga beskaffenheter och ge dem symboler, som skall kunna anbringas på ett livsmedel. Såväl en "genomsnittssymbol" som en symbol som utmärker endast en beskaffen het samt fler symboler för olika beskaffenheter kan bara leda till förvirring. Enligt [förslaget] införes obligatoriskt krav att märka färdigförpackade blandade köttprodukter med uppgift om fetthalt. Det är en bra åtgärd som fokuserar det väsentliga i näringsvärdesdeklarationen, men som med stor sannolikhet leder till att en fullständig näringsvärdedeklaration i betydan de omfattning kommer alt uteslutas. LRF tror att flertalet kommer att uppfatta det som en positiv förenkling. Det kan emellertid vara värdefullt att komplettera denna fetthaltsangivelse med energivärde. märk ning med energivärde utan krav på fullständig näringsvärdedeklaration bör därför inte förhindras. 4.7.25Svenska bryggareföreningen hemställer att det på produkter av typen frukt- ochläskedrycker må vara tillåtet att använda en begränsad näringsdeklarationbestående av enbart energivärdet. 4.7.28 livsmedelshandlareförbund:Så länge det inte finns någon butiksanpassad enkel metod att bestämma fetthaltenute i butikema, anser vi inte att det gynnar kvalitén att tvinga butikema tillgenerell angivning av fetthalt.