prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — Sjösäkerhelsarbelet bedrivs lillstor del inom ramen för ett inlernalionelh samarbete, bl.a. () och Helsingforskommis-sionen. Detta samarbete är enviktig fömtsättning för all åstadkomma en ökadsjösäkerhet. Under en följd av år har särskild uppmärksamhet riktals mol all öka miljösäkerheten vid sjötransporter ochdärigenom förebygga vattenföroreningar samt andra miljöskador. Jag vill i sammanhanget vidare nämna attsjöfartsverket dessutom har lill uppgiftatt i samråd med följa utvecklingen och vidta de åtgärder som bedöms nödvändiga för allslå vakt om säkerheten kring miljöfarliga transporter till sjöss. Vidare villjag erinra om alt regeringen gett i uppdrag attutreda sjöfartens luftföroreningar och andra miljöeffekter som sjöfartenförorsakar. Uppdraget skall redovisas . Jag godtar den avverket föreslagna allmänna inriktningen och omfattningen av verksamheten samt föreslagna servicemål. Jag anser det viktigt all arbetet inomsjöfartsverkets verksamhetsområde bedrivsrationellt och effekiivt. Den nya organisation som genomförts innebäratl ansvar och befogenheter för stora delar av verksamheten delegerats och ligger närmare den direktaverksamheten. Jag godkänner verketsrationaliseringsplan för treårsperioden där målsättningen är att inom nuvarande servicemål uppnå en kostnadsminskning på26 milj. kr. Detekonomiska resultatet uppgick lill 12 116 milj. kr.Prognosen för visar på 15,1 milj. kr. Den Prop.1988/89:100 aktuella treårsplanen kännetecknas av ett relativt tungt investeringspro-Bi|. får genomslagpå kostnadssidan, vilket inte helt kan kompenseras genom redovisadebesparingsåtgärder. Med en fortsatt återhållsamhet i fråga om avgiftshöjningar blir den naturliga konsekvensenatl tidigare överskott minskas till en mer normal nivå. Med denfondering som gjort bedömer jag att del saknas anledning att nu revidera de ekonomiska mål som verket ställt uppför ekonomiskt resultat och prissättning för treårsperioden 1991. redovisar i treårsplanenen ökning av investeringsvolymen för nästatreårsperiod. framhåller vidare att mer ingående analyser av vissa investeringsprojektslönsamhet och av den fortsalla resultatutvecklingen kommer att göras innan ettslutgiltigt investeringsbeslut tas.Projekt som berörs i det sammanhanget är främståteranskaff"-ningsinvesteringar för sjömälningsverksamheten.En sänkt soliditet för treårsperioden ingår enligt som enfömtsättning för att genomföra investeringsprogrammet. Sjöfartsverketövergick till affärsverksform . I enlighet med föregående årsbudgetproposition gäller ett soliditetsmål på för . Som jagtidigare redovisat har verket i sin treårsplan föreslagit attsoliditetsmålet sänks till . Statsmakternas styming av affärsverkenmed treårsplanen sohi instmment har som utgångspunkt att långsiktiga mål angesför verksamheten. , Detta förutsätter att de mål som fastställs beträffande soliditetm. m. är realistiska och väl underbyggda.Baserat på erfarenheterna sedan övergången till affärsverk anser jagatt närmare bör analysera vilka konsekvenser nuvarandesoliditetsmål får för verket på lång sikt. Verket bör mot den bakgmndenåterkomma till regeringen under våren 1989med en mer detaljerad analys som underlag för en omprövning av soliditetsmåletfr. o. m. . Det bör ankomma på regeringen att efter en sådanfördjupad analys få besluta om soliditetsmålet för resterande del av treårsperioden 19891991. Jag är följaktligeninte nu beredd att tillstyrka verkets förslag. Tills vidare anser jag såledesatt investeringsplan för treårsperioden måste utgå frånnuvarande soliditetsmål på . Dettainnebär enligt min bedömning att verkets investeringsplan för år 1989kan fullföljas. I enlighet medverkets förslag föreslår jag att verket under /90 fårdisponera en rörlig kredit hos inom en ram av 40 milj. kr. till löpande utbetalningarsom inte kan bestridas med löpande inbetalningar. Vidare bör verket även kunnafinansiera investeringar under /90 genom upplåning iriksgäldskontoret inom en ram av 70 milj. kr. Jag biträder däremot inte verkets förslagtill ändrad finansiering av handelsflottans kultur- och fritidsråds verksamhet. Ril 8 Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att o i. o 1. godkännavad jag har förordat om inriktningen av sjöfartsver kets verksamhet , 2. godkänna deresultat-, pris- och servicemål för sjöfartsverkels verksamhet som jaghar förordat för perioden 1991, 3. godkänna vad jag haranfört om investeringar och soliditetsmål samt bemynd iga regering en attbesluta om avvikelser därifrån. Ersättning till för vissatjänster 1987/88Utgift 94 567000 1988/89Anslag 101471000 1989/90 Förslag 132 770000 Frånanslaget betalas kostnader inom ansvarsområde som inte skall ingå i handelssjöfartensbetalningsskyldighet. Sjöfartsverketföreslår att 132,5 milj. kr. före pris- och löneomräkning anvisas som ersättning till verket för vissatjänster avseende farleds- och fartygsverksamhet för /90. Sjöfartsverketredovisar i Ireårsplanen förslag till ny indelning av anslaget som bl. a. innebär färre anslagsposter . tjänster inomfarledsverksamheten omfattar kostnader inomfarledsverksamheten som inte skall belasta handelssjöfarten. Av det totala beloppet om 49,4 milj. kr. faller störstadelen på kostnader för frilidsbåtstrafik och yrkesfiske. Dessa kostnader avseråtgärder av typen särskild utmärkning av farleder, sjöräddning m. m. Resterandemedelsbehov om 9 milj. kr. skalltäcka kostnaderna för bl. a. bemanning av fyrar av regionalpolitiska skäl,underskott i driften av Falsterbokanalen, viss verksamhet inom totalförsvaret, deltagande i vissaintemationella organisationers arbete samt verketsomlokaliseringskostnader. Vidare har verket under anslagspostenersättning för inspektion och andra uppdrag inom fartygsverksamhetenberäknat medelsbehovet för den del av verkets kostnader förfartygstillsyn och skeppsmätningsverksamhet som inte täcks av avgifter. Verket föreslår att man fr.o.m. /90 frångår nuvarande anslagsteknik sominnebär att anslagsposten belastas med kostnader motsvarande inkomsterna från stämpelskatt hän föriig till fartygsförsäljningar och atldet i stället anvisas medel direkt över anslaget. Stämpelskatten som för /90 beräknas uppgå till 31,5 milj. kr. har inte någon anknytning lill den verksamhet den avses finansiera. Under anslagsposten tar verket upp även kostnader för bl. a. sjömansregistret och deltagande i vissa internationella organisationersar bete. Verket yrkar för anslagsposten ersättning för inspektion och andra 118 uppdrag inom farlygsverksamhelen ett belopp på36,8 milj. kr. Från anslaget betalasäven kostnader för sjösäkerhelsrådel, bränslekostnader för isbrytning vid sjöolyckor. Kostnader för dessa ändamål tas uppunder särskilda anslagsposter. Prop.1988/89:100 Bil. Mittförslag, efter pris- och löneomräkning, fördelat på anslagsposter framgår avföljande sammanställning. Bränslekostnader m. m. för isbrytning,JÖrslagsvis Särskild vid sjöolyckor m.m.,förslagsvis Ersättning for inspektion och andrauppdrag inom fartygsverksamheten Beräknat 1989/90 beräkning avanslagsmedel till sjösäkerhetsrådethar jag beaktat att tjänstebrevsrätten föreslås slopad och utöver pris- ochlöneomräkning tillfört . för ökade förvaUningskostnader. Jag beräknar 45 milj. kr.under anslagsposten bränslekostnader ni. m. för isbrytning. Under anslagspostentjänster inom farledsverksamheten ingår kostnader inom farledsverksamhelen sombl. a. faller på fritidsbåtstrafik och yrkesfiske. 1 förslaghar medel för verkels omlokaliseringskostnader lagils upp under anslagspostenmed elt belopp av 2,9 milj. kr. Jag anser att dessa kostnader bör rymmas inomramen för verkets ordinarie intäkter. Verket omlokaliserades till Norrköpingunder 70-talet. Det är inte längre möjligt att bedöma vad kostnaderna skulle havarit om tidigare organisation . Deltagandel i vissainlernationella organisationers arbete kommer i väsentlig utsträckninghandelssjöfarten lill godo. Jag anser därför all denna kostnad successivt böröverföras från anslaget för att helt belastaaffärsrörelsen. För nästa budgetår har jag efter pris-och löneomräkningberäknat . under anslagsposten för detta ändamål. Jag föreslår följaktligenatt verkets yrkade anslag för anslagsposten tjänster inom fariedsverksamhetenminskas med 3,1 milj. kr. I övrigt godkänner jag verkels förslag och beräknarmedelsbehovet under denna anslagspost till 48,2 milj. kr efter pris- ochlöneomräkning. Under anslagsposten ersättning JÖr inspektion och andrauppdrag inom Prop. 1988/89:100 fartygsverksamhetenhar samlats den del av kostnad för Bil. 8farlygsverksamhelen som inte skall belasta handelssjöfarten. I denna anslagspostingår kostnader för deltagande i vissa internationella organisationersarbete. Min bedömning är, som jag tidigare framhållit, all kostnader för deninternationella verksamheten successivt bör överföras frånstatsbudgeten och helt belasta verkels ordinarie intäkter. För /90beräknar jag . för detta ändamål. Jag har vidareberäknat nettokostnaden för sjömansregislret och kostnaden för jämkning avtaxan för inspektion av mindre fartyg lill 4,1 milj. kr. Jag godtar verketsförslag till en anslagsteknisk förändring så att anslaget renodlas och att principen om avstämning motinkomsttiteln stämpelskatt hänföriiglill fartygsförsäljningar frångås. Skatten har ingen anknytning lill verksamheten.Jag föreslår därför att 31,5 milj. kr. tas upp för nästa budgetår under denna anslagspost. Medlen skalltäcka den del av sjöfartsverketskostnader för fartygstillsyn och skeppsmätningsverksamhet som överstigerverkets inkomster för denna verksamhet. Jag hemställer atl regeringen föreslår alt tillErsättning till för vissa tjänster för /90 anvisa ett förslagsanslag på 132 770000kr. Anvisat 1988/89 13000000 Förslag 1989/90 19000000 Enligt lagen (1987:773) om fritidsbålsregisler skallregistrering av vissa båtar ske i ett frilidsbåtsregisler som administreras avsjöfartsverket och länsstyrelserna. Kostnaderna för registeruppläggning, drift,underhåll och administration av registret skall läckas genom avgifter. Ägaren avregister-skyldig båt skallbetala en årlig registeravgift. Influtnaregisteravgifter redovisas under en särskild inkomsttitel på statsbudgeten.Sjöfartsverket avses före tillregeringen lämna förslag till registeravgift . Somunderlag för beräkningen av avgiften skallredovisas influtna avgifter och samtliga utgifter för registret under föregående budgetår samt de beräknadeutgifterna för såväl löpande som för nästföljande budgetår. redovisar i sin anslagsframställning altregislerbevis hade skickals ut för ca 154000 båtar . bedömer att del totala antalet regislerplikliga båtar uppgår lill ca 350000. På grund avunderlåtenheten att registrera fritidsbåtar har uppläggnings- Prop.1988/89:100 kostnaden för registret blivit väsentligt högre än beräknat. 8 ganisation som byggts upp har inte kunnat utnyttjaseffekiivt. Regisleravgiflen är30 kr. Den principiella utgångspunkten vid fastställande av avgiften var allavgiftsintäkterna skulletäcka hela driftskostnaden för registret inkl. en periodiserad del av uppläggningskostnaden. Vidare förutsattes atl delfärdiga registret skulle komma all omfatta 400000 båtar. Eftersomregisteruppbyggnaden går betydligt långsammare än förutsett täcker förnärvarande inkomsterna inte uppläggningskostnaderna. föreslår att regisleravgiflenför bibehålls oförändrad, 30 kr.Verket har för avsikt alt diskutera med övriga berörda myndigheter lämpliga åtgärder för att öka laglydnaden i frågaom fritidsbåtsregislrering., Medelsbehovet för /90beräknar lill 19 milj. kr. Jag förordar för nästa budgetår att ell anslag på 19milj. anvisas till för fritidsbåtsregistret. Anslaget skallutöver kostnader för registret även täckaIrafiksäkerhetsverkets och länsstyrelsernaskostnader. Jag godtarsjöfartsverkels förslag om en oförändrad registeravgifi för . Det är vidareangeläget att verket med berörda myndigheter diskuterar vilka åtgärder sombör vidtas för att påskynda registreringen av de fritidsbålar som återstår. Jag hemställer att regeringen föreslår all lill Fritidsbåtsregister /90 anvisa ett förslagsanslag på . Övriga sjöfartsändamål E 3. 1987/88Utgift 62 570000 1988/89Anslag 37000000 1989/90 Förslag 37000000 Från anslaget ges statsbidrag tilltrafiken till sjöss till och från . Transportstödet omfattar såvälperson- som godsbefordran i färjetrafiken på och är inbyggd i den taxa som tillämpas. Vidare ges från anslaget ett bidrag till vissa transportföretag för att täcka demerkostnader som inte kompenseras av det s. k.Gotlandstillägget. Bil 8 () framhåller isin anslagsframställning att behovet av statsbidrag med det nya avtalet och med denomstmkturering som skett kommer atl ligga på en nivå omkring 30 milj. kr. Detta fömtsätter enligtrådet att inte några onormala förändringar sker i kostnadsutvecklingen och alldet intäktsbortfall som förorsakats av prisstoppet kan kompenseras. TPR pekar vidare på att antaletvärnpliktsresor minskat jämfört med föregåendeår. TPR beräknar stödbehovet tillfärjetrafiken under /90 lill ca 40 milj. kr. Den begärdaökningen med ca 10 milj. kr. motiveras medalt man vill kunna genomföra vissa taxesänkningar av persontaxan ,fömtsätt att taxan därefter kan höjas i takt med inflationen. Med hänsyn tagenockså till statsbidraget till vissalastbilsföretag begär TPR ett anslag på 46 milj. kr. för nästa budgetår. () har kommit in med en rapport (SPK 1988:13)angående Gotlandstrafiken 1987. Av rapporten framgår bl. a. att SPK anser att det bör göras en översyn av de statligasubventionsformerna förGotlandstrafiken och då i första hand bidragssystemet för godstransporter.I detta sammanhang kan nämnas att TPR handlägger olika former av transportstöd.Vidare kan nämnas att regeringen har tillsatten särskild utredare med uppdrag att göra en översyn av transport-rådetsverksamhet. Regeringen har därför överlämnat SPK:s rapport till den särskildeutredaren. Som framgår avTPR:s anslagsframställning räknar rådet med att behovet av transportstöd för färjetrafikenårligen kommer att ligga på ca 30 milj. kr. TPR har under hand reviderat sillförslag lill ambitionsnivåhöjning förGotlandstrafiken nästa budgetår. Inläktsutvecklingen är naturligtvis avbetydelse i detta sammanhang. Jag förordar för nästa budgetår ettoförändrat anslag på 37 milj. kr. för transportstödför , varav 6 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att tillTransportstöd för för /90 anvisa ett förslagsanslagpå . 1987/88 Utgift 1988/89 Anslag 1989/90 Förslag Handelsflottans pensionsanstalt (HPA) handlägger ärendenom pensione- 122 ring av sjömänenligt kungörelsen (1972:412) om sjömanspension (ändrad Prop. 1988/89:100 senast 1980:432). Enligt lagen(1981:691) om socialavgifter skall arbetsgivare som sysselsätter sjömän betalasjömanspensionsavgifl. Kostnaderna för pensionsanstaltensadministration betalas med dessa avgifter.Av medlen tas ett så stort belopp i anspråk lill pensionsanstalten, sommotsvarar summan av anstaltens avlöningar och omkostnader med avdrag för 1000kr. HPAberäknar utgifterna för administration av pensionssystemet till 1,6 milj. kr. före pris-och löneomräkning /90. HPA har vidare iskrivelse till regeringen redovisat en konsekvensbeskrivningav den obalans som råder mellan inkomster och utgifter i denfond som reglerar pensionsutbetalningarna. Efter pris- och löneomräkning beräknar jag kostnaderna till1 . för HPA under /90. Över statsbudgeten anvisasoförändrat . Ekonomin isjömanspensionssystemet har kraftigt försämrats. Jag avser återkomma lillregeringen i denna fråga . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Handelsflottans pensionsanstaltför /90 anvisa ell förslagsanslag på . 1987/88 Utgift O 1988/89 Anslag 1000 1989/90 Förslag 1000 () planlägger,samordnar och genomför kultur- och fritidsverksamhet för sjöfolk. Rådets verksamhet inriktas på kulturell service lill ombordanställda i den svenska handelsflot tan som avses ge en bild av det svenska kultumtbudet genom distribution av böcker, tidningar, telegrafiska nyhetssammandrag, inspelade TV-pro gram,film m. m. Vidare lämnas även service till utländska handelsfartyg i femsvenska hamnar. HKF:s anslagsframställning Prop. HKF beräknar utgifterna exkl. film verksamheten tillca 13,5 milj. kr. före pris-och löneomräkning under /90. HKF:s verksamhetfinansieras genom att kostnaderna till viss del avräknas mothandelssjöfartens eriagda fyravgifter. Resterande kostnader för filmverksamhelen m.m. finansieras genom intäkter. Anslagsberäkningen innebär en neddragning frånföregående budgetår . Rådet hemställer ombemyndigande atl få överskrida utgiftsposten Kultur- och fritidsverksamhet med eltbelopp som motsvaras av inkomster för service till ombordanställda i vissa utlandsflaggade fartygsamt för distribution av TV-program till utlandssvenskar. HKF redovisar ianslagsframställningen regeringens uppdrag att utarbeta förslag tillavgiftsfinansiering av rådets utlandsverksamhet. Totalkostnaden förutlandsverksamheten uppgår till ca 3 milj. kr. Rådet föreslår att nuvarandefinansieringssystem med avräkning mot fyravgifler bibehålls med hänsyn till bl. a. att ett införande avredaravgifter skulle bli svåradmi-nistrerat. Det är enligt HKF ävenprincipiellt fel att ta ut avgifter för denna samhällsservice av deenskilda sjömännen. HKF anser vidare att det vore fördelaktigtom budgetramar för de tre budgetåren kunde fastställas i ett sammanhang. Sommotiv anförs att verksamheten alltmerpräglas av samverkan i olika former med andra institutioner och organisationer.Såväl svenska som utländska. Bättre förutsättningar för en mer långsiktigekonomisk planering och större möjlighet att spara vissa medel försenare användning kan i det sammanhanget spelaen viktig roll från effektiviserings- och rationaliseringssynpunkt. Eftertillägg för pris- och löneomräkning beräknar jag kostnadema för löner ochövriga omkostnader till . Kostnadema för rådets verksamhet föreslår jag, i likhet med HKF, skallavräknas mot fyravgifterna. Överstatsbudgeten anvisas ett oförändrat belopp om . Avräkningenbör dock inte utgöra av fyravgiflerna. Eventuella överskott frånrådets filmverksamhet samt intäkter från övrig service utomlands, lämnad inomramen för den ordinarie verksamheten, bör HKF få tillgodoräkna sig. Det förhållandet att fyravgiftema ärtrafikberoende kan medföra att avräkningenpå högsl inte blir tillräcklig för finansiering av HKF:s budgeteradeverksamhet. Jag förordar därför att regeringen, om så krävs, får göra avsteg från den gällandeprocentavräkningen för finansieringen av HKF:s verksamhet för budgetåret1989/90. Jag godtar HKF:sförslag atl nuvarande finansieringssystem för utlandsverksamheten bör bibehållas. Statskontoret har i rapport 1988:23 bl.a.föreslagit att ett samgående bör övervägasmellan HKF och andra organisationer exempelvis , som harliknande verksamhet i utlandet. Sammanslagningstankenbehandlades i förra årets budgetproposition, 124 där HKF visadepå svårigheter all utvärdera utlandsorganisationen innan Prop. 1988/89:100effekiema av det norska internationella registret och svenska sjöfartspoli-Bil. 8 tiska åtgärder var utvärderade. Vidare ansåg HKF att en bedömning av handelssjöfartens framlida utveckling måste ingåi en samlad värdering av utformningen och omfattningen av rådets totalaverksamhet. Jag delar HKF:s uppfattning ochär inte beredd att förorda statskontorets förslag om ett samgående med liknandenordiska organisationer. Ett omfattande samarbete sker redan med bl. a. i utlandet genom vilketeffek-tivitetsvinster kunnat uppnås. HKF har självt påpekat hur förändringarav fömtsättningarna för den svenskahandelsflottan kan komma att påverka rådets verksamhet. Med hänsyn därtill ärdet olämpligt atl införa treårsbudgetering fr. o. m. budgetåret1989/90. Jag bedömer det lämpligt att HKF fr.o.m. /92 övergår till ett system med treårigabudgetperioder. Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. godkännade av mig föreslagna riktlinjerna för finansiering av , 2. lillHandelsflottans kultur- och fritidsråd anvisa ett förslagsan slag på . Ersättning till visskanaltrafik m. m. 1987/88 Utgift 47 900000 1988/89Anslag 51500000 1989/90 Förslag 60500000 Från anslaget kompenseras Trollhätte kanalverk ochVänems seglalions-styrelse enligt statsmakternas beslut om att slopa de särskildapassageavgifterna för Vänertrafiken (prop. 1978/79:24, , rskr. Riksdagenhar därefterbeslutat (prop. 1985/86:100 bil. 8, , rskr. 228) atl kostnaderna över anslaget skall betalas avstaten. Trollhätte kanalverk som ingår i Vattenfallskoncernenberäknar driftsunderskottet till 51,1 milj. kr. samt för år 1990till 59,2 milj. kr. Detta skulleinnebära att anslaget för /90 skulle behöva uppgå till 55,2milj. Den kraftiga ökningen beror enligt kanalverket på löneökningar och ökadeunderhållskostnader. Vänernsseglationsstyrelse begär en ersättning för /90 på . I detta beloppingår kostnader för utmärkning av fritidsbåls- leder i . Föredragandens överväganden Prop. Jag godtar statens vatlenfallsverks och Vänernsseglationsstyrelses beräkningar av medelsbehovel för /90.Budgetförslaget uppgår lilltotalt 60,5 milj. kr. Ersättningen lillkanalverket som uppgår till 55,2 milj. kr. bör enligt min bedömning äventäcka amortering och kapitalkostnader för det lån som finansierade reparationskostnaderi kanalen . Eventuella överskott i kanalrörelsen bör få användas för en snabbareamortering av lånel. innebär mitt förslag atl ersättningen uppgår till5,3 milj. kr. Medlen bör tillsammans med intäkterna från farleds-vamavgifler, lotsavgifter och övrigarörelseintäkter väl täcka seglalionssty-relsens rörelsekostnader under budgetåret. I kostnaderna är dåinkluderade utgifter för utmärkning m. m. av fritidsbåtsleder. Vid beräkning avanslagsbehovet har jag utgått från all de inkomster av farledsvamavgifier inkl.distanstillägg som är hänförliga till trafiken i och på , skall tillgodoräknaskanalverket respektiveseglationssly relsen. Trollhätte kanalverktillämpar kalenderårsredovisning. Regeringens beslut om driftstat före kalenderårets början kommer därföratl omfatta del av kalenderår för vilken för beslut omdriftstat inte anvisat något anslag.Regeringen har tidigare inhämtat godkännande om all ersättningenfrån anslaget även i fortsättningen får beslutas för kalenderår. Jag hemställer att regeringen föreslår atl 1. godkänna vad jag anfört i fråga om beslutom ersättning lill Trollhätte kanalverk, 2. till Ersättning tillviss kanaltrafik tn. m. för /90 an visa ett förslagsanslag på . 1987/88Utgift 18 710000 1988/89 Anslag 25 000000 1989/90 Förslag 25000000 Våren1982 fattade beslut om vissa sjöfartspolitiska frågor (prop. 1981/82:217, , rskr. Beslutetinnebar bl.a. ett tidsbegränsat stöd till svenskarederier. Stödet grundas i normalfallet på den sjömansskatt sominbetalts åren 19821985. Stödet administreras av . Nämndens för rederistöd anslagsframställning Nämndenför rederistöd redovisar i sin anslagsframställning atl man utbetalat sammanlagt 640 milj. kr. beloppet avser 424 milj. kr. konsolideringsslöd och resterandeutvecklings- Prop. 1988/89:100 stöd.För /90 beräknar nämnden all stödet kommer all Bil. 8 uppgålill ca 25 milj. kr. ("öredragandens överväganden Jagförordar för nästa budgetår ett anslag på 25 milj. kr. för stöd lill svenskarederier. Jag beräknar nämndens administrationskostnader för detta stöd till . för /90. Jag har i mitt förslag beaktatatt tjänstebrevsrälten föreslås slopad. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Stödtill svenska rederier för /90 anvisa ell förslagsanslagpå . Anslag 1988/89 300000000* Förslag 1989/90 550000000 * Härtill kommer . fattade beslut om vissasjöfartspolitiska åtgärder (prop. 1987/88:129, , rskr. Beslutetinnebar att ett särskilt statsbidrag lämnas till svenska rederier för atl sänka redarnasbemannings-kostnader. Bidraget införs fr.o.m. med 38000kr. per helårsanställd sysselsatt påsvenskt handelsfartyg i fjärrfart och administreras av anslaget avses även bidrag utbetalas motsvarande den sjömansskatt somerläggs för sjömän anställda på svenska handelsfartyg i fjärrfart. Nämndens for rederistöd anslagsframställning beräknar ell oförändrat anslag på300 milj. kr.