prop · GC0310 · 1988-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1988/89:10 om särskilda åtgärder med anledning av algblomningoch säldöd [988/8910 Regeringenföreslår att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Påregeringens vägnar G. Ipropositionen föreslås särskilda resursförstärkningar avseende internationelltarbete, forskning och övervakning som behövs med anledning av de kraftigastörningar som drabbat främst och havet utanför under vårenoch . 1 1988/89. Miljö- och Pop. 1988/89: lO Utdragur protokoll vid regeringssammanträde , ordförande, och statsråden , ,, , , R. , , , , ,, G. , Proposition om särskilda åtgärder med anledning avalgblomning och säldöd och orsakade massförekomst av den encelliga algen Chrysochromulinapolylepis omfattande skador på växt- och djurlivet i främst ,och delar av . Skadornaberodde på att algerna under blomningen utsöndrade substanser som var mycketgiftiga för bl. a. fisk och många bottenlevande organismer. Effekterna varkraftigast i öppna havet samt i ytter- och mellanskär-gårdarna medan innerskärgårdarnasutsötade vatten i stor utsträckning hade skonats. Inom stora sammanhängandeområden orsakade blomningen mycket allvarliga skador påalla högre former av djur- och växtliv. Det finns inte belagt att denna algtidigare har uppträtt i massförekomst eller varit giftproducerande i denomfattning som var fallet. Algblomningenhar medfört vissa skador för fiskodlingar utmed kusten. Tillföljd av den ständiga närsalttillförseln till haven har algblomningar blivitallt vanligare i kustnära och avgränsade havsområden. Ett exempel på dennautveckling är , som på grund av de kraftiga algblomningarna och dedärav orsakade miljöeffekterna förklarades som s. k. särskilt föroreningskänsligtområde av regeringen . Atten eller ett fåtal arter får möjlighet att utvecklas så kraftigt som skett underförsommarens algblomning och så fullständigt dominera i det öppna havetsytligare delar tyder på en kraftig störning av stora delar av havsekosystemen.Det är sannolikt att en långvarig och omfattande närsaltbelastning, särskiltefter den gångna milda och relativt nederbördsrika vintern, har haft en storbetydelse för algblomningen i och utanför . Även den ökade belastningenav miljöfarliga ämnen kan vara viktig i detta sammanhang. Underden gångna sommaren har , , och södra knubbsälsbestånddrabbats av en omfattande farsot som orsakar stor dödlighet. Sjukdomen, som ärbesläktad med valpsjuka, orsakas av ett virus som medför att salarnasimmunförsvar sätts ned. Den vanligaste dödsorsaken är lunginflammation. Virusetsprids mycket snabbt. Farsoten har lett till att av Skagerraksoch knubbsälsbestånd, som utgjordes av ca 7 800 djur, har dött.Motsvarande höga dödlighet är också rapporterad från södra , där endastca 40 djur återstår av drygt 100 djur. Det finns en uppenbar risk att återstodenav knubbsälspopulation kan komma att utrotas. Virusethar angripit enstaka gråsälar men det är ännu oklart om gråsäl är likakänslig som knubbsäl. Om vikare kan smittas är inte känt. Sjukdomen bedöms inteha något direkt samband med miljöförstöringen i haven. Svenska forskare haremellertid länge varit medvetna om att hälsotillståndet hos ochframför allt sälstammar successivt har försämrats. På grund av alltkraftigare störningar i den miljön, främst utsläpp av kloreradeorganiska substanser samt den tidigare jakten, har sälstammarminskat kraftigt. Skador som skelettdeformationer, sterilitet och förstoradbinjurebark, vilket bl. a. synes innebära ett nedsatt immunförsvar, har blivitallt vanligare bland salarna. Skadefrekvensen varierar med mellan 30 och drygt90% för de olika skadetyperna. Ettantal internationella vetenskapliga konferenser och symposier hölls i etttidigt skede för att gå igenom framkomna uppgifter och för attinternationellt samordna den fortsatta verksamheten. Ytterligare symposierplaneras för den kommande hösten. Sverigedeltar aktivt i många olika organ för internationellt samarbete med syfte attbegränsa förorenande utsläpp i haven. Konventionen om skydd av Östersjöområdetsmarina miljö (Helsingforskonventionen) omfattar det s. k. , sominkluderar , , och upp till en linjefrån till . Konventionen, som trädde 1980, behandlarföroreningar från landbaserade källor och sjöfart samt frågor om bekämpning tillhavs av olje- och kemikalieutsläpp. Dumpning av avfall är förbjuden inomkonventionsområdet med undantag av rena muddermassor. Konventionenom förhindrande av havsföroreningar från landbaserade källor() trädde 1978 och omfattar utsläpp till Nordsjönoch Nordostatlanten. område omfattar liksom HelsingforskonventionenKattegatt. Konventionen om förhindrande av havsföroreningar genom dumpning frånfartyg och luftfartyg (Oslokonventionen) täcker samma område somPariskonventionen. Bonnöverenskommelsentäcker samma geografiska område som men omfattar frågor omsamarbete vid bekämpning av olje-och kemikalieutsläpp. f{1988/89. Deländer som gränsar till deltog i en särskild Nordsjökonfe- Prop.1988/89:10 rens på ministernivå i . Vid konferensenantogs en deklaration om bl. a. reduktion av utsläpp av vissa giftiga och svårned-brytbaraämnen och närsalter samt om förbud mot dumpning och förbränning av avfall tillhavs. Vidministermötet , inom ramen för Helsingforskonventionen,antogs en särskild deklaration. I deklarationen anges att utsläppen frånlandbaserade källor skall begränsas genom användande av bästa tillgängligateknik. En målsättning för hur mycket utsläppen skall begränsas före år 1995anges också. Vidare fogades till deklarationen ett antal rekommendationer förvissa branscher. Motbakgrund av algblomningen beslutade medlemsstaterna i vidsitt möte i om att inom sitt ansvarsområde anta Nordsjökonferensensrekommendationer om åtgärder för att minska närsaltsbelastningen på haven. Inomramen för det nordiska samarbetet på fiskets område har nordiska ministerrådetpå svenskt initiativ anvisat särskilda medel för gemensamma nordiskaforskningsprojekt rörande havsmiljön i och . Ytterligaremarint miljöskyddssamarbete förekommer på global, nordisk och bilateral bas. Regeringenhar vidtagit olika kraftfulla åtgärder i syfte att minskahavsföroreningarna. Budgetåret1987/88 utökades anslaget till miljövårdsforskning med 10 "milj. kr. förmarin forskning efter förslag i forskningspropositionen (1986/87:80). Flera nyaforskningsprojekt kunde därvid sättas i gång, bl. a. projekt med inriktning påde aktuella problemen. Under /89 disponerar statensnaturvårdsverk 77 milj. kr. till miljövårdsforskning, varav ca 20 milj. kr.går till marin forskning, merparten till samlade insatser inom olikaprojektområden. Särskilt kan nämnas projekt som syftar till att klarlägga eutrofieringen,dvs. gödningen av den miljön, spridning och effekter av utsläpp frånmassaindustrins blekerier, miljögifternas påverkan på sälpopulationerna samt dioxinersgiftverkan i den miljön. Vid sidan om projektområdena lämnas bidrag tillhavsforskning inom ett brett spektrum. På detta sätt stöds t. ex. framtagandetav biologiska indikatorer för att spåra och påvisa biologiska effekter av skildamiljögifter samt forskning rörande organiskt fosfor i . Vidarefinansierar tre forskartjänster, en professur i marin ekologivid , en professur i marin ekotoxikolo-gi vidNaturhistoriska samt ett högskolelektorat i marin kemi vid Göteborgsuniversitet/. Förnärvarande planerar två nya stora projektområden för denmarina miljövårdsforskningen som skall inriktas på förhållandena i de öppnahavsområdena. Syftet är att stärka det internationella agerandet inom havsskyddskonventionerna.Vidare pågår planering av Prop. 1988/89:10 större forskningsprojekt iBottniska viken. Avbetydelse för arbetet mot havsföroreningar är också det nya centrum förmiljövetenskaplig forskning som under /88 inrättades vid Umeåuniversitet. Detta centrum har bl. a. till uppgift att stödja och utvecklasamspelet mellan långsiktig kunskapsuppbyggnad och metodutveckling samt tillämpningsinriktadforskning. Särskilda medel, närmare 8 milj. kr., ställdes tillnaturvårdsverkets förfogande för analyser av miljögifter varav en stor del avmedlen används för köp av analyser från centrum för miljövetenskaplig forskningi . Riksdagenantog regeringens förslag om ett omfattande forskningsprogram föralternativa produktionsformer i jordbruket och trädgårdsnäringen (prop.1985/86:74, JoU 13, rskr. Forskningsprogrammet, som har ett anslag på ca17 milj. kr. , administreras av skogs- och jordbrukets forskningsråd isamråd med bl. Forskningen skall bl. a. ge underlag för enproduktionsinriktning som kan förena effektivitet och hänsyn till miljön.Vidare har regeringen anslagit 50 milj. kr. till forsknings- ochutvecklingsinsatser för alternativ användning av åkermarken samt för s. k.alternativ odling. Resultat från denna forskning kommer att kunna användas iarbetet mot havsföroreningar. program för miljökvalitetsövervakning följs kontinuerligtmiljösituationen utmed kusterna och i öppna havet. Programmet omfattarvattenkemiska analyser, övervakning av plankton- och bottenfaunasamhällenasförändringar samt bevakning av miljögifters förekomst i marin miljö. Förövervakning av den miljön satsas 4,8 milj. kr. Genomriksdagens beslut med anledning av den miljöpolitiska propositionen (prop.1987/88:85, JoU 23, rskr. 373) har ett nytt anslag för åtgärder mot havsföroreningarinrättats, omfattande 15 milj. kr. för /89. Anslaget skall förforskningens och övervakningens del främst användas till en förstärkning av åtgärdsinriktadteknisk forskning, för uppföljning av förändringar i miljön, för vissaforskartjänster samt för uppföljning av effekter av genomförda åtgärder. Jagvill här också erinra om att en omfattande forskning, som rör den marinamiljön, bedrivs av (). Förnationell samordning av åtgärder m. m. med anledning av de under år 1988inträffade miljöstörningarna har regeringen tillsatt en arbetsgrupp undernaturvårdsverkets ledning med representanter från berörda myndigheter. Ensamordningsgrupp har även bildats mellan berörda forskningsinstitutioner. Vidare har från samhälletssida särskilda resurser satts in för att omedel bart kunna starta uppföljning och forskning. a. har anvisat . för akuta, inledande forsknings- och övervakningsin satser beträffande algblomningen. Till inledande forskning och övervak ning i samband med säldöden har ytteriigare . anvisats från och Världsnaturfonden (WWF). Regeringen uppdrog den 8oktober 1987 åt universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) att i samråd medberörda högskoleenheter och lämna förslag tillgenomförande av ett system med baslaboratorier för marin naturvetenskapligforskning i . kommer UHÄ att överlämna ett förslag tillregeringen. Regeringen har tidigarebeslutat om engångsersättning till en fiskodlare som har drabbats av skador pågrund av algblomningen. Jag har erfarit att näringen för samtalmed försäkringsbranschen om en försäkringslösning. Det är angeläget att ensådan lösning kommer till stånd. 2 Överväganden och förslag Mittförslag: Sammanlagt 30 milj. kr. tillförs det miljöarbetet underinnevarande budgetår såsom en särskild satsning med anledning av den gångnasommarens algblomning och den virusbe-tingade säldöd som drabbat utanför . Internationelltarbete, övervakning och forskning ges hög prioritet. Skälenför mitt förslag: Förekomsten av stabila organiska föreningar och andramiljögifter i svenska havsområden orsakas såväl av utsläpp från som avutsläpp från andra länder runt och . Även förhöjda halter avnärsalter i de öppna haven härrör från såväl svenska som utländska källor. Bådedirekta utsläpp till vatten och utsläpp av kväveoxider till luft har storbetydelse för havens närsaltbelastning. En tillräcklig minskning av störningarsåsom de inträffade, förutsätter därför att kraftfulla åtgärder vidtas i allaberörda länder. Riskernaför ytterligare algblomningar av det slag som har förekommit äröverhängande. Likaså finns risk för syrebristsituationer i bottenvattnet underhösten. Vidare kan andra problem uppstå liknande de som äventyrar överlevnadenav vissa högre djurgrupper, knutna till haven, såsom t. ex. gråsäl ochhavsörn. Riksdagenlämnade utan erinran det förslag till åtgärdsprogram mothavsföroreningar som regeringen presenterat i den miljöpolitiska propositionen(prop. 1987/88:85, JoU 23, rskr. Programmet syftar till att så långt sommöjligt begränsa utsläppen av framför allt närsalter och stabila organiskaämnen. Även utsläppen av metaller och olja skall begränsas. Riksdagenlämnade vidare (prop. 1987/88:128, JoU 24, rskr. 374) utan erinranregeringens program med bl. a. förslag till konkreta åtgärder för att minska läckageav närsalter till haven från jordbruket. Programmet omfattar även ett bidragssystemför miljöförbättrande åtgärder inom jordbruket på ca 230 milj. kr. underbudgetåren 1988/89 1990/91. pågåröverläggningar med företrädare för jordbruksnä- Prop. 1988/89:10 ringen ommöjligheten att inom ramen för jordbruksprisregleringen avsätta medel förutveckling och användning av s. k. fånggrödor för att därigenom minska näringsläckagettill haven. Påinitiativ av statsministern hölls i ett internationelltsymposium om havsmiljöfrågor rörande och . Trettoneuropeiska länder, förutom , deltog i symposiet. 1 första handdiskuterades strategiska frågor såsom inriktning och omfattning av forskning,övervakning och åtgärder mot föroreningar. I sitt inledningsanförandetog statsministern upp frågan om att tillskapa ett internationellt marintmiljöforskningsprogram för och . Jaganser att det är mycket angeläget att den miljöforskningen som rör Nordsjönoch samordnas. avser regeringen att ta kontakt medberörda länder för att söka stöd för ett samlat och förstärkt internationellthandlande, vilket är nödvändigt för att få till stånd effektivt skydd av vårgemensamma miljö. Syftet med en sådan internationell samverkan bör iförsta hand vara att belysa närsalters, stabila organiska ämnens och andramiljögifters långsiktiga inverkan på havsekosystemen samt ge insikter om hurolika utsläppsbegränsande åtgärder kan genomföras för att effektivt minskabelastningen på havsmiljön. 1enlighet med beslut med anledning av den miljöpolitiska propositionenhar ett internationellt teknik inrättats genom beslutav regeringen . Regeringen har beslutat om stadgar förinstitutet. Institutet har som huvuduppgift att värdera och aktivt bidra tillspridning av miljövänlig teknik samt att i särskilda fall initiera och främjaforskning och utveckling av sådan teknik. Enligt min mening är havsmiljöfrågornaett viktigt område för institutet. De resultat som uppnås genom internationelltsamordnade forskningsinsatser bör kunna utgöra ett viktigt underlag förinstitutets verksamhet. Jaganser att en kraftig resursförstärkning är nödvändig för att klara de särskildainsatser som algblomningen och säldöden nu föranleder. Syftet med dessainsatser skall vara att förbättra förutsättningarna att genom prov- ochdatainsamling, dokumentation samt forskning öka kunskaperna om orsaker tillalgblomningar i öppna havet och om olika faktorer som påverkar och hotar demarina däggdjurens fortlevnad. Dessa kunskaper bör kunna ligga till grund föreventuella ytterligare åtgärder. De intensifierade svenska insatserna börockså kunna användas som underlag till att påskynda det internationellaförhandlingsarbetet för miljöfrågor. Desärskilda resurstillskott som är nödvändiga bör avse de svenska insatserna idet internationella förhandlingsarbetet, den övervakningen ochmiljöeffektforskningen. Sammanlagt 30 milj. kr. bör anvisas på tilläggsbudget Itill statsbudgeten för innevarande budgetår. Det internationellaarbetet bör mot bakgrund av riskerna för fler omfat tande algblomningar i de öppna haven och de högre djurens allt sämre hälsotillstånd intensifieras. De utvidgade kunskaper som blir resul tatet av ytterligare övervaknings- och forskningsinsatser bör kunna främja det internationella förhandlingsarbetet. Jag föreslår att statens naturvårds- 7 verk anvisas 4,5 milj. kr.för att förstärka verkets insatser inom det . 1988/89:10internationella miljövårdsarbetet. Av detta belopp bör 2 milj. kr. kunnaanvändas för utökade personalresurser under /89 vid verket.Medlen bör anvisas under anslagen B 1. och B 18.Åtgärder mot havsföroreningar. Utökningenav den övervakningen bör syfta till en bättre och utökad kunskap omtillståndet i haven och att ge information till grund för prognosticering avolika föroreningssituationer och deras betydelse för havsekosystemen. Detfaktum att vi fortsättningsvis måste vara beredda på händelser som deinträffade motiverar behovet av att också förbättra möjligheterna till tidigvarning. Resurserna bör därför inriktas på operativ samverkan,intensivbevakning av kustekosystem och utökad provtagning och undersökningar,fjärranalys från flyg och satellit samt modellutveckling med utgångspunkt ibl. a. hydrografiska data. Övervakningen bör samordnas internationellt. Områdetmarin miljöövervakning bör enligt min mening förstärkas med 14 milj. kr. ochanvisas under fjortonde huvudtiteln, anslaget B 18. Forskningenbör i första hand syfta till att klarlägga orsakerna till och de samladeeffekterna, både , av de inträffade störningarna. Olikafaktorers inverkan på ekosystemen bör belysas. Forskningen bör omfatta bådegrundläggande studier av havsekosystemen och tillämpade studier i anslutning tillmiljögifts- och närsaltproblematiken i syfte att få fram prognoser ochscenarier för att kunna välja nationella och internationellaåtgärdsstrategier. För utökad forskning om havsmiljöfrågor bör sammanlagtytterligare 11,5 milj. kr. anvisas under fjortonde huvudtiteln, anslaget B 4. Miljövårdsforskning.Av beloppet bör 6 milj. kr. ställas till förfogande. Motbakgrund av behovet av utökad grundforskning förordar jag, efter samråd medchefen för , att 5,5 milj. kr. reserveras för insatseravseende den grundforskningen. Den närmare fördelningen av dessa medelbör beslutas i samband med att ställning tas till UHÄ:s kommande förslagbeträffande baslaboratorier för marin naturvetenskaplig forskning i . Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställerjag att regeringen föreslårriksdagen att 1. godkännade riktlinjer för särskilda åtgärder föranledda av algblomning och säldöd som jag har förordat, 2. till påtilläggsbudget I till statsbudgeten för /89 under fjortondehuvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av , 3. till Miljövårdsforskning pätilläggsbudget I till statsbudgeten för /89 under fjortondehuvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av , 4. till Åtgärder mothavsföroreningar på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /89under fjortonde huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av . 4 Beslut Prop. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta de förslag som föredraganden lagt fram.