prop · GC03144 · 1988-12-31 00:00:00 — Allmännapensionsfondens (AP-fondens) förvaltning handhas av totalt tio styrelser, vilkarepresenterar arbetsgivare och arbetstagare på den svenska arbetsmarknaden.Styrelsemas ledamöter förordnas av regeringen. utgör ensjälvständig delfond vars förvaltning regleras genom ett av riksdagenfastställt reglemente (lag med reglemente för allmänna pensionsfonden,1983:1092, med senaste ändring 1988:1545). AP-fonden tillkom som en följd av att riksdagenvåren 1959 fattat beslut om införandet av lagfäst allmän tilläggspension(ATP). Trots att pensionsreformen formades som ett rent fördelningssystem ochinte ett premiereservsystem, ingick en betydande fondbildning som en viktig deli ATP-systemets uppbyggnad. Fondbildningen motiverades av detsamhällsekonomiska intresset av att hålla uppe sparandet i ekonomin. Införandetav lagfäst tilläggspension medförde bl a en minskning av sparatvdet i de premiereservsystemsom var under utveckling. ökade kraven på sparande och investeringarför att skapa underlag för framtida pensionsutfästelser. inleddes avgiftsuppbörden till ATP i form avarbetsgivaravgifter till första, andra och tredje fondstyrelserna inomAP-fonden. Dessa styrelser har att förvalta inflytande avgiftsmedel och atttillhandahålla medel som erfordras för utbetalning av ATP-pensionerna inkladministration av ATP-systemet. Förmånerna inom ATP-systemet utgår i form avålderspensioner, dvs tillägg till den allmänna folkpensionen enligt avriksdagen fastställda normer, samt i form av förtids-eller familjepensioner.Dessa förmåner utbetalas av första-tredje fondstyrelserna. Denna deltillsammans med folkpensionerna administreras av m flmyndigheter och utbetalningen till de enskilda pensionstagarna gårhuvudsakligen via försäkringskassorna. ATP-förmånerna står i bestämtförhållande till individernas pensionsgmndande inkomster under deras aktivatid, men är oberoende av inbetalda avgifter.Fördelningssystemet, dvs de direkta överföringarna till pensionärskollektivetvia arbetsgivaravgiften, gör det tekniskt enkelt för att fatta beslutt ex om frågor som rör förmånernas nivå och värdesäkring. inrättades en fjärde fondstyrelse inomAP-fonden. Härigenom breddades fondens placeringsmöjligheter till att, vid sidanav de tre första fondstyrelsernas placeringar i räntebärande instrument, ävenomfatta aktier och andra värdepapper på riskkapitalmarknaden. inriktningytterligare förstärkts genom att första-femte löntagarfondstyrelsema (löntagarfonderna)inordnats i ATP-systemet. En femte fondstyrelse med exakt samma placeringsreglementesom den fjärde fondstyrelsen inrättades också . Den femtefondstyrelsen har dock inte startat sin verksamhet . Enligt AP-fondens reglemente (17 §) åligger det de treförsta fondstyrelserna att sammanställa en gemensam verksamhetsöversiktför samtliga delfonder. Översikten har i det följande utformats till en sammanfattanderedovisning av delfondernas förvaltningsberättelser. För mer detaljeradeuppgifter hänvisas till respektive fondstyrelses årsredovisning för 1988.Därutöver avger och utlåtanden överfjärde fondstyrelsens och löntagarfondstyrelsernas förvaltning av medel. AP-fondens utveckling visar en mycket positivbild. Trots en inflationstakt på 5,visar fondstyrelserna i AP-fondensammantagna upp ett s k realt resultat på 33,5 mdkr eller 9,av helafondkapitalet. Vid 1988 ärs slut uppgick de ackumulerade reala resultaten till62,9 mdkr utöver nuvärdet av det kapital som tillförts de olikafondstyrelserna. Den svenska korta räntan följde med den uppdragning somskedde i de internationella korta räntorna . Vid ingången av året varräntan på svenska statsskuldväxlar att jämföra med 10,vid slutet av1988. Den svenska långa räntan (5-åriga statsobligationer) varrelativt stabil och varierade i intervallet 1111,. närdet blev känt att valutaregleringen skulle avvecklas sjönkdock räntenivån . De tre första fondstyrelserna som placerar medel påpenning-och obligationsmarknaden uppvisade en total avkastning på 12,7%pä disponibelt kapital. Aktiemarknaden uppvisade en synnerligen starkkursutveckling. Det gångna året blev kursmässigt ett av de bästa åren någonsinpå Stockholmsbörsen. Totalindex steg (1987: ). Kursutvecklingen var genomgående last medundantag för sommarmånaderna, 1 mitten av december överträffades för förstagången den tidigare högsta-noteringen och därmed var nedgångenfrån 1987 således återhämtad i sin helhet. Vid slutet av uppgick den samlade marknadsvärderadekapitalbehållningen in- om AP-fonden till 363,5 mdkr. Detta kan jämföras medförsäkringsbolagens tillgångar som uppgick till 406 mdkr eller den i Sverigeplacerade statsskulden , 504 mdkr. växte AP-fondens samlade kapital till 363.5mdkr (marknadsvärderat). Det är en ökning med 44,6 mdkr eller . Fondkapitalets ökning i de tre första fondstyrelsernauppgick till 33,5 mdkr. Den totala avkastningen bestående av räntenettot (33,5mdkr) realiserade kursvinster (0,3 mdkr) och den orealiserade tillväxten i portföljen(6,1 mdkr) uppgick till 12,. Eftersom avkastningen används för att täckapensionsutbetalningarna (avgifter ./. pensionsutbetalningar) blevfondkapitalets ökning lägre än avkastningen för de tre första fondstyrelserna.De fondstyrelser som placerade medel på aktiemarknaden bidrog till ökningen ifondkapitalet i hela ATP-systemet med 11,1 mdkr. Dels svarade kapitaltillskottetför 2,3 mdkr, dels medförde kursuppgången på aktiemarknaden att de orealiseradevärdena i värdepappersportföljerna ökade med 8,5 mdkr. Fr o m 1 febrauri 1988 utvidgades AP-fondensplaceringsmöjligheter. AP-fondens tre första fondstyrelser gavs då möjlighetenatt investera i fastigheter och även att ge direktlän till företag.Möjligheten begränsas i båda fallen till att avse ett högst-belopp påsammanlagt av anskaffningsvärdet på de tillgångar som enfondstyrelse förvaltar. Även placeringsmöjligheterna för fjärde och dennyinrättade femte fondstyrelsen har utvidgats . Fjärde och femtefondstyrelsen får således utfärda och förvärva standardiserade köp- ochsäljoptioner i aktier. Vidare har fjärde och femte fondstyrel- sen fått rätt att förvärva andelar i svenskakommanditbolag. När det gäller förvaltning av likvida medel har dettillgängliga området utvidgats från att gälla vissa specificeradekortfristiga instmment till att också omfatta andra räntebärande värdepappermed hög likviditet, avsedda för den allmänna marknaden. Denna ändring gerfondstyrelserna möjlighet till korta placeringar i långfristiga instmment, tex obligationer. Nämnda förändringar för likviditetsförvaltningen gäller ävenför löntagarfonderna. Till samtliga fondstyrelsers årsredogörelser skall fogasresultat- och balansräkningar, som är uppställda efter reala principer fr o . granskning utvidgats till attavse samtliga fondstyrelser. Formellt överlämnas årsredovisningen genom enskrivelse från regeringen till i samband medkompletteringspropositionen. Riksdagsledamöterna har därmed möjlighet attavlämna motioner med anledning av skrivelsen. inrättades den tidigare nämnda femtefondstyrelsen som fått identiskt samma regler som den fjärde fondstyrelsenhar. Regeringen utsåg emellertid inga ledamöter i den femte fondstyrelsen underår 1988. Därmed har verksamhetsstarten skjutits till innevarande år.Samtidigt ändrades reglema för medelstilldelningen. hade fjärdefondstyrelsen fått göra framställningar härom till regeringen och riksdagenbeslutat om utökningen av medelstilldelningen. Numerabestäms den yttersta gräns för hur mycket medel som kan överföras till fjärde ochfemte fondstyrelsen genom storleken på de tre första styrelsemas sammanlagdafondkapital. De medel som ställs till förfogande för vardera av de bådafondstyrelserna får således högst uppgå till av de tre förstafondstyrelsernas sammanlagda fondkapital värderat till anskaffningsvärde vidutgången av föregående är. 1988/89:144Bilaga 8 AUmännapensionsfondens placeiingar vid slutet av resp 1987, efterplaceringsobjekt (marknadsvärden, procent). för AllmännaPensionsfonden (marknadsvärden) 1988/89:144 Bilaga 8 Första-tredje fondstyrelserna 1988 1987 Löntacar fondstyrelsen 1988 1987 -521 51 157 31 667 -371 -17 141 -892 34 016 NettoresultatÖkning/minskning av ej realiserade kursvinster/förluster Nominelltresultat (inkl orealiserade vinster/förluster) Uppindexering av grundkapitalet med konsument prisindex Realt resultat Överföringar till fondstyrelse l-III Underskott/över skott i förhållande till resultatkrav _ 1 000 36 540 33 748 31 173 1 459 -t-6 140_ +1 683 4-4 436 1 629 -t-4 -\-14 617 39 888 32 856 5 895 -668 23 656 21 803 -1123 33 527 Realbalansräkning för Allmänna Pensionsfonden Mkr (marknadsvärden) Obligationer, reverser m m Aktier, konvertibla skuldebrev Ackumulerat överskott från före- Arets underskott/överskott AllmännaPensionsfondens fondkapital 19831988 (Mkr) 1988/89:144 Bilaga 8 Fondkapital31.12 1984 ansk. Fondkapital31.12 1985 ansk. Fordkapital31.12 1986 ansk. Fondkapital31.12 1987 ansk. Fondkapital31.12 1988 ansk. värde 273 124,2 12 125,8 7 590,1 292 840,1 värde 297 693,4 11 526,0 9 708,3 318 927,7 Fondkapital31.12 1988 markn. värde 329 2174 17 275,3 17 004,2 363 4969 AllmännaPensionsfondens totala placeringar (Mkr, marknadsvärde) företa,andra Fjärde fond- och tredje styrelsen fondstyrelserna Löntagar- AP-fonden fondema totalt Penningmarknadsplaceringar Obligationer m m Reverslån, refinansieringslån Aktier, konvertibler och options rätter m m Summa placeringar Värdepappersportföljema31.12 respektive år (Mkr) ' Innehav av obligations-, partial- och förlagslän. ' Innehav av aktier, konvertibler och optionsrätter. 178 860 192 952 7 546 3 484 i 079 2 638 189 485 199 074 203 866 211 554 7 053 5 551 222 169 221 839 226 007 232 265 9 537 9 556 245 985 247 375 266 385 266 401 16 689 12 666 298 792 285 462 De tre första fondstyrelserna Prop.1988/89:144Bilaga 8 ATP-systemets utveckling innebar fortsatt högaanspråk på fondens avkastning. Den del av pensionerna som betalas medfondförvaltningens avkastning steg till 11,5 mdkr, utgörande av pensionsutbetalningarna. (1987: 9,3 mdkr respektive ). Resultatet av fondförvaltningen som den framgår avresultaträkningen, uppgick till 33,7 mdkr. Ett sätt att mäta fondförvaltningenstotalavkastning framgår av nedanstående tablå. Genomsnittligt disponerat kapitalunder året' (marknadsvärde, Mkr) 312 545 285 833 Avkastning (Mkr) 39 907 32 874 (varav) räntor 33 499 31 345 Rcavinstnetto -F269 154 Förändring i kursvärden +6 139 -1-1 683 Totalavkastning(2)% 12,77 11,50 * GeI\OTnsn. (summan av mänadsvär.) Som framgår av ovanstående avkastningsberäkning ingår iavkastningen säväl periodiserad ränta som realiserade och orealiseradevärdeförändringar i portföljen. Dessa har satts i relation till ett under åretgenomsnittligt disponerat kapital baserat bl a på en marknadsvärdering avportföljen. avkastning kan numera mätas på detta sätteftersom framväxten av fungerande finansiella marknader efter avregleringenoch avskaffandet av placeringsplikten, möjliggör en kvalitetsmässigt bättremarknadsvärdering. Marknadsvärderingen kan dessutom göras på flera värdepapperän tidigare. Beräknat som andel av fondkapitalet uppgickavgiftsunderskottet (avgifter ./. pensioner) till 3,vid slutet av 1988.Denna andel motsvarar den reala avkastning som måste tillgodoses för atttillgängamas reala värde skall vara oförändrat. Fondens realränta har underåret varit större än så eller , (1987: ) vilket således innebar ettrealt överskott på 23,7 mdkr. Fondkapitalet till marknadsvärde uppgick till 329,2 mdkrvid årets slut. Det är en uppgång med 31,5 mdkr (1987: 24,3 mdkr). Den totala ATP-avgiftens storlek uppgick till 10,år1988 vilket är en höjning . Av denna utgör 0,2procentenheter en avgift som tillförs löntagarfonderna. dagen beslutat höja totala avgiftssatsen till 11,föratt finansiera den devalveringskompensation som utgår i form av enen-gångshöjning av basbeloppet med 6(X) kr frän . Dennahöjning av basbeloppet medför en höjning av utbetalade pensioner med 1,5 mdkr.Höjningen av avgiften medför en ökning av inkomsternamed 1,9 mdkr. beräknas den utbetalda lönesumman har ökat mednärmare . Det är en betydligt högre ökningstakt än vad som förutsågs inför1988. Tillsammans med avgiftshöjningen på har dettainneburit en inte oväsentlig ökning av avgiftsinkomsterna. De uppgick år 1988till 49,1 mdkr vilket är en ökning med 11,(1987: 43,9 mdkr, 12,).Avgiftsunderlaget beräknas ha uppgått till närmare 470 mdkr (1987:425 mdkr). Till detta kommer de egenavgifter som betalas via uppbörden avdirekt inkomstskatt. Storleken på de egenavgifter som betalades in tillfondförvaltningen uppgick till 1 697 mdkr och avsåg . Fr o m innevarande år kommer egenavgifterna att löpandeöverföras till fondförvaltningen vid varje uppbördstillfälle av B-skatl medett schablonbelopp motsvarande av B-skattens storlek. Detta innebär attfondförvaltningen erhåller "dubbla" egenavgifterdvs dels en slutreglering av , dels preliminäraöverföringar löpande för respektive inkomstår. Detta höjer egenavgifterna tillnivån resp. dessa år. Beräkningen av kapitaltillförseln till löntagarfondernasom författningsmässigt reglerats fram till har inneburiten väsentlig underskattning. Den faktiska uppbörden av framförallt vinstdelningsskattenoch arbetsgivaravgiften har blivit högre än beräknat. De överskjutande medlenav det växande skatteuttaget skall i avvaktan på rekvisition av löntagarfondernaförvaltas av första-tredje fondstyrelserna. Vid utgången av förvaltadesålunda första-tredje fondstyrelserna 4,4 mdkr av överskjutandelöntagarfondsmedel, vilket är en ökning med drygt 3 mdkr . När kapitaltillförseln till löntagarfonderna avslutas år1990 beräknas enligt nu gällande beräkningar löntagarfondernas tillförda kapitaluppgå till 17,2 mdkr i löpande priser. Vid ett oförändrat skatteuttag fram t om skulle vinstdelningsskatten och arbetsgivaravgiften ha inbringatdrygt 10 mdkr utöver dessa drygt 17 mdkr, vilket "överskott"tillföres de tre första AP-fonderna. Kapitalflöden1988 (Marknadsvärden mdkr) 1988/89:144Bilaga 8 Fondkapitaletsutveckling 19601988, (marknadsvärde, Mdkr) 1960 1970 1980 1985 1987 1988 Tillväxt ifondkapital(mdkr) Fondkapital(marknadsvärde) 0,0 2,0 10,4 22,9 32,9 39,9 0,1 0,4 0,5 0,5 6,1 22,2 34,5 43,9 49,1 - - - 1,4 3,1 1,2 19,0 42,1 53,8 60,6 0,1 0,2 0,3 0,4 0,5 0,5 6,8 13,4 15,1 24,3 31,5 23 10 7 9 11 0,5 35,9 145,3 245,3 297,7 329,2 12 Riksdagett 1988/89. Löntagarfondemasfinansiering, utbetalda medel till löntagarfonder och av 13 fondstyrelsernaförvaltade medel (ack. värden) Mdkr. 1988/89:144 Bilaga 8 I diagramredovisas tillförseln av medel till de fem löntagarfonderna åren 19841990. Pensionsutgiftema i ATP-systemet ökade med12,till 60,6 mdkr. Basbeloppet, som reglerar värdesäkringen i pensionernaökade frän till eller med 5,. har basbeloppetfastställts till eller en ökning med 8,varav i enengångs-höjning för att kompensera pensionärerna för devalveringen. Utbetalningarna av ATP-pensioner och därmed anspråken påfondens avkastning växer snabbt framöver bl a genom att antalet pensionsberättigadeökar liksom deras genomsnittliga pensionspoäng. Till detta kommer en högregenomsnittlig livslängd och en ökad andel förvärvsarbetande kvinnor samtidigtsom ATP-systemet når sitt fullfunktionsstadium. För administrationen av allmänna tilläggspensioneringen(förutom fondstyrelsernas interna förvaltning) är ett flertal myndigheter ochinstitutioner involverade. I hanteringen av ATP deltar (regelsystem, ADB, pensionsanvisningar), (handläggning ochutbetalningar), länsskattemyndighet och lokal skattemyndighet (debitering,uppbörd, beräkning av pensionsgrundande inkomst, administration),kronofogdemyndighet (indrivning), statens löne- och pensionsverk ochkommunernas pensionsanstalt (samordning av pensionsberäkningar och utbetalningar). Ar 1988 har totalt utbetalats till ovanståendemyndigheter. Det är en uppgång med drygt iOO mkr . Bakgrundentill förändringen är att underlagen för kostnadsberäkningen tidigare varalltför schablonartad och att vissa kostnader ej beaktats. Arets utbetalningargrundar sig på beräkningar utförda och sammanställda av . Summan av de inflöden och utflöden av kapital somrelaterats ovan har inneburit nettoplaceringar på 23,5 mdkr. Därutöverhar amorteringar, förfall och inlösen i värdepappersportföljen uppgåtttill drygt 21 mdkr i de långfristiga värdepappren och till ca 13 mdkr i dekortfristiga placeringarna. Till detta kommer omplaceringar iportföljsammansättningen på ca 95 mdkr, som gjorts av placeringspolitiska skäl.Sammantaget innebär detta att bruttoplaceringarna för de tre första fondstyrelsernauppgick till 152,1 mdkr vilket framgår av tablån nedan. Det bokföringsmässiga resultatet av förvaltningen av 13fondstyrelsernas verksamhet (sid 16 övre delen) är baserat på anskaffningsvärdenoch påverkas inte av orealiserade kursvinster och förluster. Det bokföringsmässigaresultatet blev (1987: 31 173). (miljarder kr) varav obligationer, förlags- ochreverslån 1988/89:144 Bilaga 8 Bostäder Staten Bostäder Staten 6,1 mdkr (1987: 1,7) . Det är främst nedgången i marknadsräntorna som har resulterat i den orealiserade värdetillväxten. Arets reala resultat blev 23,7 mdkr (1987: 21,8) eller 7,av fondkapitalet. För en långsiktig placerare är det emellertid inte särskilt meningsfullt att tillmäta resultatet ett enskilt år någon större vikt, snarare skall man i detta avseende betrakta den reala balansräkningen där de ackumulerade reala resultaten sedan fondernas tillkomst kan utläsas. De var 45,5 mdkr vid utgången av 1988. I samband med rekonstruktionen av boksluten sedan fondernas start har diagrammet nedan konstruerats. Det utvisar att de ackumulerade resultaten först (bortsett ) var så stora att balans erhölls mot inflationens urholkning av grundkapitalet. urholkades fondkapitalet kraftigt av inflationen och de regleringar som påverkade fondens placeringsmöjligheter. Man kan också konstatera att fr o m har de reala resultaten varit positiva de enskilda åren. Det är dock de senaste årens goda resultat, främst beroende på de höga realräntorna, som gjort att det sammanlagda fondkapitalets realvärde har kunnat återställas och öka. Intäktsräntoma, , var 6,högre än föregåendeår. Uppgången förklaras huvudsakligen av att den genomsnittligaportföljstorleken varit drygt 20 mdkr högre än föregående år.Marknadens genomsnittliga räntenivå på femåriga statsobligationen har år 1988varit 11,, vilket är obetydligt lägre än . Nyplace-ringsräntan påfondens placeringar var något högre än marknadsräntan . I posteningår per balansdagen upplupna ej inbetalda räntor. Dessa ökade från 12 223 mkrår 1987 till . Övriga intäkter utgörs av avkastningen från småföretagsfondenpå . Nettot av realiserade kursskillnader vid avyttring avvärdepapper har uppgått till (1987: -154). Det reala resultatet innehåller också en posl där detbokföringsmässiga resultatet korrigeras för inflationen. Nuvärdet av de medelsom har tillförts fonden fram års utgång jämte de medel somtillförts (grundkapitalet) korrigeras med förändringen ikonsumentprisindex. Ar 1988 har denna avsättning för att bevaragrundkapitalets köpkraft uppgått till 16,4 mdkr (1987: 11,1). Vid marknadsvärderingen per har portföljenskursvärden i förhållande till anskaffningsvärdena förändrats med totalt Ackumuleradereala överskott/underskott i procent av fondkapitalet jämfört med inflationsuppräknatgrundkapital 19601988 1988/89:144 Bilaga 8 o/o av fondkapital + 15 + 10 + 5 + -0. -10 -15. -20--25 Ackumulerade reala överskott/underskott I procent av fondkapitalet Prop.1988/89:144 Bilaga 8 AP-fondenssammanlagda marknadsvärderade aktieinnehav (inkl konvertibler och optionsrätter)uppgick vid slutet av 1988 till 32,4 mdkr (f å 20,0 mdkr). Motsvarande innehavvärderat till anskaffningsvärde var 19,1 mdkr (f å 15,1 mdkr). Den s k doldareserven i form av orealiserade kursvinster uppgick således till 13,3 mdkr (f ä4,9 mdkr). Dessa återfanns huvudsakligen i fjärde fondstyrelsen, som varitverksam under betydligt än löntagarfondstyrelserna. Aktieplaceringamas andel av hela fondförmögenheten vidslutet av uppgick till 8,eller 32,4 mdkr, vilket är en högre andelän . Som jämförelse kan nämnas att försäkringsbolagens marknadsvärderadeaktieplaceringar var ca 98 mdkr vid slutet av och svarade för knappt25% av de hos försäkringsbolagen förvaltade tillgångarna. Totalindex för aktiemarknaden steg meddrygt . Det är en av de kursmässigt största uppgångarna någonsin påStockholmsbörsen. Den branschmässiga utvecklingen var påtagligthomogen. Undantaget var årets vinnarbransch, rederierna, som steg med hela173%. Bättre än marknaden utvecklades också verkstäder (-) medan kemisk industri(-f42%) och utvecklingsbolagen (-) utvecklades sämre. Den registrerade aktieomsättningen vid fondbörsminskade . registrerades en omsättningshastighetpå jämfört 1987 och strax under första halvåret1986. Omsättningsskatten på aktier fördubblades . Emissions- och introduktionsvolymen för officielltnoterade företag sjönk till 3,4 mdkr (f å 5,6 mdkr). Uppgången ikursutvecklingen avspeglar sig också i boksluten för AP-fondensaktieplacerande fondstyrelser. Samtliga löntagarfondstyrelser jämte fjärdefondstyrelsen visade klart positiva resultat (se tabell på sid 14) i förhållandetill det reala avkastningskravet. Det avkastningskrav som dessa fondstyrelser är ålagdaenligt fondreglementef (28 §) är nämligen satt till av det tillskjutnain-flationsuppräknade kapitalet (grundkapitalet). Inflationsuppräkningen skermed den prisstegring som inträffat sedan tidpunkten dä medlen tillförtsfondstyrelserna. Avkastningskravet för såväl de fem löntagarfonderna somfjärde och är preciserat i ett årligt flödeskrav och ettlångsik tigt avkastningskrav. Flödeskravet innebär att varje fondstyrelseskall inleverera till första-tredje AP-fondstyrelsema ett belopp beräknatsom av nuvärdet av grundkapitalet. Det långsiktiga avkastningskravet innebär ett krav på attbibehålla grundkapitalets realvärde. Vid beräkningarna beaktar man i dessahänseenden förändringama i den dolda reserven i värdepappersportföljen. Förändringeni den dolda reserven blev sammantaget för de aktieplacerandefonderna . Det sammanlagda reala resultatet blev . Den fjärde och femte fondstyrelsen, får vardera högst tai anspråk ATP-avgifter av de tre första fondstyrelsemas sammanlagdafondkapital värderat till anskaffningsvärdet vid utgången av föregående år.För år 1989 innebär detta vid maximalt utnyttjande. Fjärdefondstyrelsen rekvirerade inte något nytt kapital utöver de tidigaresuccessivt tilldelade . Femte fondstyrelsen har som tidigare nämntsännu ej påbörjat någon verksamhet. Placeringar i de båda fondstyrelserna fårenligt reglementet ske i svenska aktier, med undantag för bank- ochförsäkringsaktier, konvertibla skuldebrev eller motsvarande skuldebrevförenade med optionsrätter Dessutom finns möjligheter att satsa riskkapital ikooperativa företag (svenska ekonomiska föreningar) samt i begränsadutsträckning i utländska aktiebolag (högst av de förvaltade medlen).Innehavet av aktier i ett börsnoterat aktiebolag får inte överstiga avröstetalet. Fjärde och den kommande femte fondstyrelsen får efterreglementsändringama också möjligheter att utvidgaplaceringama i en del nya riskkapitalinstrument samt även i långfristigaräntebärande värdepapper (se föregående avsnitt). Fjärde fondens värdepappersinnehav uppgick vid slutet av1988 till (f å ) redovisat till marknadsvärden. Innehavetav aktier uppgick till , varav avsåg onoterade bolag (f å 10280 resp ). Andelen onoterade företag i fondens portfölj framstår somjämförelsevis liten, , men engagemangen växer i snabb takt.Ökningen beror till stor del på ett engagemang i Holmens KraftAB på men även på nyemissioner i andra onoterade bolag. Fondens likvidamedel uppgick till (f å ). Resultat- ochbalansräkningar baserade på anskaffningsvärden samt uppgifter om placeringamasfördelning redovisas närmare på sid 18 ff. beslutade att inom AP-fondeninrätta fem löntagarfonder. Dessa självständiga delfonder gavs en place- ringsinriktning som i stort sammanfaller med vad som redovisatsför färde AP-fonden, dvs placeringar på riskkapitalmarknaden.