prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — Detta innebär att personen i fråga kan uppbärasjukpenning då han, om sjukdomsfallet inte inträffat, i ställetskulle uppburit ålderspension. Enligt min mening är detta otillfredsställandeoch kan inte anses slå i överensstämmelse med sjukförsäkringens centralaprincip atl ersättning skall utges som en kompensation för inkomstbortfall. Jaganser därför att den som är sjukskriven när han fyller för rätt till fortsatt sjukpenning måste kunnastyrka att han avser att fortsätta sitt förvärvsarbete i oförminskad omfattningäven efter denna tidpunkt. Enligt vad jag inhämtat görriksförsäkringsverket en översyn av nämnda regler med sikte på alt åstadkomma entillämpning av reglerna som står i överensstämmelsemed vad jag nu anfört. Jag räknar med att en sådan änd- ring skall kunna genomföras, vilket medför en minskningav försäkringens Prop. 1988/89:100 utgiftermed ca 30 milj.kr. Sjukförsäkringensvarar vidare för kostnader i samband med läkarvård och annansjukvårdande behandling, läkemedelsinköp, tandvård, sjukhusvård samt sjukresor.Vid vissa sjukdomar har den sjuke rätt till kostnadsfria läkemedel och förbrukningsartiklar Systemet för ersättning till sjukvårdshuvudmännenavseende öppen och sluten vård ändrades på ett par väsentligapunkter till följd av den överenskommelse som träffades med sjukvårdshuvudmännenför . Regeringen har genom proposition 1987/88:63 berett tillfälle att ta delav överenskommelsen (SfU13, rskr. Bl.a. skall denallmänna sjukvårdsersättningen fro.m. inte längre fördelas perinvånare ulan enligt en behovsbaserad fördelningsmodell. Denna modell larhänsyn till dödlighet, sjukfrånvaro och förtidspensionering samt andelenensamboende äldre. En annan ändring är atl ingår i denallmänna sjukvärdsersättningen den prestationsbundna ersättning försjukhusvård som utgetts från försäkringen per vårddag tillenskilda vårdinrättningar som äruppförda på en av riksförsäkringsverl-et upprättad förteckning. Dessa vårdinrättningar kommer i stället atl fäersättning genom vårdavtal med berörda sjukvårdshuvudmän. Enligt beslut avriksdagen avskaffas det s.k. avgiftsfria året vid sjukhusvård förålderspensionärer fr.o.m. och ett nytt avgiftssystem för pensionärer vid sjukhusvårdinförs. För att fastställaersättningarna till sjukvårdshuvudmännen kommer överläggningaralt äga rum med sikte på att en proposition om ersättningar frånsjukförsäkringen till sjukvårdshuvudmännen skall föreläggas riksdagenunder . Patientavgifter i öppen vård Sjukförsäkringens ersättningsregler för öppen sjukvårdinnebär att patienten vid läkarbesök betalar en enhetligavgift på högsl . per besök i offentlig vård och vanligen lika mycket perbesök hos privatpraktiserande läkare. För rådgivning per telefon bliravgiften högst Försäkringsersättning utges i form av allmänsjukvårdsersättning till sjukvårdshuvudmännen och enligt särskild taxa tillprivatpraktiserande läkare. Motsvarandeersättningsregler gäller även för sjukvårdande behandling som utförs av annanpersonal än läkare. Patientavgiften är där högst 35 kr.per besök eller behandling i offentlig vård och i regel lika mycket per besökeller behandling hos privatpraktiserande sjukgymnast. Läkemedelsförmåner och högkostnadsskydd Prop. Ril 7 Till läkemedelsförmånernaräknas prisnedsatta eller kostnadsfria läkemedel, kostnadsfria förbrukningsartiklarvid sjukdom saml prisnedsatla livsmedel vid vissa sjukdomar för barn . Vid inköpav prisnedsatla läkemedel och livsmedel betalar patienten den faktiskakostnaden dock högsl . vid varje inköpstillfälle. Kostnaderna därutöverbetalas av sjukförsäkringen. För personer medstort behov av sjukvård och läkemedel finns ett högkostnadsskydd. Skyddetomfattar inköp av lakar- och tandläkarordinerade läkemedel samt läkarvård ochsjukvårdande behandling i privat och offentlig regi. Det innebär i princip att enperson blir befriad från ytterligare kostnader för läkemedel och yårdbesök närhan betalat avgift för sammanlagt 15 inköp och vårdbesök. Befrielsen gäller under en12-månadersperiod räknat frän första inköpet ellerbesöket. För barnfamiljergäller att inköp eller vårdbesök för samtliga barn i en familj fårläggas samman. Sjukförsäkringensutgifter för läkemedelsförmånerna har ökat kraftigt . Ihuvudsak beror detta på prisutvecklingen. Andra viktiga faktorer isammanhanget är utvecklingen mol nya och dyrare läkemedel samt läkarnasförskrivningsvanor och terapitradilioner. Två olika utredningar inomläkemedelsområdet har lämnat sina förslag till regeringen. Det är dels1983 års läkemedelsutredning som avlämnat betänkandet Läkemedel och hälsa (SOU1987:20), dels som avlämnat rapporterna Kostnadsutvecklingenför läkemedel - en systemanalys och Högkostnadsskyddet. har bl.a.föreslagit att förmånen kostnadsfria läkemedel slopas och ersätts av ettenhetligt syslem för begränsning av den försäkrades läkemedelskostnader.Dessutom har genomfört en förvaltningsrevision avverksamheten vid och av samordningen inomden statliga läkemedelskontrollen. Samtliga dessa utredningsrapporter harremissbehandlats och de olika förslagen bereds inom . Riksdagenssocialförsäkringsutskoll har vid behandlingen av förra årets budgetpropositionuttalat att dagens syslem för ekonomiskt skydd för försäkrade i form avhögkostnadsskydd, sjukreseförmåner m.m. uppvisar en splittrad bild medmånga luckor (1987/88:SfU22). Del finns därför, enligt utskottet, anledningatl göra en förutsättningslös utredning om hur del samladeförmånssystemet skall kunna reformeras för all skapa bättre rättvisa mellanolika grupper För atl delta skall vara rnöjligt ulan oacceptabla kostnadsökningar förförsäkringen och sjukvårdshuvudmännen måste enhgt utskottets uppfattningomprioriteringar kunna övervägas. Detta innebär enligt utskottet alt ettställningstagande från regeringen i fråga om förslag attslopa förmånen med de kostnadsfria läkemedlen, borde anstå i avvaktan påövervägandena inom den av önskade utredningen. Vad utskottet sålundauttalat har godtagits av (rskr. Jag delar riksdagensbedörnning att det finns vissa brister i förmånssyste met.Det är bl.a. otillfredsställande att läkemedelsförmånerna kan variera beroendepå sjukdom och den sjukes ålder. Delta innebär t.o.m. atl del finns grupperav sjuka som inte alls omfattas av dessa förmåner. Det är heller inte 45 tillfredsställandeatt personer som ofta behöver företa resor för vård eller Prop. 1988/89:100 behandling, och därmed förorsakas högaresekostnader, inte omfattas av ett Bil. 7 högkoslnadsskydd medavseende på sådana utgifter. En reform för att undanröjadessa brister i regelsystemet är önskvärd men kostnadskrävande. 1 enlighet med vadriksdagen har anfört måste därför omprioriteringar mellan de olika förmånerna övervägas.Genom omprioriteringar kan också skapas en större rättvisa inom ersättningssystemetsamtidigt som det blir enhetligt och administrativt enklare. För att finansielltmöjliggöraen sådan reform måste, enligt min bedömning, förmånerna med kostnadsfrialäkemedel och förbrukningsartiklar ersättas av ell enhetligt syslem för begränsning avden försäkrades läkemedelskostnader. Jag är medveten om all detta förvissa personer kan leda till kostnadsökningar, men dessa begränsas eftersomdel kommer atl finnas elt tillfredsställande högkostnadsskydd. Genom deavsedda förändringarna skapas ekonomiskt utrymme för atl förbättra situationenför personer med höga kostnader för sjukresor. Jag anser att införandetav ett särskilt högkostnadsskydd för dessa är en angelägen reform som börövervägas närmare. Skyddet torde kunna utformas i princip eflermönster av det system som gäller för läkemedel och öppen sjukvård. Mol dennabakgrund avser jag att föreslå regeringen atl ge iuppdrag atl lämna förslag till ett sådant system för sjukresor. När det gällerreformeringen av läkemedelsförmånerna i övrigt bör inriktningen vara attläkemedelsraballeringen skall kunna tillämpas även på produkter för vilka denenskilde helt får stå för kostnaderna, t.ex. mjukgörande salvor tillpsoriatiker, saliversältnings- och salivstimulerande medel till muntorra personersaml vissa naturmedel. Det är också enhgt min uppfattning angeläget attåldersgränsen för prisnedsättningen på speciallivsmedel vid vissa sjukdomaravskaffas så att förmånen kan erhållas oberoende av ålder. Som ett ytterligareinslag i en samlad reform på området bör ingå att införa ytterhgare en nivåinom handikappersättningen under den lägsta nivå som finnsvid av basbeloppet. bör också övervägas alt avskaffa denmöjlighet som finns till avdrag för sjukdomskostnader i taxeringen. Sammanfattningsvisinnebär den av mig översiktligt beskrivna reformen att vissaotillfredsställande inslag i det nuvarande systemet som medför betydande merkostnaderför vissa grupper kan rättas till. Detta sker delvis genom en omfördelningfrän grupper som har en total befrielse från läkemedelskostnader.Effekten för dessa grupper begränsas dock i hög grad genomhögkoslnadsskyddel. Sammanlaget kommer en reform av det slag jag nu harbeskrivit att medföra merkostnader för försäkringen jämfört med dagslägel, men denär enligt min mening angelägen från både rättvise- och Irygghelssynpunkt.Beaktandet av merkostnaderna får därför ske i annat sammanhang. Jag avser all undernästa år återkomma till regeringen med förslag om all förelägga riksdagenen särskild proposition i enlighet med de överväganden jag nu redovisat. Sjukhusvård m.m. Prop. 1988/89:100' Ril 7 För somen försäkrad vårdas på sjukhus görs avdrag från hans sjukpenning med 55 kr.Avdraget får dock utgöra högst en tredjedel av den sjukpenning som utges föreskatt. har nyligenbeslutat atl del avgiftsfria året för pensionärer vid sjukhusvård avskaffasfr.o.m. 1988/89:33, SfU5, rskr. Pensionärer som har helförtidspension behåller dock ett avgiftsfritt år. Beslutet innebär också allelt nytt avgiftssystem har införts vid sjukhusvård förålderspensionärer och de förtidspensionärer som förbrukat ett s.k. fritt år.Det nya systemet motsvarar i stort sett det som gäller vid sjukhusvård försjukpenningförsäkrade. Avgiften utgör per värddag en tredjedel av summan avutbetalda pensionsförmåner från den allmänna försäkringen före skall, dockhögst . Med pensionsförmåner avses ålderspension och förtidspension i formav folkpension och tilläggspension (ATP) samt pensionstillskott. Det nya avgiftssystemetinnebär också att vårdavgiflerna tas ut genom avdrag vid utbetalning av nämndapensionsförmåner ca 1,5 månad efter det atl vården ägt rum. Administrationen avsystemet handhas av och de allmänna försäkringskassorna. Avgiftssystemet ledertill att flertalet förtidspensionärer och ålderspensionärer som förbrukat ettavgiftsfritt år får en betydande avgiftsminskning fro.m. , eftersom deflesta har betalat . har samtidigtbegärt atl regeringen återkommer med ett förslag som medger en individuellnedsättning av avgiften utöver vad som följer med den nu beskrivnaberäkningsmetoden. Därvid har förutsatts att bestämmelser om individuellprövning skall kunna träda i kraft möjligt och . Sjukförsäkringen innefattar också den allmännatandvårdsförsäkringen. Den omfattar alla försäkrade fro.m. Barnoch ungdomar har rätt till avgiftsfri tandvård genomlandstingens folktandvård. Tandvårdsförsäkringen ersätter kostnaderna för devuxnas tandvård enligt tandvårdstaxan upp lill . och med 75 %för kostnader däröver. Under de två senaste årenhar flera omfattande ändringar gjorts i tandvårdstaxan. Den 1 februari 1987blev taxan i många avseenden förenklad och för vårdgivarnabrutlointäktsneulral. Det är glädjande atlkunna konstatera att tandhälsan har förbättrats , främst förbarn och ungdomar. Tyvärr är tandhälsosituationen fortfarande inte helttillfredsställande för alla grupper i samhället. Enligt tandvårdslagen(1985:125) är målen för tandvården en god tandhälsa och en tandvård på likavillkor för hela befolkningen. Enligt lagen skall landvården lägga särskildvikt vid förebyggande åtgärder, vara lätt tillgänglig och av god kvalitet. Trots den allt bättre landhälsan för storagrupper av befolkningen fortsät- 48 ter försäkringsutgifterna för tandvård att ökadelvis beroende på att den to- Prop. 1988/89:100 tala vårdvolymen alltjämtökar. Orsakerna till detta är flera. Nya och dyrare Bil. 7 behandlingsmetoderoch tekniker, t.ex. behandling med käkbensförankrade broar i helt tandlösakäkar, omfattar allt fler och medför därför initialt ökade utgifler. Pä någotlängre sikt kan dessa insatser dock innebära att kostnaderna begränsas. Tillde negativa faktorerna hör tendenserna tillfler överbehandlingar, bl.a. i form av rent estetiska men inte odontologisktmotiverade behandlingar. Utgångspunkten måste enligt min mening vara att försäkringenendast skall ersätta sådan tandvårdsbehandling som verkligen är motiverad fränodontologisk synpunkt för att uppnå ett funktionellt och utseendemässigt godtagbartresultat. framfördes redan i den proposition som läg till grund förtandvårdsförsäkringens införande. Tandvård utöver detta måste patienten självhelt stå för. Beloppsgränsen förersättningsnivån av kostnaderna har varit . sedan den 1 juli 1980.Med hänsyn till de årliga nivåhöjningarna av tandvårdstaxan härefter är detenligt min uppfattning rimligt att denna beloppsgräns höjs till 3000 kr.fr.o.m. Denna åtgärd beräknas minska försäkringsutgifterna medca 50 milj.kr Jag har därför för avsikt att föreslå regeringen en sådanändring i tandvårdstaxan. harpå regeringens uppdrag redovisat konsekvenserna av att göra om tandvårdstaxanså att den stimulerar patienten till regelbunden s.k. bastandvård medinriktning på undersökning och profylax till en fast och låg avgift förpatienten och schabloniserad försäkringsersättning till vårdgivaren. Verketsrapport bereds inom . Det fortsattaberedningsarbetet kommer, på grundval av , attske med denna profylaktiska inriktning. Utgångspunkten skall vara att en sådanvårdinriktning skall kunna bli ekonomiskt fördelaktig för patient, landläkareoch försäkring. En ändrad utformning avtandvårdsförsäkringens ersättningsregler får dock totalt sett inte leda tillatt gällande utgiftsram för tandvården överskrids. Det innebär att de ev.utgiftsökningar som vissa av ändringarna kan ge upphov till måste finansierasgenom omprioriteringar inom ersättningssystemet för tandvård i övrigt. Beredningsarbetet börfortgå med dessa principiella utgångspunkter så att frågan om en ändradtandvårdsförsäkring kan redovisas för . Regelsystemet för ersättning vid sjukresa ändradessenast , då sjukreseförordningen (1975:974) ersattes avförordningen (1987:82) om ersättning vid sjukresa. Vid en sjukresa betalarden försäkrade elt karensbelopp för varje enkel resa. Övriga kostnader förresan ersätter försäkringen. Karensbeloppet är för resa med egen bileller taxi och . för resa med allmänna färdmedel. infördes en möjlighet förförsäkringskassan alt efter över- 4 1988/89. enskommelse lämna ersättning enligt enschabloniserad modell till kommu- Prop. 1988/89:100 ner och landsting försjukresor som sker med färdtjänst. Avsikten var inte Bil. 7 bara att ensådan ersättningsmodell skulle innebära administrativa besparingar för kassanulan även att kassan skulle kunna få del av de samåknings-vinster somförutsattes uppstå inom färdtjänstorganisationen hos kommunerna. Enligt vad jag inhämtathar det varit svårt för försäkringskassorna atl få till stånd sådanaöverenskommelser med kommunerna. Det har bl.a. framkommit att det sällanförekommer någon organiserad samåkning med taxi inom färdtjänsten. I anslutningtill detta nödgas jag konstatera att försäkringens utgifter för sjukresorfortsätter att öka på ett markant sätt. Detta beror till stor del på atlsjukresorna med taxi, vilka svarar för av utgifterna, kraftigtfördyrats genom stora höjningar av färdkostnaderna för taxi under de senasteåren. Mot denna bakgrund är delenligt min uppfattning myckel angeläget att undersöka olika möjligheter attbegränsa kostnadsutvecklingen inom sjukre-seområdet. Vidare behöverförberedelser vidtas för atl möta den beslutade avregleringen av taxi den 1juli 1990. Jag avser därför föreslå regeringen all ge iuppdrag att dels belysa konsekvenserna av denna förändring, dels vidtanödvändiga förberedelser för att motverka de negativa effekter som kan uppståför försäkringen. Verket bör därvid också redovisa om del finns behov avförfattningsändringar. Kostnaderna för sjukförsäkringen (exkl.föräldraförsäkringen) beräknas för till 50983 milj. kr.Kostnadsutvecklingen framgår av följande sammanställning (milj. 1987 ingår allsjukvårdsersättning som utbetalas till sjukvårdshuvudmännen exkl. tandvård. Inkl. prisnedsatta livsmedel och kostnadsfriaförbrukningsartiklar * Beloppet har korrigerats med hänsyn till att deavgifter på 1310 milj.kr som beräknats bli uttagna genom avdrag på pensionernavid sjukhusvård skall tillföras sjukförsäkringen. Sjukförsäkringenfinansieras till av statsbidrag och till av socialavgifter frånarbetsgivare och egenförelagare. Avgiften till sjukförsäkringen utgör fr.o.m.år 1988 av avgiftsunderlaget för arbetsgivare och avavgiftsunderlaget för egenförelagare. I följande tabell belyses utvecklingen av antalet sjukdagar,sjukfallsfrekvens m.m. Prop.1988/89:100 Bil. Ersatta sjukdagar per försäkrad Sjukfallsfrekvens Antal fall per försäkrad Genomsnittligt antal dagar perfall Som framgår avtabellen har antalet ersatta dagar minskat från 1978till 1983, varefter en ökning har skett. Ökningen var särskilt kraftigunder och har fortsalt även därefter. Ökningen hänför sigframför allt till sjukfall som varar än . En förändring avdet genomsnittliga antalet ersatta sjukdagar med motsvarar enkostnadsförändring för sjukförsäkringen med totalt drygt 1100 milj. kr. Av följande tabell framgår hur andelen sjukdagar resp.sjukfall fördelar sig påsjukfall av olika längd . Antalet folkpensionärer och utgifterna för folkpensionernaframgår av följande sammanställning. Vårdbidrag och barnpension redovisas underavsnitt C. Prop.1988/89:100 Bil. Folkpensionsutgifter, milj. kr Den första tabellenvisar att antalet personer med ålders- och förtidspension har ökat successivtunder . Ökningen av antalet ålderspensionärer avspeglar självfalletökningen av antalet äldre i befolkningen. Andelen personer av hela befolkningenvar och hardärefter successivt ökat och är f.n. . Den ekonomiskatryggheten är av avgörande betydelse för de äldres välfärd. Reformernainom folkpensioneringen var omfattande under 1960- och 1970-lalen.Tillsammans med det ökade antalet äldre personer har detta medfört kraftigtökade pensionskostnader. Kostnadsökningen orsakas också av förmånernasanknytning till basbeloppet och därmed anpassning till förändringarna av penningvärdet. Vidare harde standardförbättringar som skett i formav höjda pensionstillskott medfört en ökad kostnad. Av det totala antalet folkpensionärer i december 1989beräknas 648000 eller ha helt eller reducerat pensionstillskott. Fr.o.m. januari1989 kornmer folkpensionens årsbelopp - inklusive helt pensionstillskottmen exklusive kommunalt bostadstillägg - alt uppgå till . för ensamålderspensionär och till . för ett pensionärspar. Motsvarandeårsbelopp för en ensam förtidspensionär uppgår till . Anslagsbehovet förfolkpensioner under /90 beräknas till 58080 milj. kr. Folkpensionernafinansieras över statsbudgeten som tillförs en socialavgift som betalas avarbetsgivare och egenförelagare. Denna folkpensionsavgift är avavgiftsunderlaget. nämnda avgiftsuttag täcka av statens utgifterför folkpensioneringen år1989. Prop.1988/89:100 Bil. De kommunala bostadstilläggen (KBT) är obligatoriska förkommunerna. KBT skall svara för av varje del av den månatligabostadskostnaden som ligger mellan . för ogift pensionär samtmellan . Kommunen får statsbidrag av sina KBT-koslnader i dessa intervall. Kommunerna bestämmersjälva vilka grunder som skall gälla, men bostadstillägget måste minst täcka denbostadskostnad som ligger lill grund för statsbidraget. Inkomstprövningsreglernaär fastlagda i lag. KBT administreras av ochförsäkringskassorna och betalas ut med folkpension. KBT utgårför närvarande lill ca 570000 pensionärer. Enligt nuvaranderegler ges inte statsbidrag till KBT för psykiskt ulveckhngsstörda pensionärersom bor i gruppbostad. För många psykiskt utvecklingsstörda, som inte klarar av etteget boende, är elt boende i gruppbostad ett bra alternativ till egen bostad.De bör därför ges möjhghel lill samma boendestöd som andra pensionärer och regeringen avserdärför alt fr.o.m. införa rätt till statsbidrag till KBTför dessa grupper. Kostnadenför detta beräknas till 30 milj.kr. harnyligen beslutat om vissa förändringar avseende beräkningen av inkomstvid prövningen av rätt till KBT. Fr.o.m. kommer förmögenhetupp till som nedlagts i boende alt undantas vid beräkningen avförmögenhetsavkastningen och vidare kommer löneinkomst inte atlpåverka inkomstprövningen för KBT till ålderspensionärer. De totalaKBT-kostnaderna har för beräknats till 5450 milj. kr. och statsbidragetlill 1200 milj. kr. Kostnaderna för KBT ökar genom den allmännahyreskostnadsstegringen men har den fortgående ökningen av antaletpensionärer med ATP en återhållande effekt på kostnadsutvecklingen. Antalet ATP-pensionärer och utgiftsutvecklingen framgårav följande sammanställningar. Barnpension redovisas under avsnitt C. Utgifterna för ATP. ATP:s ålderspension utgör60% av den pensionsgrundande inkomsten, räknat på medeltalet av den försäkrades15 bästa inkomstår i arbetslivet. Pensionsgrundande inkomst beräknades förstagången för . Enligt huvudregeln krävs förvärvsarbete för fullpension. Den årliga pensionsgrundande inkomsten beräknas på inkomster somligger mellan 1 och 7,5 basbelopp. ATP-poäng för är 1989 beräknas således påinkomster mellan och . Reglerna för pensionsålder m.m.överensstämmer med motsvarande regler inom folkpensioneringen. Av de redovisadesammanställningarna framgår att ATP-förmånerna successivt fått ökad betydelse.Andelen ATP-pensionärer utgjorde år av samtliga pensionärer medmotsvarande förmåner från folkpensioneringen. Denna andel uppgår nu till . Av de drygt 1,5 milj. ålderspensionärerna och ca 350000förtidspensionärerna med folkpension har ca 1,1 milj. () resp. 300000(.) Ökningen av antalet ATP-pensionärer fortsätter.Utöver denna ökning av andelen folkpensionärer med ATP sker del också enmarkant ökning av den genomsnittliga ATP-pensionens storlek genom att denytillkommande pensionärerna vanligen har en högre ATP-poäng. ATP finansieras genomavgifter från arbetsgivare och egenförelagare. ATP-avgiften utgör för år198911,av avgiftsunderlaget. ATP-avgiften betalas intill allmänna pensionsfonden (AP-fonden). är uppdelad på tiostyrelser. Första - tredje fondstyrelserna förvaltar var sin del av influtnamedel från avgifter till tilläggspensioneringen, medan fjärde och femtefondstyrelsen förvallar en avgränsad del av dessa medel genom placering iaktier m.m. De fem löntagarfondstyrelserna skall förvalta de medel som inflyterdels från vinstdelningsskall och vinst-skatt, dels från en särskild del (0,2procentenheter) av ATP-avgiften. Löntagarfondstyrelserna skall årligenöverföra en real kapitalavkastning på till AP-fondens pensionsmedel. AP-fonden uppgick år 1965till 7300 milj. kr och ökade till 31 343 milj. kr. samt 148 312 milj.kr . beräknas AP-fonden uppgå till 330000 milj. kr. Prop.1988/89:100 Bil. Förvärvsarbetande i åldern harmöjlighet att minska arbetsinsatsen genom alt övergå till deltidsarbete ikombination med delpension. sionen fyller då ut en viss andel av detinkomstbortfall som föijer av arbets- Prop. 1988/89:100 tidsminskningen.För att delpension skall kunna utgå krävs bl.a. att den för- Bil. 7 säkradehar haft ATP-grundande inkomst under sammanlagt fr.o.m. och alt vederbörande förearbetstidsminskningen förvärvsarbetat . För anställda gäller attarbetstiden måste minskas och efter minskningenuppgå till minst . Egna företagare måste minska sin arbetstidmed i genomsnitt minst hälften och därefter arbeta i genomsnitt minst 17 limmari veckan. Kompensationsnivån inom delpensionsförsäkringen är avinkomstbortfallet. Inkomsten beräknas med utgångspunkt från pensionspoängenför före arbelstidsminskningen.