prop · GC0376 · 1988-12-31 00:00:00 — Omköparen avbeställer en vara som skall tillverkas eller skaffas särskilt förhonom, får säljaren dock inte hålla fast vid köpet genom att fullföljatillverkningen, vidta andra förberedelser för avlämnandet och kräva betalning.Detta gäller dock inte, om ett avbrott skulle medföra en väsentlig olägenhetför säljaren eller risk för alt hans förlust till följd av avbeställ-ningeninte blir ersatt. Skadestånd på grund av avbeställningen beräknas enligt 67-70§§. Harvaran ännu inte avlämnats, förlorar säljaren rätten att kräva betalning, omhan väntar orimligt länge med att framställa kravet. 53 §Säljaren får hålla fast vid köpet och kräva att köparen medverkar till köpet enligt 50 § 1. Köparen är dock inte skyldig att medverka lill köpet, om det föreligger ett hinder som han inte kan Övervinna eller om hans medverkan skulle förutsätta uppoffringar som inte är rimliga med hänsyn till säljarens intresse av köparens medverkan. Omett förhållande som nämnts upphör inom rimlig tid, får säljaren dockkräva att köparen medverkar till köpet. Säljarenförlorar rätten att kräva att köparen medverkar till köpet, om han väntarorimligt med all framställa kravet. Hävningpå grund av dröjsmål med betalningen 54§ Säljaren får häva köpet på gmnd av köparens dröjsmål med betalningen, omdröjsmålet utgör ett väsentligt avtalsbrott. Harsäljaren förelagt köparen en bestämd tilläggstid för betalningen och är deninte är oskäligt kort, får köpet även hävas om köparen inte betalar inomtilläggstiden. Medantilläggstiden löper får säljaren häva köpet endast om köparen meddelar att haninte kommer att betala . Harvaran kommit i köparens besittning, får säljaren häva köpet endast om han har förbehållit sig rätt till detta eller köparen avvisar varan. Hävning på grund avbristande medverkan Prop. 55§ Säljaren får häva köpet, om köparen inte medverkar till köpet enligt 50 § 1och avtalsbrottet är av väsentlig betydelse för säljaren samt köparen insågeller borde ha insett detta. Säljaren får under samma fömtsättningar hävaköpet, om köparen inte i rätt lid hämtar eller tar emot varan i fall då detframgår av avtalet eller omständigheterna att säljaren har ell särskiltintresse av att bli a v med det som han har sålt. Säljarenfår vidare häva köpet, om köparen inte inom en bestämd tilläggstid som säljarenhar förelagt köparen och som inte är oskäligt kort 1. medverkartill köpet enligt 50 § I, eller 2. hämtareller tar emot varan i fall då del framgår av avtalet eller omständigheterna att säljaren har ett särskilt intresse av att bli av med det som han har sålt. Medanen tilläggstid löper får säljaren häva köpet endast om köparen meddelar att haninte kommer all fullgöra sina skyldigheter inom tilläggs-liden. 56§ Skall betalning ske efter hand i särskilda poster allteftersom avlämnandesker och föreligger det dröjsmål med betalningen av någon delleverans, fårsäljaren häva köpet i fråga om denna delleverans enligt de bestämmelser som iövrigt gäller för hävning. Säljarenfår häva köpet även i fråga om en senare delleverans, om det inte saknasanledning att anta att dröjsmål med betalningen som ger rätt till hävningkommer att upprepas. 57 §Säljaren har rätt till ersättning för den skada han lider genom köparens dröjsmål med betalningen, om inte köparen visar att dröjsmålet beror på lag, avbrott i den allmänna samfärdseln eller betalningsförmed lingen eller annat liknande hinder som köparen inte skäligen kunde för väntas ha räknat med vid köpet och vars följder han inte heller skäligen kunde ha undvikit eller övervunnit. Säljarenhar också rätt till ersättning för den skada han lider genom att köparen intemedverkar till köpet enligt 50 § 1 eller genom alt köparen inte i rätt tidhämtar eller tar emot varan i fall då del framgår av avtalet elleromständighetema att säljaren har ett särskilt intresse av att bli av med detsom han har sålt. Rätt till ersättning i dessa fall föreligger dock inte, omköparen visar att det har funnits ett hinder av det slag som anges i 27 §första eller andra stycket för att medverka lill köpet eller för alt hämtaeller ta emot varan. Enligtandra stycket ersätts inte sådan indirekt föriusl som avses i 67 § andrastycket. Säljarenhar alllid rätt till ersättning, om avtalsbrottet eller förlusten beror påförsummelse på köparens sida. 58 §Hindras köparen att fullgöra köpet i rätt tid, skall han lämna säljaren meddelande om hindret och dess inverkan på möjligheterna till fullgörelse. Om säljaren inte får ett sådant meddelande inom skälig tid efter det att köparen harfått eller borde ha fått kännedom om hindret, har 13 säljaren rätt tillersättning för den skada som kunde ha undvikits om han Prop. 1988/89:76hade fått meddelandet . Meddelandeom hävning och skadestånd 59§ Säljaren får inte häva köpet på gmnd av köparens dröjsmål med att betalaeller med att hämta eller ta emot varan, om han inte innan fullgörelse harskett meddelar köparen att han häver. Omköparen har lämnat medverkan enligt 50 § 1 men detta har skett , fårsäljaren inte häva köpet eller kräva skadestånd på gmnd av dröjsmålet, om haninte inom skälig tid efter det att fick kännedom om att medverkan har lämnatsmeddelar köparen att han häver eller vill kräva skadestånd. Om säljaren häverköpet, behöver han dock inte lämna särskilt meddelande om alt han vill krävaskadestånd. 60 §Skall köparen specificera varans form, mått eller andra egenskaper och underlåter han att göra det vid avtalad tid eller inom skälig tid efter det han har fått begäran om detta från säljaren, får säljaren göra specifika tionen i överenstämmelse med vad som kan antas vara i köparens intresse. Detta hindrar inte säljaren från att göra gällande andra påföljder. Säljarenskall underrätta köparen om den specifikation han gör och förelägga köparen enskälig tid inom vilken denne kan ändra specifikationen. Ändrar köparen intespecifikationen inom den tid som har förelagts honom, blir säljarensspecifikation bindande. 61 §Visar det sig efter köpet att en parts handlingssätt eller ekonomiska förhållanden är sådana, att det finns starka skäl att anta att han inte kommer att uppfylla en väsentlig del av sina förpliktelser, får motparten för sin del inställa fullgörelsen och hålla inne sin prestation. Harsäljaren redan avsänt varan och visar det sig att sådana förhållanden somavses i första stycket föreligger på köparens sida, får säljaren hindra attvaran lämnas ut till köparen. Detta gäller även om köparen har tagit emottransportdokument avseende varan. Densom inställer fullgörelsen eller hindrar att varan lämnas ut skall genastmeddela motparten detta. Om han inte gör det, har motparten rätt tillersättning för den skada som han lider genom att ett sådant meddelande intehar lämnats . Densom har inställt sin fullgörelse eller hindrat att varan lämnas ut skallfortsätta fullgörelsen, om motparten ställer godtagbar säkerhet för sinfullgörelse. 62 §Står det klart att det kommer att inträffa ett avtalsbrott som ger en part rätt att häva köpet, får denne häva redan före tiden för fullgörelsen. Hävningen är dock utan verkan, om motparten genast ställer godtagbar säkerhet för sin fullgörelse. m. Prop. 1988/89: 76 63§ Har en part försatts i konkurs, får konkursboet inträda i avtalet. Motpartenfår kräva att boet inom skälig tid ger besked om det vill inträda. Inträderkonkursboet i avtalet och är tiden för motpartens fullgörelse inne, får dennekräva att boet fullgör sin prestation eller, om anstånd har medgetts, utanoskäligt uppehåll ställer godtagbar säkerhet för sin fullgörelse. Är tiden förmotpartens fullgörelse inte inne, får denne kräva säkerhet om det av särskildanledning är nödvändigt för att skydda honom mot förlust. Omboet inte inom skälig tid efter motpartens krav enligt första stycket inträderi avtalet eller inte efterkommer motpartens krav enligt andra stycket, fårmotparten häva köpet. Överlämnasvaran till köparen eller hans konkursbo efter det att köparen har ansökt omförordnande av god man enligt ackordslagen (1970:847) eller försatts i konkursoch har betalning inte skett, får säljaren kräva att varan lämnas tillbaka.Varan behöver dock inte lämnas tillbaka, om betalning sker genast eller, i falldå köpesumman inte ännu har förfallit till betalning, köparen eller konkursboetinom skälig tid efter uppmaning ställer godtagbar säkerhet för betalningen. Omkonkursboet har sålt varan eller på annat sätt har förfogat över den så att deninte kan lämnas tillbaka väsentligen oförändrad och oförminskad, skallkonkursboet anses ha inträtt i avtalet. Gemensamma bestämmelser om hävning och omleverans Verkningarav hävning och omleverans 64 §Hävs köpet, bortfaller säljarens skyldighet att överlämna varan och köparens skyldighet att betala och medverka till köpet. mån köpet har fullgjorts får vardera parten kräva att motparten lämnartillbaka vad han har tagit emot. Var och en får därvid hålla inne vad han hartagit emot till dess att den andre ger ut vad han skall lämna tillbaka samtbetalar eller ställer godtagbar säkerhet för skadestånd och ränta som han kanvara skyldig att erlägga. Omsäljaren skall företa omleverans, får köparen hålla inne vad han har tagit emottill dess att omleverans sker. 65 §Hävs köpet, skall köparen ge ut den avkastning av varan som han har fått samt betala skälig ersättning om han har haft annan nytta av varan. Omsäljaren skall lämna tillbaka betalningen, skall han betala ränta från den daghan tog emot betalningen. Bortfallav rätt till hävning och omleverans 66§ Köparen får häva köpet eller kräva omleverans endast om han kan lämnatillbaka varan väsentligen oförändrad och oförminskad. Rätten att häva köpeteller kräva omleverans går dock inte föriorad, om 1. varan har förstörts, kommitbort, försämrats eller minskat genom sin egen beskaffenhet eller något annatförhållande som inte beror på köparen, 2. varan har förstörts, försämratseller minskat till följd av en åtgärd som har varit behövlig för att undersökaom varan är felfri, eller 3. varan helt eller delvis harsålts vidare i vanlig ordning eller använts av 15 köparen för förutsatt brukinnan han märkte eller borde ha märkt det fel på Prop. 1988/89: 76 grund avvilket han vill häva köpet eller kräva omleverans. Rättenall häva köpet eller kräva omleverans går inte heller förlorad, om köparenersätter säljaren den minskning i varans värde som är en följd av att varan harförsämrats eller minskat. 67§ Skadestånd på grund av avtalsbrott omfattar ersättning för utgifter,prisskillnad, utebliven vinst och annan direkt eller indirekt föriusl medanledning av avtalsbrottet. Skadestånd enligt denna lag omfattar dock inteersättning för förlust som köparen tillfogas genom skada på annat än den såldavaran. Som indirekt föriusl anses 1. föriusltill följd av minskning eller bortfall av produktion eller omsätt ning, 2. annan förlust till följd av altvaran inte kan utnyttjas på avsett sätt, 3. utebliven vinst till följd avatt ett avtal med tredje man har fallit bort eller inte har blivit riktigtuppfyllt, och 4. annan liknande förlust, om denvarit svår all förutse. Somindirekt förlust enligt andra stycket anses dock inte en sådan förlust som den skadelidandehar haft för att begränsa en förlust av annat slag än som anges i andrastycket. 68 § Har köpet hävts och köparengjort ett täckningsköp eller säljaren sålt varan på nytt, och har åtgärdenvidtagits med omsorg och inom skälig tid efter det att köpet hävdes, läggspriset enligt köpet och priset vid täckningsköpet eller försäljningen tillgrund för beräkningen av prisskillnaden. 69 § Har köpet hävts utan atttäckningsköp eller försäljning enligt 68 § har skett och finns del ett gängsepris för sådana varor som köpet avser, läggs priset enligt köpet och varansgängse pris vid tiden för hävningen till grund för beräkning av prisskillnaden. Begränsningav skadan och nedsättning av skadeståndet 70 §Den skadelidande parten skall vidta skäliga åtgärder för att begrän sa sin skada. Försummar han det, får han själv bära en motsvarande del av föriusten. Omskadeståndet är oskäligt med hänsyn till den skadeslåndsskyldiges möjligheteratt förutse och hindra skadans uppkomst samt omständigheterna i övrigt, kanskadeståndet jämkas. 71 §I fråga om ränta på priset och andra fordringar som inte betalas gäller räntelagen (1975:635). Ifall då säljaren får kräva betalning mot tillhandahållande av varan 16 utgår dock ränta enligt 6§ räntelagen redan från den dag säljaren framstäl- Prop. 1988/89: 76 lerett sådant krav även om förfallodagen ej är bestämd i förväg. Detsamma gälleri fall då säljaren får kräva betalning mot sådant dokument eller bevis sominnebär att säljaren inte får förfoga över varan när det har lämnats ut tillköparen. Andrastycket gäller dock inte om säljaren ger ut varan, dokumentet eller bevisettrots att betalning inte sker. 72§ Om varan inte hämtas eller tas emot i rätt tid eller om den inte överlämnastill köparen lill följd av något annat förhållande på hans sida, skall säljarenför köparens räkning vidta skäliga åtgärder för vård av varan, om han har den isin besittning eller annars kan ta hand om den. 73§ Vill köparen avvisa en vara som han har tagit emot, skall han för säljarensräkning vidta skäliga åtgärder för vård av varan. Villköparen avvisa en vara som har sänts till honom och hålls honom tillhanda påbestämmelseorten, skall han ta hand om den för säljarens räkning, om det kanske utan alt betalning sker och utan oskälig kostnad eller olägenhet. Sådanskyldighet föreligger dock inte, om säljaren eller någon som på hans vägnar kanta hand om varan finns på bestämmelseorten. 74§ Har den part som skall ta vård om varan överlämnat den till tredje man förförvaring för motpartens räkning och har förvararen valts med omsorg, är denvårdpliktige parten fri från ansvar för varan när förvararen har tagit emotden. 75§ Den part som skall ta vård om varan för motpartens räkning har rätt lillersättning för försvarliga utgifter och kostnader på grund av vården. Han fårhålla inne varan till dess att ersättningen betalas eller godtagbar säkerhetställs för den. 76§ Den part som skall ta vård om varan får sälja den, om han inte utan väsentligkostnad eller olägenhet kan fortsätta med vården eller om motparten dröjeroskäligt länge med att ta hand om varan eller med att betala varan ellerersätta kostnader för vården. Omvaran är utsatt för snabb förstörelse eller försämring eller om den fordraralltför kostsam vård, skall den säljas om det kan ske. Varanskall säljas med omsorg. Motparten skall om möjligt underrättas före försäljningen. 2 1988/89. 77 § Har en part rättatt sälja varan enligt 76 § men kan den inte säljas Prop. 1988/89: 76 eller är det uppenbart att priset inte skulle täcka kostnaderna för en försäljning,får parten förfoga över varan på annat sätt som är försvarligt. Innan det sker,skall motparten om möjligt underrättas. 78 §Vad en försäljning har inbringat och vad en part på annat sätt har fått ut av varan skall, liksom uppkomna kostnader, redovisas för motpar ten. Överskott tillfaller motparten. 79 § Avkastning som varan ger föreavtalad tid för avlämnandet tillfaller säljaren, om det inte med fog kundeberäknas att den skulle utfalla . Avkastning som varan ger efter det attden skall avlämnas tillfaller köparen, om det inte med fog kunde beräknas attden skulle utfalla tidigare. 80 § I köp av aktier ingårutdelning som inte har förfallit till betalning före köpet och sådanföreträdesrätt för aktieägare att delta i emission som inte har kunnat utövasföre köpet. 81 § 1 köp av räntebärandefordringar ingår ränta som är upplupen men ännu inte förfallen till betalningvid den tidpunkt som har avtalats för avlämnandet. Vad som svarar mot sådanränta skall köparen betala till säljaren utöver priset, om inte fordringen harsålts som osäker. 82 §Harett meddelande som köparen skall lämna säljaren enligt 23, 24, 29, 32, 35, 39, 47 eller 61 § avsänts på ett ändamålsenligt sätt, får medde landet åberopas även om det försenas, förvanskas eller inte kommer fram. Detsamma gäller beträffande ett meddelande som säljaren skall lämna köparenenligt 52, 53, 59eller61 §. Dennalag träder i kraft den Ijuli 1990. Genomlagen upphävs lagen (1905:38 s. 1) om köp och byte av lös egendom med denbegränsningen att de hänvisningar till den lagen som finns i lagen (1914:45) omkommission, handelsagentur och handelsresande skall fortsätta att gälla. Ifråga om avtal som har ingålts före ikraftträdandet gäller dock äldrebestämmelser. Lag om ändring i räntelagen (1975:635) Härigenomföreskrivs att 2§ räntelagen (1975:635) skall ha följande lydelse. Ränta på fordran utgårej för tid innan fordringen är förfallen till betalning. På fordran som avseråtergång av betalning då avtal hävts till följd av betalningsmottagarenskontraktsbrott eller på likande grund utgår dock ränta för tiden från den dagbetalningen erlades till och med den dag återbetalning sker eller, omåterbetalning ej sker i rätt lid, den dag från vilken ränta börjar utgå enligt3 eller 4 §. På fordran som avseråtergång av betalning då avtal hävts till följd av kontraktsbrott eller pålikande gmnd utgår dock ränta för tiden från den dag betalningen erlades tilloch med den dag återbetalning sker eller, om återbetalning ej sker i rätt tid,den dag från vilken ränta börjar utgå enligt 3 eller 4 §. Denna lag träder i kraftden Ijuli 1990. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde . Närvarande:statsministem , ordförande, och statsråden , , ,, , , R. , , , ,, G. , , , , , ochWallström. Lagrådsremiss om ny köplag 1 Inledning Lagen(1905:38 s. 1) om köp och byte av lös egendom utgör ett av de äldsta exemplenpå lagstiftning som har tillkommit i nordiskt samarbete. Motsvarande lagarantogs i och i . Den isländska köplagen från år1922 anknyter nära till de skandinaviska köplagarna. Finlandstod den gången utanför det nordiska köplagssamarbetet. inleddesemellertid ett arbete på en finsk köplag. Ett syfte med det arbetet var attåstadkomma en modern köplagstiftning. framhölls från finsk sidavikten av en enhetlig nordisk lagstiftning på detta område. Detta kom att bildaupptakten till ett nordiskt reformarbete på köprättens område. , Norgeoch utsåg sakkunniga som fick i uppdrag att följa det finska arbetet.Senare utvidgades de sakkunnigas uppdrag till att avse en översyn avköplagarna i , och . Förslag eller utkast till (nya)köplagar lades i de fyra länderna fram . Sedanlagförslagen remissbehandlats låg arbetet på en revision av köprätten nere iavvaktan på att Förenta Nationemas kommission för intema-tionell handelsrätt(UNCITRAL) slutförde arbetet på en konvention om intemationella köp. Vid en diplomatkonferensi antogs en sådan konvention. Den10 beslöt justitieministrarna i , , och Sverigeatt tillsätta en arbetsgmpp med uppdrag att undersöka möjlighetema attåstadkomma samordnade köplagar för de fyra ländema. Arbetsgmppenavlämnade betänkandet (NU 1984:5) Nordiska köplagar. Betänkandetinnehåller förslag till nya köplagar i , och samt förslagtill köplag i . Det svenska betänkandet har remissbehandlats. Tillprotokollet i detta ärende bör fogas dels en sammanfattning av betänkandet som bilaga 1, dels det svenska lagförslag som läggs fram i betänkandet som bilaga 2, dels en förteckning över remissinstansema och en remissammanställning som bilaga 3. Underlagstiftningsärendets beredning i har överläggningarhållits med företrädare för justitiedepartementen i , och Norge.Därefter har en köplag antagits i och en ny köplagantagits i . I är siktet inställt på att läggafram förslag till en ny köplag . I har de lösningarsom diskuterats vid de nordiska departementsöverläggningarna behandlats vidsärskilda överläggningar med företrädare för , ,juridiska fakultetsnämnden vid , ,, , SHIO/Familjeföretagen,, . Svenska handelskammarför-bundet.Kooperativa förbundet och samt med professor emeritus JanHellner. 2.1.1 Behovetavenreform på köprättens område Köplagenhar fortfarande väsentligen samma innehåll som när den infördes för drygt 80år sedan. Lagen präglas av de värderingar och förhållanden som rådde då. Detär naturligt att samhällsutvecklingen medfört att köplagen med tiden har kommitatt framstå som allt mera föråldrad. Handeln medjordbmksprodukter, råvaror och basprodukter spelade ännu vid seklets början endominerande roll. Det var till stor del fråga om varor som var allmänttillgängliga på den inhemska eller utländska marknaden och som ofta varutsatta för betydande prisförändringar. Vid sidan av sådana köp var köp avkreatur och hantverksprodukter viktiga. Industriproduktemas andel i handelnvar däremot betydligt mindre. spelar handeln medindustriellt tillverkade varor en central roll. Detta gäller såvälmassproducerade varor som verkstadsindustrins produkter. Beställningsköp, dvs.köp som fömtsätter att varan tillverkas sedan köpeavtalet har ingåtts, ofta ienlighet med köparens anvisningar eller önskemål, har blivit allt vanligare ochviktigare vid sidan om köp som avser standardiserade industriprodukter. I bådafallen är det ofta fråga om tekniskt komplicerad utmstning, som dessutom ärspecifik för en viss tillverkare och som därför inte finns allmänt tillgängligpå marknaden. Också i fråga om andra industriellt tillverkade varor är detvanligt att det endast finns en eller ett fåtal producenter och säljare av ensärskild modell, märke eller typ av en bestämd vara. Produkterna kan med andraord vara differentierade även när det gäller serietillverkade varor. Även imarknadsförhållandena har betydande förändringar skett. Distributionskedjanbestår i många branscher av flera led som dock kan vara starkt integreradesinsemellan, bl.a. genom ensamförsäljningsavtal och andra liknande arrangemang. Dessa faktorer medför atten köpare redan från början kan vara mer eller mindre hänvisad till en visseller ett fåtal leveranskällor och sedan är beroendeav den säljare som köparen har valt att ingå avtal med, t. ex. vad gällerrättelse av fel, service och leverans av reservdelar och tillbehör. Situationenvid köp av industriprodukter avviker betydligt från köp av sådana råvaror ochandra motsvarande nyttigheler som är allmänt tillgängliga på marknaden ochofta utsatta för prisförändringar. Marknadsföringenspelar numera också en betydande roll som underlag för köpet, i synnerhet ihandeln med industriprodukter. Speciellt när det gäller tekniskt kompliceradeprodukter har de uppgifter som för säljarens räkning lämnas om varan i mångafall en avsevärd betydelse för köparen. Kommunikationernahar utvecklats väsentligt. Detta har bl. a.inverkat på sättet att ingå och avveckla avtal, framför allt i deninternationella handeln, och har över huvud taget ökat avtalsparternas möjlighetertill snabba kontakter med varandra. Ocksånär det gäller transportförhållandena har det skett en betydande tekniskutveckling, som delvis förändrat förutsättningarna för t. ex. den inlernordiskahandeln. Handeln med andra länder spelar också en helt annan roll än vidköptagens tillkomst. Bestämmelsernai lag är på många punkter elastiskt utformade. Detta har möjliggjortför rättspraxis att i viss utsträckning anpassa lagen till den utveckling somhar skett. Lagens dispositiva karaktär har dessutom öppnat dörren för enutveckling av köprälten genom avialspraxis. Men detta har minskatlagens betydelse som grundläggande rättskälla på området. och har idecember 1987 med vissa reservationer ratificerat Förenta Nationernaskonvention angående avtal om internationella köp av varor(). har ratificerat konventionen . Danmarkväntas ratificera den . Självfallet medför det ett behov avatt de nationella köplagarna i dessa länder anpassas till sålångt det är möjligt och lämpligt. Det råder alltså ingentvekan om att utvecklingen på flera områden definitivt har sprungit förbi 1905års lag. I likhet med arbetsgruppen och del alldeles övervägande antaletremissinstanser anser jag därför att det föreligger ett klart behov av en nylagstiftning avseende köp av lös egendom. 2.1.2 Riktlinjer för enny köplagstiftning köplagstiftning skall självfallet innehålla de grundläggande reglerna omförhållandet mellan köpare och säljare. Den skall bl.