prop · GC03153 · 1988-12-31 00:00:00 — Regeringens skrivelse 1988/89:153 med redogörelse för en överenskommelse om vissaersättningar till sjukvårdshuvudmännen m.m. för år Skr. Regeringenbereder tillfälle att ta del av vad som har tagils upp i bifogadeutdrag ur regeringsprotokollet . Iskrivelsen lämnas en redogörelse för den överenskommelse som träffats med företrädareför sjukvårdshuvudmännen om vissa ersättningar från sjukförsäkringen för år1990. Överenskommelsen bygger vidare på det system med schabloniseradeersättningar till sjukvårdshuvudmännen som infördes . Denbehovsbaserade fördelning av den allmänna sjukvårdsersättningen, som infördes fr.o.m.år 1988, blir fullt genomförd . Detta innebär att skillnadenmellan var och en av de tre behovsklasser som sjukvårdsområdena delas in iblir . Enviktig nyhet är att parterna enats om en gemensam kraftsamling för ökadtillgänglighet och kapacitet i hälso- och sjukvården. För att få incitament tilldet förändringsarbete som blir nödvändigt för att förkorta vårdköerna införsunder en särskild ersättning på högst 50 milj. kr. Riktlinjer förfördelning av dessa medel kommer senare atl utarbetas gemensamt av parterna. Föratt öka tillgången på psykoterapeutisk behandling lill rimliga kostnader förden enskilde utges en särskild ersättning till sjukvårdshuvudmännenpå 19 milj. kr. som skall fördelas efter särskilda regler. Som villkor fördenna ersättning gäller att sjukvårdshuvudmännen genom vårdavtal knyter privatverksamma legitimerade vårdgivare tfll sin verksamhet. Denallmänna sjukvärdsersättningen för beräknas lill 12 778 milj. kr.Totalt beräknas ersättningen till sjukvårdshuvudmännen från sjukförsäk- 1 samt Nr 153. ringen uppgå till 14 786milj. Dessutom utges Skr. 1988/89:153 ettsärskilt statsbidrag med 176 milj. kr. till den psykiatriska vården. Härvid haräven dygnsavgiften för patienter som ligger kvar vid rättspsykialrisk klinik eflerdet att beslutat om sjukhusplacering höjts från 975 tifl 2400kr. Enligtöverenskpmmélsen förutsätts även några mindre ändringar i reglerna för ansluthihgenävprivatpraktiserande läkare till den allmänna för--säkringens ersättningssystem. Iöverenskommelsen anges också att parterna nu är ense om att arbeta för enöverflyttning av huvudmannaskapet för sjukresor, ekonomiskt och administrativt,från försäkringskassorna till sjukvårdshuvudmännen fr.o.m. den 1 januari 1991.Parterna avser att träffa en särskfld överenskommelse idenna fråga. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde ordförande, och statsråden , , ,, , , G. , , , ,, , , , Skrivelse med redogörelse för en överenskommelse om vissa ersättningartill sjukvårdshuvudmännen m.m. för . Engod hälso- och sjukvård på lika villkor för hela befolkningen är - i enlighetmed hälso- och sjukvårdslagen - övergripande mål för hälso- och sjukvården. Genomden förändring av ersättningarna från den allmänna sjukförsäkringen lillsjukvårdshuvudmännen som genomfördes lades en väsentlig grund för envidareutveckling av hälso- och sjukvårdspolitiken enligt dessa utgångspunkter (prop.1983/84:190, SfU31, rskr. Förändringeninnebar en övergång från prestalionsbundna ersättningar till en schabloniseradoch samlad ersättning per invånare. Den innebar också en samordning medförsäkringens ersättningar till privatpraktiserande läkare och sjukgymnaster isyfte alt förbättra förutsättningarna för en samordnad planering av denoffentliga och privata hälso- och sjukvården. I samband med fastställandet aversättningarna för (prop. 1985/86:167, SfU 1986/87:1, rskr. 9)genomfördes vissa ytteriigare förenklingar i systemet bl.a. genom allersättningen för sjukhusvård inordnades i den allmänna sjukvårdsersättningen. Genomden överenskommelse som träffades om ersättningar för åren 1988 och 1989infördes en behovsbaserad fördelning av den allmänna sjukvärdsersättningenmellan sjukvårdshuvudmännen. Därvid uttalades atl en fullt genomförd utjämningborde kunna uppnås . Defördelningskrilerier som valts som grund för den behovsbaserade resursfördelningenär olikheter i befolkningens dödlighet, sjukfrånvaro och förtidspensioneringsamt antalet ensamboende äldre. Den behovsbaserade fördelningen innebär iförsta hand att sjukvårdsområden med en relativt sett hög andel arbetare ochlägre tjänstemän erhåller en större ersättning än vad som annars skulle havarit fallet. Genom att införa en behovsbaserad fördelning av sjukvårdsersältningarnauppnås således väsentliga fördelningspoliliska effekter. Sjukvårdshuvudmännenges ökade förutsättningar att anpassa hälso- och sjukvårdens resurser till denojämna fördelningen av behoven. Underandra utgavs särskilt statligt bidrag till vissa operationer.Bidraget avsågs stimulera till en ökad operationskapacitet och ökad ge- 1*J 988/89. 1 sami Nr 153. nomströmning inom de trevårdområdena gråslarrsoperationer, operationer Skr. 1988/89:153 för nyahöftleder och kranskiirlsoperationer. Regeringen fastställde den 1 oktober 1987vissa indikationer och krav som måste vara uppfyllda för att ersättning skulleutgå. Ienlighet med vad som angetts i den proposition som låg lill grund för beslutetom den särskilda ersättningen (prop. 1986/87:114, SoU37, rskr. 340) omprövadesdenna ersättning i samband med förhandlingarna om sjukvårds-ersättningarna föråren 1988 och 1989. Härvid fastställdes att den särskilda ersättningen tillvissa operationer skulle inordnas i den allmänna sjukvårdsersätlningen. Deregler om prioritering och vårdplanering och om upptagningsområden somfastställts för fördelning av del statliga bidraget lill gråslarrs-, höftleds-ochkranskärlsoperationer skulle därvid gälla även . Efteröverläggningar mellan företrädare för och sjukvårdshuvudmännenhar överenskommelse träffats om ersättningarna för . Dennu träffade överenskommelsen för bygger på de principer som lagts fasti de tre tidigare överenskommelserna, men innehåller också några viktigaförändringar. Denbehovsbaserade fördelningen av den allmänna sjukvårdsersättningen genomförshelt . Dessutom tillförs samtliga sjukvårdshuvudmän en likastor procentuell höjning av denna ersättning. Jag får i anslutning härtillerinra om alt den särskilda ersättningen till vissa operationer ingår i den aflmännasjukvårdsersättnirngen även för . Jagvill i detta sammanhang starkt understryka atl det krävs forisatta kraftfullaåtgärder för alt minska de långa väntetiderna inom de tre nämnda verksamhetsområdena.Det råder enighet om alt de indikationer och krav som gemensamt har lagts fastför den särskilda ersättningen till operationer för skall fortsätta attgälla i tillämpliga delar. Sjukvårdshuvudmännen skall således upprättavårdplaneringslistor för gråslarrsoperationer, höftledsoperationer ochkranskärlsoperationer. Patienterna delas in i olika prioriteringsgrupper ochför varje grupp har en från medicinsk synpunkt längsta planeringstidfastställts. För nämnda operationer har patienten möjlighet att bli remitteradtill annat sjukvårdsområde om de angivna längsta väntetiderna överskrids. Detråder enighet om alt operationskapacitelen även fortsättningsvis måste öka ochbelastningen över landet utjämnas. All landstingen inom ramen för deersättningar som utgår självständigt svarar för de nödvändiga prioriteringarnaär också naturligt men jag vifl i detta sammanhang betona vikten av altsjukvårdshuvudmännen bäde enskilt och i samarbete vidtar ål-gärder så att långaväntetider kan elimineras. Vidare krävs en god framförhållning ochflexibilitet för atl undvika alt en motsvarande situation uppslår inom andramedicinska verksamiietsområden. Tilldella kommer att staien och företrädare för landslingen för har enatsom atl göra en gemensam kraftsamling för alt förkorta vårdköerna. En särskildersättning på högst 50 milj. kr införs för olika stimulansåtgärder. Medlenkommer atl fördelas efter riktlinjer som parterna gemensamt skall utarbeta. Ibilaga 4 till överenskommelsen finns en närmare redovisning av de insatser som parternadärvid har enats om. ' Socialstyrelsenhar i skrivelse till regeringen pekat på att sjukvårdshuvudmännens utbyggnadav den psykoterapeutiska verksamheten inte svarar mot behoven och att åtgärderbehöver vidtas för att uppnå en tillfredsställande situation. Situationen harskapat problem för många enskilda antingen genom långa väntetider till denoffentliga vården eller genom höga kostnader för behandlingar hos privatavårdgivare. Mot denna bakgrund skall, enligt överenskommelsen, ensärskild ersättning utges till sjukvårdshuvudmännen på sammanlagt högst 19milj. att fördelas mellan huvudmännen efter särskilda regler, underförutsättning atl huvudmännen genom vårdavlal knyter privata legitimeradevårdgivare lill sig som ett komplement till de egna psykoterapeutiskabehandlingsresurserna. Ienlighet med överenskommelsen bör också införas en särskild ersättning påtotalt högst 2 milj. kr. som efter prövning av Sjukvårdens och socialvårdensplanerings- och rationaliseringsinstitut (Spri) lämnas till de sjukvårdshuvudmänsom ålar sig att svara för produktkontrollregister avseende hela landet. Jagförordar all de i överenskommelsen angivna åtgärderna genomförs på det sätt somredogörs för i det följande. De förslag som jag redovisar förutsätter intenågon lagändring. Det ankommer således på regeringen atl fatta erforderligabeslut. bör beredas tillfälle all la del av överenskommelsen genomalt den fogas till protokollet i della ärende som bilaga 1. Jag kommer senarealt föreslå regeringen att besluta om de förordningsbestämmelser som behövsför genomförandet. Sjukvårdsersältningfrån den allmänna sjukförsäkringen utges enligt 2 kap. lagen (1962:381) omallmän försäkring (AFL) i form av ersättning för bl.a. öppen hälso- ochsjukvård, tandvård, sjukhusvård, läkarvård eller sjukvårdande behandling somutförs av annan än läkare. Vidare utges viss ersättning försjukvårdshuvudmännens kostnader för sjuktransporter och handikapphjälpmedel.Från sjukförsäkringen utges dessutom ersättning till sjukvårdshuvudmännen för avinstitutionaliseringoch förebyggande hälsovård. Ersättningarna utbetalas efler grunder somregeringen fastställt. Pågrundval av en träffad överenskommelse mellan staten och sjukvårdshuvudmänneninfördes nya regler för ersättning från sjukförsäkringen tillsjukvårdshuvudmännen. I samband härmed infördes också nya regler föranslutningen av privatpraktiserande läkare och sjukgymnaster lillsjukförsäkringens ersättningssystem. I enlighet med den senasteöverenskommelsen mellan parterna gäller fortfarande -med vissa mindre ändringar - det införda systemet. 2.2 Ersättningaroch ersättningsbelopp för Skr. Merpartenav ersättningen för utges liksom tidigare i form av en allmänsjukvårdsersättning till sjukvårdshuvudmännen. Denna ersättning uppgår för år1989 till 12039 milj. kr. och avser inte bara primärvård och övrig öppen vård, utanäven sjukhusvård och sjuktransporter. har ett nyttavgiftssystem för pensionärer vid sjukhusvård införts. Till följd av atlavgifterna för sådan vård därmed inte längre debileras och uppbärs av sjukvårdshuvudmännenhar de tillförts ett belopp som motsvarar den beräknade summanav dessa avgifter. Detta belopp har räknats in i den allmänna sjukvårdsersärtningen,som fördelas enligt en behovsbaserad modell mellansjukvårdshuvudmännen. Sjukvårdshuvudmännen delas därvid in i tre behovsklasseroch omfördelningen av ersättningen sker stegvis under åren 1988 och 1989.Slutmålet avsågs bli uppnått . Den allmänna sjukvårdsersättningenfinansieras delvis genom statsbidraget till allmän sjukvård m.m. på 4300 milj.kr. Liksomunder de två närmast föregående åren lämnas särskilda ersättningar under år1989 till sjukvårdshuvudmännen för avinstitutionalisering, för förebyggandehälsovårdande åtgärder och för tillhandahållande av hjälpmedel ål handikappadem.m. Di5 respektive belopp som utges per invånare är , . samt 85 kr.Av sistnämnda ersättningsbelopp skall . per invånare avräknas ochtillföras en särskild fond för verksamhet. Övergångsvisutges för en särskild kompensation till kommun på 10 milj. kr.för att underlätta anpassningen lill den överenskomna omfördelningen av denallmänna sjukvårdsersätlningen. Nuangivna ersättningsbelopp och grunderna för dem - med undanlag av statsbidragettill allmän sjukvård m.m. - har fastställts av regeringen i förordningen(1984:908) om vissa ersättningar till sjukvårdshuvudman från sjukförsäkringenenligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Enligten särskild överenskommelse mellan staten och sjukvårdshuvudmännen utges eltsärskilt bidrag till den psykiatriska vården t.o.m. år 1991.För år 1989 uppgår detta bidrag till 169 milj. kr. Enligtöverenskommelsen skall de högsta patientavgifter somsjukvårdshuvudman får ta ut för öppen offentlig sjukvård vara följande fr.o.m.år 1989. vid besök hos den sjuke. Sjukvårdandebehandling (utfiird av annan än läkare) . Ävendessa högsta avgifter har fastställts av regeringen i nämnda förordning. Fr.o.m.år 1987 gäller - på motsvarande sätt som vid andra läkarbesök efter remiss -alt någon avgift för första läkarbesöket i offentlig sjukvård inte får tas ulav patient som remitterats från läkare vid studerandehälso-vårdsmotlagning,under förutsättning att patienten betalat avgift vid besöket hos den remitterandeläkaren. Försjukhusvård tas avgift ut av genom avdrag på sjuk- Skr.1988/89:153 penningen med högst . För pensionärer med helålderspension eller hel förtidspension vilka åtnjutit avgiftsfri sjukhusvårdunder gäller ett motsvarande avgiftssystem. Avgiftenutgör räknat per vårddag en tredjedel av utgående pensionsförmåner från den aflmännaförsäkringen före skatt, dock högst . Vårdavgifterna tas ut genom avdragvid utbetalning av pensionsförmåner av nämnda slag. Dessutom skall befrielsehelt eller delvis från avgiften kunna medges efter individuell prövning medhänsyn till pensionärens ekonomiska förhållanden och behov av medel för egenbostad eller för särskilda rehabiliteringsinsatser. 2.4 Villkorenför privatpraktiserande läkares och sjukgymnasters anslutning till sjukförsäkringen m.m. Enprivatpraktiserande läkare eller sjukgymnast ansluts till sjukförsäkringensersättningssystem genom att han förs upp på en förteckning hos försäkringskassan.Fr.o.m. krävs som huvudregel att sjukvårdshuvudmannen tillstyrkerdetta. En sådan Ifllstyrkan sker genom att ett samverkansavtal träffas.Den försöksverksamhet med fri etableringsrätt inom stödområdena A, B och C förprivatpraktiker med hellidsverksamhel som infördes permanentades fr.o.m.år 1988. En motsvarande förändring företogs då även i fråga omförsöksverksamheten med fri ersättningsanslutning över hela landet. Dessutomhar vissa andra smärre förändringar och kompletteringar gjorts ianslutningsreglerna. Det kan bl.a. nämnas att möjligheter har öppnats för privatpraktiserandeläkare och sjukgymnaster atl tillfälligt vikariera inom den offentliga vårdenutan alt bli avförda från förteckning. På motsvarande sättkan offentligt anställda läkare och sjukgymnaster tillfälligt vikariera inomden privata vården. Vidare har ändringar företagits i anslutningsreglerna försjukgymnaster vid ersättningselablering i gruppmottagning så att rätten atl fåvara ansluten till försäkringen begränsats till den tid som sjukgymnastenarbetar vid en sådan mottagning. Fråganom läkarpsykoanalytikernas möjligheter all kunna arbeta inom sjukförsäkringensram med hänsyn till de särskilda förhållanden som gäller för deras verksamhetbehandlades i såväl propositionen om vissa ersättningar tillsjukvårdshuvudmännen för (prop. 1985/86:167) som i motsvarandeproposition om ersättningar (prop. 1987/88:63). Därvid framhöflmin företrädare dels det angelägna i alt frågan behandlades på ett positivtsätt i sjukvårdshuvudmännens planering, dels all hon inte då var beredd attföreslå några särskilda regler i fråga om läkarpsykoanalytikernas anslutning lillförsäkringen, men att hon noga skulle följa utvecklingen inom området. Jagåterkommer lill denna fråga i avsnitt 6.2. Studerandeorganisationernashälsovård har varit av skild från den allmänna försäkringens ersättningssystem genom all ett nytt system med statsbidrag då infördes för denna verksamhet. Ett nytt ersätt- ' ningssystem medstatsbidrag infördes även för företagshälsovård fr.o.m. den Skr. 1988/89:1531 januari 1986, varför också denna verksamhet blivit avskild från försäkringensersättningssystem. Detta gav sjukvårdshuvudmännen formell möjlighet atldebilera patientavgift för sådana besök i offentlig vård som sker efter remissav läkare inom studerandehälsovård och företagshälsovård. 1987 gällerdock att den patientavgift som försäkrad betalat vid besök hos läkare inom nämnda vårdformer även innefattar sådan röntgen- och torieundersökning, röntgen- och radiumbehandling och annan behandling med joniserande strålning som vederbörande läkare har remitterat den för säkrade lill. Vid remiss till en liikare inom offentlig sjukvård innefattar pa tientavgiften också det första besöket hos den läkaren. Fr.o.m.år 1987 har också bestämmelserna om remiss från privatpraktiserande läkare eflerläkare vid företagshälsovårdsmoltagning ändrats så att del klart framgår attavgiftsfrihet skall gälla även vid remiss till del sjukvårdsområde där denförsäkrade är bosatt. har bestämmelserna utvidgats så att de ocksåomfattar remiss Irån läkare anställd av studerandehälsovård-sorganisalion. Den1 förändrades eirsällningsreglerna för de organisationer som medsocialstyrelsens tillstånd bedriver rådgivning avseende födelsekontrol-lerandeverksamhet. Dessa får genom ändringen inte längre någon ersättning direkt frånförsäkringen. Studerandeorganisalionerna får i stället ersättningen genomstatsbidrag, medan övriga organisationer får ersättning enligt vårdavtal medsjukvårdshuvudmännen. Fr.o.m.år 1989 utges heller inte någon ersättning direkt från försäkringen lill deenskilda sjukvårdsinrättningar som är uppförda på en av riksförsäkringsverketupprättad förteckning. Dessa s.k. förteckningssjukhus förutsätts träffavårdavtal med sjukvårdshuvudmännen om bl.a. de ersättningsbelopp som skalllämnas från sjukvårdshuvudmännen till vårdinrättningarna. Riksförsäkringsverketssjukhus i och omfattas dock inte av denna förändring. 3 Allmänna utgångspunkter för den nya överenskommelsen medsjukvårdshuvudmännen Somgrund för den överenskommelse som träffades för åren 1988 och1989 uppställde parterna gemensamt vissa utgångspunkter för häl so- och sjukvårdens utveckling. Dessa utgångspunkter skulle ange inrikt ningen av den hälso- och sjukvårdspolitik som borde föras under de när maste åren. Utgångspunkterna finns även återgivna i den proposition som grundades på nämnda överenskommelse (prop. 1987/88:63). Parternaär överens om alt de utgångspunkter som angetts i den senaste överenskommelsenskall gälla även med avseende på överenskommelsen för . Det har därförinte funnits skäl atl upprepa dessa i den nya överenskommelsen. 4Ersättningar till sjukvårdshuvudmännen för Skr. Motden bakgrund som jag tidigare redovisat vad gäller utvecklingen av ersättningssystemetfr.o.m. är det tillfredsställande atl den behovsbaserade fördelningenav den allmänna sjukvårdsersättningen blir helt genomförd fr.o.m. år 1990.Dessutom sker en generell höjning av denna ersättning till allasjukvårdshuvudmän med sammanlagt 648 milj. kr. Ianslutning härtill får jag särskilt framhålla att vid fastställandet av denallmänna sjukvårdsersätlningen har hänsyn tagils till att sjukvårdshuvudmännenåtagit sig atl tillhandahålla insulinpumpar på motsvarande sätt som handikapphjälpmedel.Della innebär att de diabetiker som kan tillgodogöra sig behandling med dettahjälpmedel, efter framställning, skall kunna få tillgång till en sådan pump avsin sjukvårdshuvudman. Vidfastställandet av nämnda ersättning har hänsyn också tagits lill atl sjukvårdshuvudmännenåtagit sig dels att successivt bygga ut en taltjänst för personer med röst-,tal- och språkrubbningar, dels en etappvis utökning av ansvaret för personersom avlidit utanför sjukhus i fråga om dödsbevis, kliniska obduktioner m.m..Ennärmare redovisning av det sistnämnda åtagandet finns intagen som bilaga 3 lillöverenskommelsen. Överenskommelsenför innehåller en viktig nyhet i strävandena att ytterligare förbättratillgänglighet och kapacitet i hälso- och sjukvården. har kommit överens om all ett anlal åtgärder skall vidtasför en gemensam kraftsamling. Vid samfliga sjukhus i landet skall situationen ifråga om klinikfärdiga patienter, väntelistor och operationer m.m.kontinuerligt belysas inom vissa specialiteter. Särskild experfls skall kunnaanlitas av sjukvårdshuvudmännen för att hjälpa till att lösa problemen. För ellkonstruktivt genomförande av de olika åtgärderna fordras att berördavårdenheter och landsting aktivt medverkar i framtagande av underlag föranalyser, medverkar i den fortsatta dialogen samt är beredda att göranödvändiga omprioriteringar. Kliniker och personalgrupper som gjort särskiltförtjänstfulla insatser skall kunna ges stimulans i form av t.ex. stipendierfrån sjukvårdshuvudmännen. För att få incitament lill förändringsarbeletinförs en särskild ersättning på 50 milj. kr. Medlen, som skall sökas av sjukvårdshuvudmännen,kan användas lill konsulter, information, utbildning, försöksverksamhet m.m.Närmare riktlinjer för fördelning av dessa medel kommer alt utarbetas gemensamtav parterna. svarar för uppföljning och utvärdering aveffekterna av insatta åtgärder. Det förutsätts att sjukvårdshuvudmännen svararför genomförandet av åtgärdsförslagen och därmed sammanhängande kostnader.Innehållet i denna gemensamma kraftsamling finns redovisad i bilaga 4 tillöverenskommelsen. Vidarevill jag understryka att parterna är överens om att vad som tidigare överenskommitsför att öka kapaciteten i fråga om vissa operationer inom sjukvården ocksåskall gälla för . Det gäller här indikationer för vårdplaneringslistoroch prioriteringar enligt vad som framgår av bilaga 2 till överenskommelsen.För att en planerad utvärdering av effekterna skall kunna ske anges iöverenskommelsen alt huvudmännen skall redovisa antalet utförda operationerinom de berörda områdena till senast den 31januari 1990. En annan väsentlig nyhet i överenskommelsen för ärden särskilda ersättning som skall lämnas till sjukvårdshuvudmännen för att ökatillgången på psykoterapeutisk behandling lill rimliga kostnader för deförsäkrade. För att samtliga sjukvårdshuvudmän skall kunna få elt reeflttillskott lill denna verksamhet utgår ersättningen dels som ett grundbelopp,dels som ett invå-narrelaterat belopp. Huvudvillkoret för alt erhålla dennaersättning är alt sjukvårdshuvudmännen genom vårdavtal knyter legitimeradeprivatpraktiserande vårdgivare till den psykoterapeutiska verksamheten, t.ex. psykolerapeuler,psykologer och läkarpsykoanalytiker. Delta villkor motiveras av attsjukvårdshuvudmännens utbyggnad av delta område inte kommit att svara mot defaktiska behoven, vilket framhållit för regeringen. Bl.a.detta har medfört att en betydande del av det psykoterapeutiskabehandlingsbehovet komniit att erbjudas i form av privat verksamhet, något somtyvärr ofta medfört höga kostnader för den enskilde. Det är därför - enligtmin bedömning - angeläget atl staten tillfälligt ger ett ekonomiskt stöd tilldenna verksamhet för att öka tillgången på dessa behandlingar till kostnadersom den försäkrade kan betala och som dessutom räknas in under det s.k.högkostnadsskyddet. Ytterligare en nyhet i den nu träffade överenskommelsen ärden särskilda ersättning som införs för de sju kvårdshuvudmän som åtagit sig atlsvara för . Över en framställning om sådanersättning skall yttrande avges av Spri. svarar förutbetalning av ersättningen. Ersättningarna till sjukvårdshuvudmännen för skallmot denna bakgrund sammanfattningsvis vara följande. a) Allmän sjukvårdsersätining avseende såväl öppensom sluten vård. Ersätt ningen fördelas enligt den behovsmodell som tidigare beskrivits. Den sleg visa omfördelningen når som planerats slutmålet . Sammantaget ut ges allmän sjukvårdsersättning med 12778 milj. kr. Fördel ningen av den allmänna sjukvårdsersätlningen mellan huvudmännen fram går av bilaga 1:2 till överenskommelsen.