prop · GC034 · 1988-12-31 00:00:00 — Iett mycket litet antal klasser får eleverna behålla sina läroböcker i tvåeller flera ämnen. De gåvoböcker som förekommer är främst hjälpmedel typordlista, grammafik, kartbok. Påhögstadiet finns ett mönster ämnesvis. Elevema får normalt inte behålla sinaböcker i svenska, matematik och So-ämnen. I engelska och framför allt iNo-ämnen förekommer å andra sidan en hel del gåvoläroböcker. Undersökningenstyrker i alla avseenden uppfattningen att eleverna i gmndskolan i alldeles förliten omfattning får behålla egna läroböcker. Gällande bestämmelse omgåvoläromedel har i många fall kommit att tolkas alltför restrikfivt. Kravetatt elevema skall ha tillgång till de läromedel som fordras för undervisningen är klart preciserat i skollag och skolförordning. När det gäller skyldigheten att ge eleverna egna exemplar av vissa gmndläggande läroböcker föreslår utredaren att en ny bestämmelse förs in i den gmnd skoleförordning som utarbetas inom utbildningsdeparte mentet. Bestämmelsen skall ses som ett komplement fill och ett förtydli- 118 gande av gällande gåvoläromedelsbestämmelsei läroplanen. 1988/89:4 föreslår följande lydelse. "Elevernaskall som gåva få de basläromedel och väsentliga hjälpmedel som de behöver avpedagogiska skäl, kan komma att behöva som underlag för fortsatta studier ellersom de i övrigt kan ha särskild nytta av att kunna gå tillbaka till". Detbör enligt utredaren vara möjligt att som bakgrund och motiv för en sådanbestämmelse om gåvoläromedel i gmndskoleförordningen ange en ram för en rimlignivå, en "gåvoboksnorm" om man så vill. Det kan inte komma i frågaatt i lag eller förordning i detalj ange i vilka ämnen elevema skall få behållaegna böcker och vilka böcker de skall få behålla i dessa ämnen. Den pedagogiskafrihet som Lgr 80 ger lärare och elever i deras arbete får inte beskäras genomregler och förordningar om att gåvoböcker skall förekomma enligt en fastställdlista. Denormer för ett gåvobokssystem som utredaren föreslår har utrymme för pedagogiskutveckling och flexibilitet. De utgör inget hinder för pedagogiskaförändringar. De kan tillämpas med hänsyn fill en skolas särart eller inriktning.Förslaget bygger på diskussioner med ett mycket stort antal lärare och elever. Detkan enligt utredaren vara lämpligt att ge rekommendationer stadievis. Hanföreslår att eleverna på de olika stadierna tilldelas följande läroböcker somgåva, med hänsyn tagen till den pedagogik och metodik som fillämpas. Pålågstadiet får eleven "första läseboken" i' årskurs 1, lärobok eller lämpligarbetsbok i riiatematik (åk 1-3) samt hembygdsbok i åk 3. Somgåvoböcker på mellanstadiet får eleven en svensk ordlista, lärobok och/ellerarbetsbok i engelska (åk 46) samt kartbok och sångbok. Gåvoböckernapå högstadiet skall omfatta svensk ordbok, engelsk grammatik och ordbok,lärobok och/eller arbetsbok i tyska/franska (vid tillval), stadieböckereller årskursböcker i So-ämnen (geografi, historia, religionskunskap,samhällskunskap), kartbok, stadieböcker i No-ämnen (biologi, fysik, kemi,teknik) samt lärobok i hemkunskap/barnkunskap (åk 9). Kostnadernaför en gåvoboksstandard på den nivå utredaren föreslagit är helt avhängig avnuvarande standard i den enskilda kommunen. I många kommuner finns utrymme föregna böcker till eleverna inom befintliga anslag, i andra medför en höjd gåvoboksstandardockså en viss ökning av lärobokskostnaderna. För att närmare åskådliggörakostnaderna visar utredaren i modellform lärobokskostnaden för enhögstadieelev /89. Derekommendationer stadievis som utredaren förespråkar innebär för det första attgåvoboksnivån för lågstadiet och mellanstadiet bör kunna upprätthållas med deanslag klasserna enligt hans undersökning disponerar redan i dag.Lärobokskostnaden kan beräknas fill . per elev för lågstadieeleven och450 kr. per elev för mellanstadieeleven, dvs.de genomsnittsbeloppför läroböcker som låg- och mellanstadieklasserna haft att röra sig med läsåret1987/88. Medutgångspunkt från beräkningar av det slag som redovisas i modellen 119 kan en årliglärobokskostnad i ämnena svenska, matematik, engelska samt Prop. So-och No-ämnen för en högstadieelev beräknas till . genomsnittligamerkostnaden för att nå denna nivå kan i mnda tal beräknas för en högstadieelev, eller totalt ca 165 milj. kr. för hela riket, fördelat på två år.Utslaget per elev i gmndskolan innebär detta en ökning av läromedelskostnaden1988/89 med . per elev () och med 60 per elev () 1989/90. Mångakommuner har haft ambitionen att höja läromedelsanslagen.Då är det också viktigt för kommunerna att kunna få en så god bild som möjligtav den verkliga kostnadsutvecklingen på tryckta läromedel, för att ibudgetarbetet kunna föra upp realistiska anslag. Utredaren har visat hurkommunerna i jämförelse med den till statens pris- och kartellnämnd (SPK)redovisade ge/i(?/M5m'f/%a prisutvecklingen förstärkt sina läromedelsanslagunder perioden 19831988. Görs däremot en jämförelse med prisutvecklingen påde vön/igflre läroböckerna i gmndskolan blir bilden en helt annan. I ställetför en anslagsökning med 2,har vi i realiteten fått en anslagsminskning med5,. Granskningoch kvalitet (kap. 4) . Debattenom läroböckernas innehåll och kvalitet har det gemensamt att det finns enuppfattning om att det går att skriva bättre läroböcker. Däremot är detknappast möjligt att formulera en allmänt accepterad syn på hur en sådan bättrelärobok skall se,ut. En av.anledningärna till detta kan vara att olika lärarehar olika krav på låroboken beroende på hur de väljer att lägga upp sinundervisning. Detfinns en viss samstämmighet kring några av de brister som alltför många läroböcker har. Den vanligaste kritiken mot läroböckerna handlar om att språkbehandligen är torftig, att innehållet är oöverskådligt och plottrigt, att samspelet mellan bild och text är dåligt, och att resonemang och förklaringar ofta är alltför rapsodiska och kortfattade. Texten blir, därmed svårbegriplig, vilket inte sällan beror på en missriktad ambition att täcka in varje moment i kursplanen. Denna kritik är i sig skäl att ägna kvalitetsfrågorna ökad uppmärksamhet. Påtvå områden föreslår utredaren särskilda insatser. Ett sätt att stimulera enkvalitetsmedveten läroboksproduktion är att uppmärksamma goda idéer och bidra fillatt de förverkligas. Han föreslår därför att särskilda medel anslås för ettantal arbetsstipendier. Stipendium skall kunna utgå till den som avser attskriva en lärobok som bättre än de befintliga motsvarar intentionerna bakomläroplanen. Stipendierna bör fördelas av ()efter beslut i en särskild expertgmpp. Varjearbetsstipendium bör uppgå till ca . För ett inledningsskede beräknarutredaren två årliga stipendier till en kostnad av , inkl. granskningoch administration. Detstatliga inslaget vid granskning av läromedel är knutet till SIL, som fastställer basläromedel, granskar läromedel genom läromedelsnämn- . den och ansvarar för information till skolorna om läromedel. Nuvarande läroboksgranskning är emellertid enligt utredarens uppfattning inte ett 120 tillräckligtbidrag från samhällets sida för att ge konsumenterna den infor- Prop.1988/89:4 mation de behöver för att göra bra läromedelsval. Han föreslår därför en Bilaga 3 . vidgadform av kvalitetsgranskning. Deläroböcker som finns på marknaden i ett visst ämne bör granskas i ett sammanhang. Detta har sin betydelse både för skolstyrelsens antagande av basläromedel och för läromedelsvalet ute i skola och klass. Ämnesvisa jämförelser med informativa och motiverade omdömen skulle kunna bli en .. , typav konsumentupplysning som stimulerar till diskussion och debatt om läroböckernaskvalitet som de vägleder läromedelsvalet. Detär naturligt att knyta den nya ämnesgranskningen till SlL:s och läromedelsnämndensverksamhet. Man bör skilja denna konsu-, . mentinriktade form förgranskning från nuvarande objektivitetsgranskning och temagranskning. SIL:sämnesgranskning föreslås få följande utformnjng. För varje äm- ; nesområdetar SIL, i den omfattning som beslutas, initiativ till granskning av samdigaaktuella läroböcker som av SIL fastställts som basläromedel . för grundskolaneller gymnasieskolan. Dessa böcker sänds fill 2-4 lektö-. Utlåtandenapubliceras en gång , förslagsvis . SlL:s informationshäften börockså innehålla hänvisningar till andra omnämnanden i dags- eller veckopresssamt i ämnesföreningarnas tidskrifter. Häftena distribueras till samtligaskolor. De bör finnas mycket lätt tillgängliga. Högakrav bör ställas på informationen i utlåtandena och på de lektorer som skallbedöma läroböckerna. Lektorerna rekryteras på frilansbasis bland lärare ochandra ämnesspecialister. SILbör ges i uppdrag att förbereda verksamheten med inriktning på start /90. Den årliga kostnaden för bl. a. lektörsarvoden och SlL:sbefattning med ämnesgranskning och information beräknar utredaren till 640000kr. Läroboksmarknaden(kap. 5) Situationenpå läroboksmarknaden beskrivs med särskild inriktning på prisutveckling ochkonkurrens. Redovisningen och slutsatserna bygger på material från SPK och påutredarens egna bearbetningar av uppgifter från bl.a. klassundersökningen. Under1950- och 1960-talen ökade efterfrågan på läromedel i takt med de storaskolreformerna. Under 1970-taIet rrimskadeförsäljningen av tryckta läromedel med räknat i fasta priser. Dennanegativa försäljningsutveckling hejdades i början av 1980-taIet. har förlagens försäljning, räknat i fasta priser, haft istort sett oförändrad omfattning. Antaletsålda volymer (exemplar) av läroböcker minskade kraftigt under första hälftenav . Botten nåddes är 1985 då antalet sålda läroböcker kan beräknasha uppgått till ca 15 milj. exemplar. kanläroboksförsäljningen uppskattas till ca 15,2 resp. 15,7 milj. exemplar. Koncentrationenpå marknaden är stor. De tre största ägargrupperna 121 svarar för avförsäljningen av tryckta läromedel på den svenska Prop. 1988/89:4 marknaden.I Esseltekoncemen (av marknaden ) ingår för- Bilaga 3 lagenEsselte och . ()äger förlaget . Bokförlaget () drivs som enstiftelse och äger dessutom . Deårliga prishöjningarna på läromedel har varit avsevärthögre än vad som motsvaras av inträffade kostnadsökningar. Läromedelsprisernahar ökat , vilket t. o. m. är något mer än ökningen av deallmänna bokpriserna. SPKunderstryker i den promemoria som sammanställts för läromedelsöversynen attförlagen under en följd av år har höjt sina priser på tryckta läromedel utövervad som är kostnadsmässigt motiverat och att de, inför /89, bmtitmot normalt prissättningsbeteende i branschen för att i efterhand kompenserakostnadsökningar som inte är förenliga med riktlinjerna för prisövervakning. Föratt ytterligare illustrera de verkliga prishöjningarna på läroböcker harutredaren följt prisutvecklingen på de vanligaste och mest sålda fifiarna i ettantal ämnen. Prishöjningarna ligger 12 procentenheteröver de genomsnittliga höjningar förlagen redovisat till SPK. Enligt deredovisade genomsnittsvärdena skulle priserna på tryckta läromedel(basläromedel) ha höjts . För konsumenterna, i förstahand kommunema, har priserna i själva verket ökat . Konkurrensen påläroboksmarknaden, såväl för varje ämne som för årskurs och stadium, kanstuderas närmare i Skolböcker 2 - 400 klasser i gmndskolan (Ds 1988:23). Sombelysande exempel kan nämnas att i ämnet svenska i åk 2 ger ett förlag ut 64 %av samtliga läroböcker som används i undervisningen och av de basläromedel("läseböcker") som finns i klassrummen. I samhällsorienterande ämnenpå högstadiet fillhör av de läroböcker som används i undervisningen en ochsamma läroboksserie. Motbakgmnd av denna redovisning av prisutvecklingen på läroböcker ochkonkurrenssituationen på marknaden föreslår utredaren att regeringen tarinitiativ till överläggningar med förlagsbranschen om snara åtgärder för attanpassa lärobokspriserna till den allmänna prisutvecklingen. Statligproduktion produktionsstöd (kap. 6) . Engenomgång görs av områden där det råder stor brist på läromedel. Till dessaområden hör specialundervisning och särskola, minoritets- och in-vandramndervisningensamt gymnasieskolans mindre specialkurser. Bristen på lexikon och nyaspecialordböcker på "de stora skolspråken" påtalas särskilt. Vidden årliga budgetprövningen bör erforderliga medel anvisas till SIL, som har fill uppgift att främja utveckling och produktion av samt utge information om läromedel inom sådana områden. Hit hör särskilt dataom rådet för handikappade elever, läromedel för flerhandikappade och vissa ämnen i gymnasieskolan. En särskild utredare börges i uppdrag att undersöka hur berörda intres- Prop. 1988/89:4 senter språkinstitutioner, näringsliv, förlag m.fl. - i bred samverkan Bilaga 3skall kunna tillgodose behovet av lexika och ordböcker. I uppdraget bör ingåatt klargöra hur verksamheten skall organiseras och finansieras. Propositionenshuvudsakliga innehåll........................ I Utdrag ur protokoll vidregeringssammanträde 3 1 Inledning......................................................... 3 2 En förändrad ansvarsfördelningoch styrning på skolområdet 6 2.1 Ällmänt ..................................................... ... 6 2.2 Principiella utgångspunkter.............................. 7 2.3 En ny modell för styrning avskolan ................. 9 2.4 Principer för ansvarsfördelningpå skolområdet .. .. 12 2.5 Ökat kommunalt ansvar ................................. .. 16 2.6 En effektivare skolledning ............................. .. 20 2.7 En förändrad roll för SÖ och länsskolnämnderna... 25 2.8 En mer flexibelpersonalpolitik ........................ .. 32 2.9 Förstärkt inflytande ochmedansvar för elever och föräldrar .. 36 2.9.1 Grundskola ......................................... .. 36 2.9.2 Ökat elevinflytande igymnasieskolan och inom vuxenutbildningen 44 2.10 En bättre utvärdering.................................... 46 2.11 Hemställan ............................................... .. 50 3 Utveckling av skolan........................................... 51 3.1 Enökad valfrihet 51 3.1.1 Ällmänt ................................................ .. 51 3.1.2 val av profil......................... .. 53 3.1.3 Elevers och föräldrars val avgrundskola...... .. 56 3.2 Kultur i skolan ........................................ '... 58 3.3 En bättre samverkan mellanbarnomsorg och skola..... 67 3.3.1 Ällmänt ................................................ .. 67 3.3.2 Samverkanskola-skolbarnsomsorg ........... .. 69 3.4 Särskilt utvecklingsarbete på gmndskolanshögstadium 72 3.5 Älternafivkurser i engelska ochmatematik på gmndskolans högstadium 73 3.5.1 Allmänt................................................. .. 73 3.5.2 Betygsättning m. m................................. .. 74 4 Specialpedagogik i skolaoch lärarutbildning .......... .. 76 4.1 Allmänt ..................................................... 76 4.2 Specialpedagogik i skolan................................ .. 76 4.2.1 Utgångspunkter...................................... 76 4.2.2 Specialundervisningensinriktning ............. . 78 4.2.3 Organiserandet av despecialpedagogiska insatserna i 80 4.2.4 Arbetsenheten och despecialpedagogiska insatserna ... 81 4.3 Specialpedagogiskpåbyggnadsutbildning............ . 84 4.3.1 Bakgmnd............................................... . 84 4.3.2 Ny specialpedagogiskpåbyggnadsutbildning . 4.3.3 Förmåner underutbildningstiden ............... . 90 4.3.4 Genomförandefrågor................................ . 91 4.4 Hemställan ................................................ . 92 5 Läromedel ...................................................... . 93 5.1 Ällmänt ... ............................................. . 93 5.2 Litteratur och läsning .................................. . 94 5.3 Tillgång till läromedel .................................... 96 5.4 Granskning av läromedel .............................. 98 5.5 Stöd och allmän sfimulans fillläroboksförfattare .. 100 '2'* 5.1 Läroboksmarknaden ...................................... 101 Prop. 5.2 Hemställan ................................................ 102 6 Beslut .......................................................... 102 Bilaga1 Sammanfattning av rapporten (DsU 1986:13) Specialpeda gogik i skola och lärarutbildning.................... 103 Bilaga 2 Sammanställningav remissyttranden över rapporten (DsU 1986:13)Specialpedagogik i skola och läramtbildning 108 Bilaga 3 Sammanfattningav Läromedelsöversynens rapporter (Ds 1988:22,23 och 24).................................. 117 NorstedtsTryckeri, 1988 125