prop · GC03140 · 1988-12-31 00:00:00 — Mitt förslag:Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddelaföreskrifter om förbud mol eller villkor för användning av genteknik på växter,av gentekniskt modifierade växter och av gentekniskt modifierade organismer vidväxtodling. Skälen för mitt förslag:Genteknik kan komma till användning framför allt inomindustrin, jordbruket och sjukvården. Frågan om användning av genteknik i olikasammanhang har varit föremål för en intensiv debatt . Oro haruttryckts för de risker som kan vara förenade med t. ex. elt avsiktligtutsläppande av gentekniskt modifierade organismer. För att bevaka frågor omanvändning av genteknik inrättades en särskild delegation förhybrid-DNA-frågor. Delegationen skall bl. a. följa utvecklingen på området,underrätta berörda myndigheter om de projekt som kan anses vara förenade medrisker och därvid föreslå de åtgärder som bedöms vara behövliga. Någon samlad lagstiftningsom särskilt reglerar användningen av genteknik eller av genteknisktmodifierat material finns inte i . 1 regeringens propositionom ny djurskyddslag (prop. 1987/88:99) togs frågan om användning av genteknikpå djur upp särskilt. Del konstaterades då att tekniken inteanvänds inom animalieproduklionen här i landet. Eftersom tekniken i vissa fallkan ifrågasättas från etisk synpunkt framhölls dock att det är viktigt attanvändningen kan styras i önskvärd riktning. För all få en i sådana fallnödvändig handlingsberedskap föreslogs i propositionen att regeringen eller,efter regeringens bemyndigande, lantbmksslyrelsen bemyndigas att förbjudaeller uppställa villkor för användningen av genteknik på djur. antogregeringens förslag (JoU 22, rskr. Gentekniken kan ocksåanvändas inom växtförädlingen. Växtförädlingen syftar bl.a. till att förbättrakulturväxternas egenskaper i fråga om produktion, härdighet och motståndskraftmot skadeangrepp. Som exempel på sådan genteknisk användning kan nämnasmöjligheten att transformera växtceller av nyttoväxter så att växterna får motståndskraftmot biologiska skadegörare eller tolerans mol bekämpningsmedel. Användningenav genteknik på växtodlingsområdel kan också komma Prop. 1988/89:140 att ledatiU alt biologiska bekämpningsmedel kommer att användas i ökad omfattning,bl.a. därför all bekämpningseffekteh ofta kan förstärkas genom utnyttjandet avgentekniskt modifierade organismer. Biologisk bekämpning med utnyttjande avnaturligt förekommande organismer förekommer redan i viss utsträckning iSverige. Användningen av bekämpningsmedel är inte reglerad ominte bekämpningseffekten orsakas av kemiska ämnen. Kemikalieinspektionen har ien framställning till regeringen begärt en sådan lagändring att ocksåbiologiska bekämpningsmedel kan förhandsgranskas. Ärendet bereds förnärvarande. Genteknisktmodifierade organismer kan emellertid användas inom växtodlingen för fleraolika ändamål. Som exempel kan nämnas s.k. antifrostbaklerier som kan användasför att skydda frostkänsliga grödor och kvävefixerande bakterier som kan göraäven andra grödor än ärtväxter kvävefixerande. Delegationenför hybrid-DNA-frågor har i en skrivelse lill regeringen bl. pekat på riskenför bestående effekter på den yttre miljön vid avsiktligt frisläppande avgentekniskt modifierade organismer. I en tiU skrivelsen fogad promemoria,utarbetad av slalens naturvårdsverk, nämns i det sammanhanget särskilt förjordbmkets del bl.a. alt s.k. Is-minusbakterier skulle kunna sprida sig tillkalla länder och påverka sådana grödor som behöver en frysperiod och attkvävefixerande bakterier skulle kunna få förmågan atl samleva med vilda växteroch ge dessa en konkurrensfördel som skulle kunna mbba den ekologiska balansen. Vissamöjligheter att ingripa för att motverka skador av den art som har nämnts finnsi olika lagar. Växtskyddslagen(1972:318) innehåller bestämmelser för att skydda växter mot växtskadegörare.Med växtskadegörare avses i lagen alla organismer ur växt- eller djurriket somkan förorsaka sjukdomar eller andra skador på växter. Bekämpning enligt lagenfår ske av sådana växtskadegörare som regeringen föreskrivit och som kanaUvarligt skada bl. a. växtodling. Finns det synnerliga skäl får provisoriskaåtgärder beslutas också i fråga om andra växtskadegörare. För att bekämpaväxtskadegörare kan t.ex. införsel, sådd och plantering av växter förbjudas ochföreskrifter meddelas om odling och skörd av växter. Bestämmelserna innebär t.ex. att om en gentekniskt modifierad växt kan förorsaka skada på andra växterså kan införsel, sådd eller plantering av växten förbjudas. Iutsädeslagen (1976:298) finns bestämmelser om statsplombering av utsäde. Statsplombering innebär kvalitetskontroll av utsäde. Med stöd av lagen kan föreskrifter meddelas om att utsäde av visst slag får överlämnas till annan eller föras ut ur landet endast om statsplombering skett. Lagen omfattar inte skogsfrö. Bestämmelserna innebär bl.a. att i den mån en växtsort på gmnd av genmodifiering inte anses lämplig att odla går det att genom föreskrifter förhindra att utsäde av den sorten överlämnas till annan. Sådana föreskrifter kan utfärdas av regeringen eller på myndighets nivå. Enligt utsädesförordningen (1980:438) gäller redan i princip att statsplombering bara får ske av utsäde av sådan sort som statens växtsort nämnd har prövat lämplig att odla här i landet. Förskogsodlingsmaterial finns bestämmelser i skogsvårdslagen Prop. 1988/89:140(1979:429). Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan medslöd av den lagen om det är påkallat från skogsvårdssynpunkt meddelaföreskrifter som förbjuder eller ställer upp villkor för användningen av ellerhandeln med skogsodlingsmalerial. Sådana föreskrifter kan bl.a. avsematerialets genetiska urspmng. Slutligenkan nämnas lagen (1975:74) med bemyndigande att meddela vissa föreskrifter förträdgårdsnäringen. Med stöd av den lagen kan regeringen eller den myndighetregeringen bestämmer meddela sådana föreskrifter som behövs för att bl. a.främja trädgårdsprodukternas kvalitet. Delagar som nämnts ger emellertid inte utrymme för att i alla hänseenden påett tillfredsställande sätt ta hand om de problem som kan uppkomma genomanvändningen av genteknik inom växtodlingen. Delegationenför Hybrid-DNA-frågor har redan i ett fall haft att ta ställning till frågan omodling av genmanipulerade växter. Delegationen granskade en planför fältprövning av genmanipulerad raps. Delegationen, som gjorde enriskbedömning ur teknisk, vetenskaplig synvinkel, fann att rimliga krav påskydd och säkerhet för människor och miljö inte skulle äventyras genom ettfrisläppande av rapsen. Fråganom gentekniskt modifierade växter har också debatterats iriksdagen. I svar på frågor (1988/89:402 och 1988/89:449) i harjag framhållit vikten av all vi har en handlingsberedskap så altutvecklingen inom genteknikområdet kan styras i önskvärd riktning. Jag anmäldeockså att ett arbete pågick inom jordbmksdepartementet med ett förslag somskulle innebära att bemyndigade regeringen att meddela föreskrifterom användningen av genteknik på växter. Förslaget skulle enligt vad jag uppgavföreläggas . Jag avser att nu ta upp denna fråga. Utvecklingeninom genteknikområdet har nått det stadium då organismer utvecklas föranvändning i jordbmket och annan användning i den yttre miljön. Genomgentekniken kan specifika egenskaper introduceras i organismerna och i vissafall kan hinder mot utbyte av genetiskt material kringgås. Frågor som detta harväckt är bl. a. hur dessa organismer kan påverka del ekologiska systemet.Erfarenheterna är begränsade beträffande eventuella bieffekter avgentekniskt modifierade organismer efter utsläpp i miljön. Användningenav genteknik har tidigare utretts framför allt för att säkerställa attforskningen bedrivs under riskfria förhållanden. Även genteknikens tillämpningpå människa, främst från etisk synpunkt, har utretts. Däremot har användningenutifrån de aspekter jag nu har berört inte tidigare varit föremål för närmareutredning. Enligtmin mening är det nödvändigt med en god framförhållning inom det här området. Det behövs större kunskap om bl. a. arten och volymen av den forskning som bedrivs både nationellt och intemationellt. Sådana kunskaper måste inhämtas för att få en samlad bedömning av var den gentekniska forskningen befinner sig och hur snabbt den kan utvecklas och praktiskt tillämpas på djur och växter. Forskningens utveckling och praktiska tillämpning bör värderas utifrån vad som kan 43 anses vara en önskvärdresp. inte önskvärd utveckling. En användning av Prop. 1988/89: 140 gentekniksom innebär atl medel tas fram för att förebygga och bota sjukdomar hosmänniskor och djur bör enligt min mening inte hindras om den från andrautgångspunkter kan accepteras. Av etiska skäl bör inte genteknik användas föratt på artificiell väg ändra våra husdjur i syfte atl t.ex. öka produktionen.Inte heller bör den tillämpas så att den genetiska mångfalden i växt- ochdjurlivet riskerar att utarmas och det ekologiska systemet rubbas. Kunskap ärnödvändig för att kunna avgöra om särskilda styrmedel behövs för att undvika ensådan inriktning av den gentekniska forskningen och av genteknikens praktiskatillämpning på djur och växter. är det viktigt att regelsystemet inteutgör hinder för kunskapsuppbyggnaden på det biotekniska området. Detär mot den nu redovisade bakgrunden som jag har beslutat tillkalla en utredaremed uppgift att göra en översyn av forskning och användning av genteknik pådjur och växter. Syftet med översynen är bl. a. att göra en genomgång avgällande lagreglering på området och en bedömning av behovet av eventuellt nyaregler. Översynen skall vara slutförd senast . Ävenom således arbetet med översynen skall bedrivas skyndsamt kommer eventuellaförslag med anledning av denna inte att kunna föreläggas förräntidigast . kan det uppkomma ett behov av attingripa mot icke önskvärda företeelser genom en ytterligare reglering avgenteknikens användning inom växtodlingen. Jag vill erinra om att teknikenredan börjat användas i . För att skapa en handlingsberedskap för ensådan reglering till skydd mot risk för skador bl. a. i den yttre miljön anserjag att regeringen på växtodlingsområdel bör få ett bemyndigande motsvarandedet på djurskyddsområdel. Regeringen bör således skyndsamt bemyndigas allmeddela föreskrifter om förbud mot eller villkor för användningen av genteknikpå växter och för användningen av gentekniskt modifierade växter. Bemyndigandetbör omfatta också användningen av gentekniskt modifierade organismer vidväxtodling. Föreskriftermed den angivna innebörden omfatlas av 8 kap. 3§ regeringsformen. Riksdagenkan enligt 8 kap. 7§ regeringsformen bemyndiga regeringen att meddelaföreskrifterna. Regeringenbör få möjlighet all delegera befogenheten till berörda myndigheter. Delegerasbefogenheten är det viktigt att myndigheterna samråder med varandra. Särskiltviktigt är det att samråd sker med delegationen för Hybrid-DNA-frågorbeträffande frågor av teknisk-vetenskaplig natur. Jaghar i det föregående föreslagit att regeringen bemyndigas att meddela föreskrifter om villkor för eller förbud mot användning av genteknik på växter, av gentekniskt modifierade växter och av gentekniskt modifierade organismer inom växtodlingen. Jag har också föreslagit att regeringen skall få delegera befogenheten till berörda myndigheter. De nya bestämmelserna bör enligt min mening tas in i växtskyddslagen. 1den lagen finns redan bestämmelser som syftar till atl skydda växter mot Prop. 1988/89; 140 sjukdomar och annan skada som orsakas av organismer ur växt-eller djurriket. Bestämmelser som syftar till att skydda växterna och därmedockså miljön vid ett avsiktligt utsläppande av gentekniskt modifieradeorganismer hör enligt min mening också hemma i den lagen. Medstöd av bemyndigandet kan bl.a. meddelas föreskrifterom skyldighet all göraanmälan lill berörda myndigheter för atl myndigheterna skall få kännedom omplanerad användning av genteknik. Bemyndigandetbör omfatta alla slag av växter, både ved- och örlartade. Föreskrifter börsåledes kunna meddelas också för skogsodling. Förnärvarande bereds som jag har nämnt en framställning frånkemikalieinspektionen om en sådan lagändring att också biologiska bekämpningsmedelkan förhandsgranskas. Inom ramen för det arbetet kan en slutlig bedömning görasi fråga om en lämplig reglering av användningen av biologiska bekämpningsmedelmed hänsyn till miljöskyddets intressen. Bemyndigandetatt meddela föreskrifter för användningen av gentekniskt modifieradeorganismer har utformats så att det omfattar alla sådana organismer som kankomma till användning inom växtodlingen, exempelvis antifrostbaklerier ochmikroorganismer som kan användas för behandling av jord. Det täcker ocksågentekniskt modifierade organismer som används i bekämpningssyfte. Utanförtillämpningsområdet faller dock t.ex. bekämpning med naturligt förekommandemikroorganismer, parasiter och insekter. Innehavareav mark, byggnad eller transportmedel är enligt 6§ växtskyddslagen skyldig attlämna tillträde för vissa bekämpningsåtgärder enligt lagen. Denna skyldighetbör utvidgas så alt den omfattar också kontroll av att föreskrifter som harmeddelats med stöd av det nu aktuella bemyndigandet efterlevs. Föreskriftersom meddelas med stöd av bemyndigandet bör vara straffsanktionerade. Ienlighet med detta bör en ändring göras också i 10§ växtskyddslagen. bövrigt föreslås i lagen endast en del redaktionella ändringar med anledning avatl lagens tillämpningsområde utvidgas. Lagändringenbör träda i kraft den Ijuli 1989. Jaghar vidare föreslagit (avsnitt 2.5.2) att kungörelsen (1958:528) med vissabestämmelser angående utförsel av smör, ost och ägg och kungörelsen (1950:506)med vissa bestämmelser angående utförsel av fisk, fiskrom och fiskkonserverupphävs. Kungörelserna har delvis sådant innehåll att frågan om derasupphävande lill följd av reglerna i regeringsformen måste underställasriksdagen. Jaghar slutligen föreslagit (avsnitt 2.5.3) att kungörelsen (1959:187) angåendekvalitetsbenämning på matpotatis upphävs. Även denna kungörelse har delvissådant innehåll att frågan om dess upphävande måste underställas . Samtligakungörelser bör upphöra att gälla vid utgången av . 1enlighet med det anförda har inom upprättats Prop.1988/89:140 förslag till 1. lagom ändring i växtskyddslagen (1972:318), 2. lag om upphävande av vissa kungörelser om obligatorisk kontroll avvissa livsmedel som exporteras, 3. lag om upphävande av kungörelsen (1959:187) angåendekvalitelsbe-nämning på matpotatis. Förslagettill lag om ändring i växtskyddslagen är av det slaget att lagrådet enligt8kap. 18§ andra stycket bör höras över det. Lagrådets granskning kanemellertid, enligt samma paragraf, underlåtas om lagrådels hörandeskulle sakna betydelse på grund av frågans beskaffenhet eller skulle fördröjalagstiftningsfrågans behandling så att avsevärda men skulle uppkomma. Denföreslagna ändringen är av förhållandevis enkel beskaffenhet från lagteknisksynpunkt. Mot bakgrund av vad jag har anfört i del föregående är ärendetbrådskande. Det är följaktligen angeläget atl kan ta ställning tillförslagen . På grund härav anser jag att en remiss lilllagrådet bör kunna underlåtas i detta fall. Vadgäller övriga lagförslag skulle enligt min mening lagrådels hörande saknabetydelse på grund av frågans beskaffenhet. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag atl regeringen föreslårriksdagen delsatt anta inom upprättade förslag till 1. lagom ändring i växtskyddslagen (1972:318), 2. lag om upphävande av vissa kungörelser om obligatorisk kontroll avvissa livsmedel som exporteras, 3. lag om upphävande av kungörelsen (1959:187) angående kvalitetsbenämningpå matpolatis, 4. godkänna vad jag har förordat i fråga om prisregleringen påjordbruksprodukter inkl. sockerbetor och socker under /90(avsnitt 2.3), 5. godkänna vad jag har förordat beträffande dispositionen av anslagetPrisreglerande åtgärder på jordbrukets område (avsnitt 2.3.1), 6. godkänna vad jag har förordat i fråga om användningen av avgiftsmedelsom inflyter under /90 (avsnitt 2.4), 7. godkänna vad jag har förordat i fråga om prisregleringen för ägg(avsnitt 2.5.1), 8. godkänna vad jag har förordat i fråga om kvalitetskontroll av ägg ochmatpotatis (avsnitten 2.5.2 och 2.5.3), 9. godkänna vad jag har förordat i fråga om stöd till jordbruket i norraSverige (avsnitt 2.6). 4Anslagsfrågor för /90 Prop.1988/89:140 Jordbrukets rationalisering m. m. Särskilda åtgärder för jordbruket i norra 1987/88Utgift 16024069 Reservation 83 975 930 1988/89Anslag 80000000' 1989/90Förslag 45000000 'Därutöver har anvisats 20 milj. kr. av införselavgiftsmedel utanför den s. k.fördelningsplanen. Jaghar i det föregående föreslagit att ytteriigare 45 milj. kr. tillförs detsärskilda ålgärdsprogrammet för jordbmket i norra . Motsvarande beloppav införselavgiftsmedel utanför den s.k. ft3rdelningsplanen bör inlevererastill inkomsttitel på statsbudgeten. Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen atttill Särskilda litgärder för jordbruket i norra för /90anvisa ett reservationsanslag på . C. Jordbruksprisreglering Cl. 1987/88Utgift 27 868 841 1988/89Anslag 28097000 1989/90 Förslag 31415000 är central förvaltningsmyndighet för ärenden rörande pris- ochmarknadsreglering på jordbmkets och fiskets områden. Nämnden är inomtotalförsvarets civila del ansvarig myndighet för funktionenLivsmedelsförsörjning m. m. m.m. framgår av förordningen (1988:856) med instmktion för statensjordbruksnämnd. Huvudförslagethar beräknats som en minskning av utgifterna lika förddat över de trebudgetåren 1989/90- 1991/92. 1988/89 Beräknadändring 1989/90 (därav lönekostnader) Lokalkostnader Viss datautrustning Ersättning för administration av regleringar + 1018000 + 450000 Somett led i den nya budgetprocessen har jordbmksnämnden avgivit ensärskild rapport med underiag för treårsbudget för budgetåren 1989/901991/92.1rapporten återfinns såväl en beskrivning av förutsättningarna för nämndensverksamhet som resultatanalys, framtidsbeskrivning och förslag om nämndensallmänna verksamhetsinriktning. 1 rapporten föreslås bl. a. att nämnden aktivtbör medverka till en omprövning och minskning av prisregleringen. Vidareföreslås att nämnden bör vara lyhörd för miljö- och kvalitetskrav och att man äveni fortsättningen måste ta ett övergripande ansvar för bevakningen avproduktionsbalansfrågorna för hela jordbmkssektorn. Nämnden konstaterar ocksåatt del är angeläget att de internationella aspekterna ges ökat utrymme iförhandlings- och regleringsverksamheten. avlämnadejordbmksnämnden ell förslag till omorganisation av nämnden. Förslaget innebäralt nämndens verksamhet organiseras i tre större huvudenheter, en produkt- ochutredningsenhet, en enhet för administration av avgiftsuppbörd m. m. samt enservice- och beredskaps-enhet. Förslaget innebär att nämnden skulle få enfunktionsorienterad organisation till skillnad från dagens produklorienterade.Organisations-förslaget bör öka fömtsättningarna för delegering. Helalivsmedelspolitiken är under omprövning. En parlamentariskarbetsgmpp har tillsatts för att utvärdera de livsmedelspolitiska målen ochutforma ett förslag till en ny livsmedelspolitik. Reformarbetet syftar bl. a.till att minska och i vissa fall avskaffa de interna marknadsregleringarnasamt att skapa nya medel för att bättre uppnå de beredskapsmässiga,regionalpolitiska och miljömässiga målen. huvudsakligaverksamhetsområde är således föremål för en gmndlig om- Prop. 1988/89:140prövning. Treårigabudgetramar ökar jordbmksnämndens flexibilitet och möjliggör en långsiktigplanering, något jag anser vara en fördel i ett läge då förändringar avverksamheten är att vänta. Enligt min åsikt är också nämndens förslag ominriktningen av verksamheten i linje med det pågående reformarbetet. Denföreslagna omorganisationen, som föregåtts av ett omfattande arbete blandnämndens personal, innebär också all flexibiliteten kan öka och att nämndendärför lättare kan möta eventuella förändringar . Den nyaorganisationen ökar sannolikt också effektiviteten. Mot denna bakgmnd föreslårjag att jordbmksnämnden fr. o. m. /90 går in i entreårsbudgetperiod. Jag avser också att föreslå regeringen att jordbmksnämndensinstmktion ändras så att nämnden kan genomföra den föreslagna omorganisationen. särskilda rapporten med underlag för en treårsbudget föreslårjordbmksnämnden också att regeringen beslutar om en översyn av regleringsföreningamasverksamhet och arbetsformer. En sådan översyn har på regeringens uppdraggenomförts av konsultförelaget Indevo. överlämnades en rapporttill . I rapporten föreslås bl.a. att vissa delar avregleringsföreningamas verksamhet förs över till jordbmksnämnden. Förslagetlill ny organisation är enligt nämnden väl avpassat för att ta hand om deverksamheter som föreslås flyttas. fömtsätter omorganisationen betydande insatser för framförallt ADB-utveckling och utbildning. Det är i första hand på enheten föradministration och uppbörd som ADB-insatser bör göras. Investeringen beräknaskosta högst 5 milj. kr. ADB-uppbyggnaden bör enligt nämnden inriktas på enflexibel driftsstmktur som förmår möta de ändrade krav som kan komma attställas . Jordbmksnämndenföreslår att avgiftsfinansieringen av verksamheten utökas så atl helaadministrationen av regleringen i fortsättningen avgiftsfinansieras. Nämndenföreslår också att den under den treåriga budgetperioden skall fåtillgodoräkna sig de ökade avgiftsintäkterna för att finansieraADB-uppbyggnaden. Jag är inte beredd all tillstyrka den föreslagna utökningenav avgiftsfinansieringen i dess helhet. Enligt min åsikt bör avgiftsfinansieringenendast utökas i de delar den inte tar budgetmedel i anspråk. Det innebär attavgiftsintäkterna ökar med I . Anslaget bör minskas med motsvarandebelopp. Jag ställer mig bakom nämndens förslag vad avser ADB-uppbyggnaden ochjag föreslår därför alt nämnden tillförs ett belopp på 5 milj. kr. förfinansiering av ADB-investeringen. Beloppet bör anvisas med 3milj. /90 och 2milj. Ävenför nästa budgetår bör medel för jordbmksnämndens verksamhet beräknas medutgångspunkt i ett huvudförslag med en total real minskning avutgiflema fördelat lika på de tre budgetåren 1989/90-1991/92. bedömning går det inte längre att klara be sparingskraven genom rationaliseringar. Nämnden föreslår därför en ned- 49 4 1988/89. 1 saml Nr 140 dragning av verksamhetensom innebär minskade resurser till den interna- Prop. 1988/89:140 tionellabyrån. Det är enligt min mening möjligt för jordbruksnämnden att klarabesparingskravet genom rationalisering och effektivisering av verksamhetentill följd av omorganisationen och genom en utökad avgiftsfinansiering utanatt detta går ut över den internationella bevakningen vid jordbmksnämnden. Jaghar vidare beräknat . för atl täcka kostnader för brevporto isamband med att tjänstebrevsrätten dras in fr. o. m. den Ijuli 1989. 1 denberäknade ändringen av anslaget för /90 ingår . tillkonsumentdelegationens sekretariat, vilket finansieras av införselavgiftsmedelutanför fördelningsplanen. Vidare bör under anslaget C5. Kostnader förberedskapslagring av livsmedel m.m., posten2, Övergripande planering m.m. exkl.jordbmkets blockorganisation, liksom posten Ersättning förberedskapslagring, tas upp som en inkomst under punkten C I. Förtreårsperioden /90-1991/92 beräknarjag således utgifterna vid nämnden tiUsammanlagt . och inkomsterna till . Medhänvisning till sammanställningen och vad som anförts ovan hemställer jag attregeringen föreslår atttill för /90 anvisa ett ramanslag på . Prisstöd till jordbruket i norra 1987/88Utgift 520 589187 1988/89 Anslag 525000000 1989/90 Förslag 570000000 disponerar anslaget för främst pristillägg enligt förordningen(1985:672) om prisstöd till vissa jordbmk. Jaghar i det föregående behandlat det prisstöd som bör ges till jordbmket i norraSverige fr.o.m. den Ijuli 1989. Medelsbehovet under anslaget beräknas därmeduppgå till 570 milj. kr. Kostnaderna för kontroll av stödet i syfte attförhindra missbmk bör som jordbruksnämnden har föreslagit få belastaförevarande anslag. Jag hemställer att regeringen föreslår