prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — Konferenser och seminarier utgör en viktig del av uppgiften att få tillstånd en dialog mellan forskare och avnämare. 3.5 Utvecklingen av den kommunala demokratin Utvecklingenav den kommunala demokratin har gått mot endecentralisering av det politiska beslutsfattandet till lokala nämnder. Ansvarför verksamhet och ekonomi har också i många fall delegerats till de anställdaoch brukarna ute på exempelvis skolor, daghem, och kliniker. Det ärangeläget att staten på olika sättunderlättar och stimulerar denna utveckling. beslutmed anledning av propositionen om aktivt folkstyre i kommuner ochlandsting (prop. 1986/87:91, KU 1987/88:23, rskr. 154) innebär att arbetet med attdecentralisera beslutsfattandet kan drivas vidare, bl. a. inom ramen förfrikommunförsöket. Riksdagsbeslutetinnebär också vidgade möjligheter till brukarinflytande.Ett arbete med att föra ut intentionerna bakom detta beslut kommer att inledas. (C 1988:5) har i uppdrag att utreda 17 2 1988/89. frågorom kommunalpolitikerroUen, kommunalpolitikernas ekonomiska Prop.1988/89:100 villkor och det kommunala partistödet. Utredningen har lämnat ettbetan- Bil. 15 kände (Ds 1988:46) om ersättning för förloradarbetsförtjänst till kommunalt förtroendevalda. Utredningen har också lämnatett betänkande (SOU 1988:47) om det kommunala partistödet. Ett av svensk ekonomis huvudproblem är att tillväxten ärlåg och att pris-och lönestegringarna är alltför snabba. En stärkt konkurrenskan verksamt bidra till attlösa dessa problem. Bristande konkurrenssätter ned effektiviteten i ekonomin, minskar våra tillväxtmöjligheteroch leder till en lägre välståndsökning än som annars hadevarit möjlig. De sektorer av ekonomin som skyddas från utländsk konkurrenskännetecknas ofta av låg produktivitetstillväxt och bristande anpassning tillkonsumentemas behov. Prisstegringstaktenhar varit betydligt högre än den genomsnittliga inflationen ide delar av den svenska ekonomin som är hemmamarknadsorienterade och som saknar betydande inslagav utländsk konkurrens. Särskilt har detta gällt de sektorer som omfattas avregleringar och centralt förhandlade priser, t. ex. jordbmks-, livsmedels-, bygg-,bostads- ochtransportsektorerna. har de avtalade löneökningarna tenderatatt öka snabbare i de från utläiidsk konkurrens skyddade sektorerna.Kostnadsökningarna inom dessa sektorer tenderar att slå igenom snabbare och ihögre grad på priserna. Ett ytterligareskäl att skärpa den svenska konkurrenspolitiken är den pågåendevästeuropeiska integrationen. Den syftar till en ökad internationellhandel och till att företag i olika länder skall kunna agera på lika villkor över gränserna. Vid överträdelser avgällande regler skaU ett enhetligtsanktionssystem gälla i de skilda länderna. I ljuset av denna utveckling är utformningen av den svenskakonkurrenspolitiken av avgörande betydelse.Utvecklingen på detta område kräver en hög beredskap från svensk sida. Viktiga åtgärder har vidtagits undersenare år för att stärka konkurrensen ochverkningsförmågan i svensk ekonomi. Inom flera sektorer har betydandeavregleringar genomförts eller beslutats. Det gäller bl. a. kreditmarknaden och tansportsektom. Vissa offentligamonopol har lösts upp. Vidare har såväl(NO) som (SPK) statens pris- och konkurrensverktilldelats en mer offensiv, konkurrensfrämjande roll, SPK har fått en mer ändamålsenlig organisation ianslutning till sin nya instmktion, som meraktivt skaU främja konkurrensen inom såväl näringslivet som den offentliga sektorn. Enligt den nya instmktionenskall SPK bl.a. granska huroffentliga regleringar påverkar pris- och konkurrensförhållandena. Enligt min meningmåste nu konkurrenspolitiken ytterligare förstärkas. Konkurrensfrågorna, såvälnationellt som internationellt, måste tiUmätas en större betydelse. Vissa delsektorer inom den svenska ekonomin kan 18 behövaavregleras, handelshinder kan behöva tas bort och konkurrens från Prop.1988/89:100 utlandet uppmuntras som möjligheterna att motverkainhemska Bil. 15 konkurrensbegränsande åtgärder förbättras. Konsumenternastillgång till rättvisande prisinformation behöver också förbättras. Såsom aviserades iprop. 1988/89:47 om åtgärder för att begränsa inflationen avser därförregeringen att tillsätta en utredning om konkurrensförhållandena i densvenska ekonomin. Utredningen skall bl.a. se över konkurrens- ochmarknadsföringslagstiftningen. fastställde inriktningen avden framtida konsumentpolitiken (prop. 1985/86:121, LU 34, rskr. Måletför konsumentpolitiken skallvara att stödja hushållen i deras strävan att effektivtutnyttja sina resurser och att stärka konsumenternas ställning på marknaden.Som särskilt viktiga områden utpekas utvecklingen av den lokala konsumentverksamheten, stöd tillsärskilt utsatta grupper och ökat engagemang av fler samhällsgrupper ikonsumentpolitiken. I propositionenmarkeras det samband som finns mellan pris-, konkurrens- och konsumentfrågor. En effektivkonkurrens krävs för att skapa sådana förhållandenpå marknaden som ger konsumenterna goda och ändamålsenliga varor till sålågt pris och till så förmånliga villkor i övrigt som är möjligt. a. behövs konsumentpolitiskainsatser för att rnotverka de ofullkomligheter som trots allt finns i systemet.I propositionen betonas också den allmänna ekonomiska politikens betydelse förkonsumenterna. ärden centrala förvaltningsmyndigheten för konsumentfrågor. Kommunerna har en viktigroll i utvecklingen av den lokala konsumentverksamheten. Konsumentverketsarbete koncentreras alltmer på de hushållsekonomiska frågorna. Tilldessa hör budgetrådgivning och skuldsanering, som huvudsakligen sker inomden kommunala konsumentverksamheten. stödjer detta arbete genom attutarbeta underlag och utveckla datorstöd till budgetrådgivningen i den kommunalakonsumentverksamheten samtsocialtjänsten, liksom att svara för utbildning av konsumentvägledare. För att budgetrådgivningen skall bli effektivkrävs en anpassning av materialet till olika hushållsgmppers situation. Skolansundervisning i frågor som rörhushållsekonomi behöver också understödjas liksom information till andragmpper av konsumenter. Även åtgärder påprisområdet är viktiga för hushållens ekonomiska situation. Som tidigare nämnts, kommer utredningen omkonkurrensförhållandena i den svenskaekonomin också att få till uppgift att föreslå särskilda regler för att tillförsäkrakonsumenterna en fullgod och rättvisande prisinformation. Arbetet medproduktsäkerhet kommer att prioriteras högt. Den nya produktsäkerhetslagen som träder i kraft syftar tillatt motverka att farliga varor och tjänster orsakar person- eller egendoms skador. 1 ett inledningsskede ställs ökade krav på konsument- 19 verketför att säkerställa att lagen får genomslagskraft från början. Prop.1988/89:100 Produktsäkerhetsfrågor kräver en skyndsam behandling. 15 ket tillförs därför ytteriigareresurser för att utarbeta nya handläggningsm-tiner med anledning avproduktsäkerhetslagen. Vidare är det av största vikt att information om den nya lagen når ut tillnäringslivet och konsumenterna.Även utbildning av de kommunala konsumentvägledama kommer att bli enväsentlig uppgift för . Internationaliseringenav handeln och strävandena inom EG mot en gemensam marknad innebär attproduktsäkerhetsarbetet måste bedrivas i nya former. Det är viktigt attanpassningen till den inre marknaden inte kommeratt innebära någon försämring av de konsumentpolitiska framsteg som vunnits. Det är därför angeläget attutvecklingen inom EG på det konsumentpolitiskaområdet följs noga och då med särskild inriktning på EG:sproduktsäkerhetspolitik. I detta syfte föreslås få ökaderesurser. Bevakningen avföretagens marknadsföring är en väsentlig uppgift har denna bevakning kunnat förbättras genom ökat engagemang hosde kommunala konsumentvägledama men också genom näringslivets s. k. egenåtgärder. Granskningoch revidering av sådana avtalsvillkor som företagen använder gentemotkonsument kommer tiU stor del att inriktas på sådana områden där en ny lagstiftning kanbli aktuell.En ny konsumentköplag kan sålunda komma att föranleda särskilda insatser. Näringslivets egenåtgärderär ett viktigt inslag för att förebygga och lösa konsumentproblem. kommer även ifortsättningen att stödja en utveckling som innebär att de enskilda företagenlöser fler problem utan att de offentligaorganen behöver ingripa. Verket avser också att utvärdera de konkreta resultat som egenåtgärderna leder tillsåväl för konsumenterna som för de offentliga konsumentorganen. Efterfrågan påprodukter som innebär ett mer miljövänligt alternativ ökar. Det nyligenframlagda betänkandet (SOU 1988:61) Miljömärkning av produkter innehållerförslag till ett frivilligt märkningssystem som kan underlättaför konsumenten att göra ett miljövänligt köpval. En väsentlig del avden kommunala konsumentvägledningen avser medling i konsumenttvister. Erfarenheterna från dennaverksamhet är enligt min mening goda. Det finns emellertid anledning attytterligare stödja denna verksamhet genomatt förstärka resurserna hos för attnämnden bättre skall kunna samordna sina insatser gentemot kommunerna. 6 Ungdoms- och folkrörelsefrågor l1988 års budgetproposition (prop. 1987/88:100 bil. 11) lämnades en samlad redovisning för regeringens arbetemed ungdomsfrågorna. visningen presenterades som ett program med 100 åtgärder för 20 ungdom.Under år 1988 har de åtgärder som aviserades i programmet Prop. 1988/89:100 genomförts. Flera reformer harbeslutats . En reformering av gymnasieskolans yrkesinriktade linjer harpåbörjats, studiemedlen för studerande påhögskolan har kraftigt förbättrats, ungdomsarbetslösheten har pressatstillbaka, ett ungdomsbostadsbidrag har införts, ett särskilt stöd för nytillkommandeungdomsbostäder har införts och stödet till föreningslivet har ökat. Detstatliga stödet till ungdomsorganisationerna har för- s stärkts och fått en delvis ny utformning. Syftet medförändringarna är att göra bidragssystemet mer rättvist samt öka möjligheternaatt stödja sådana organisationeroch rörelser som inte uppfyller kraven och därmed inte kan erhålla bidrag. Särskilda medel har avsatts för att stödjaföreningar som strävar efter attutveckla en verksamhet som kan nå också sådana ungdomsgmpper som stårutanför föreningslivet. Också för nästa budgetår föreslås förstärkningar avstödet till ungdomsorganisationerna som innebär möjligheter till stöd till nyaorganisationer. Kommuners ochlandstings stöd till ungdomsorganisationerna är av betydande omfattning. Viss tveksamhet har uppstått omden kommunala kompetensen i fråga om sådant stöd. För att markera den betydelseungdomsorganisationerna tillmäts och för att klargöra den kommunala kompetensensomfattning har förtroendeuppdragsutredningen lagt ett förslag om en särskild lag.Enligt lagförslaget får kommuner och landsting kompetens att stödjaungdomsorganisationer utan att särskilda villkor om verksamhetens inriktning fästs vid besluten. Flertalet ungdomari dagens samhälle lever under goda materiella villkor och den absolutamerparten har en socialt trygg situation. är ungdomsgmppen en utsatt gmpp. Ungdomar ären kommersiellt intressant målgrupp och exploateringen av deras behov kan tasig många uttryck. Det finns ocksåoroväckande tecken på en ökande segregation i samhället vilket inneburit attvissa ungdomsgmpper växer upp i en miljö med ökade inslag av bl. a. våld, missbmk och kriminalitet. En dåliguppväxtmiljö begränsar ungdomars möjligheter att välja framtid. Derasmöjligheter att ta till vara välfärdssamhällets alla fördelar blir därmed starkt begränsade. Samhällsorganen ochföreningslivet måste klara av att ta upp dessa ungdomar i gemenskapen.I annat fall hotar de sociala klyftorna att växa. Ungdomspolitikenbör syfta till att uppmuntra alla unga människor att hadrömmar och förhoppningar , liksom att känna tilltro till sin egen förmåga. Målet är ett samhälle därdet inte existerar några avgörande skillnader mellan olika människorsfömtsättningar att förverkliga sinalivsmål. Unga människor skall inte bara ges frihet att välja, utan också jämlika möjligheter att påverka sinsituation . Den goda materiellastandarden har gett ungdomar möjligheter som inte funnits tidigare. Ett ökatresande och fler kontakter med andra länders kulturer har gett impulser som visar sig istarkt engagemang i de stora framtidsfrågorna kring fred, miljöoch internationeU solidaritet. Viljan att finna lösningar på framtidens frågorhar också lett till ett ökat intresse för 21 andligarörelser samt ett ökat intresse för moral och etik bland många Prop.1988/89:100 ungdomar. Begreppet livskvalitet har blivitcentralt för dessa. Flera ungdomsgrupperhar utvecklat egna ungdomskulturer i sitt sökande efter en egen identitet. I viss mån har detta lett ökad isolering mellan olikagenerationer. Språkliga och kulturella barriärer är svåröver-stigliga, men samhället bör i ökad utsträckningstödja verksamheter med inriktningpå att överbrygga generationsmotsättningarna. Arbetet med att utveckla en samladungdomspolitik bör nu fortsätta. Under detnärmaste året bör detta arbete inriktas främst på åtgärder för de mest utsatta ungdomsgrupperna samt på insatserinom kulturen och andra områden somkan stimulera intresset för frågor som rör livskvalitet, ansvarstagande och solidaritet. I en särskildskrivelse tiU denna dag kommer jag att presentera ett antalområden som enligt min uppfattning nusärskilt bör uppmärksammas inom ramen för den samlade ungdomspolitiken. Arbetet med folkrörelsefrågorna är inriktat på följandehuvudområden: De statliga bidragen till föreningslivet överstiger 3,5 miljarder kronor.Folkrörelseutredningen (C 1986:01) har lämnat ett principbetänkande "Mål och resultat - nya principer för detstatliga stödet till föreningslivet" (SOU 1988:39).Beredningsarbetet med förslagen är inriktat på att redovisa vilka principer som skallgälla för statens stöd till föreningslivet.Kartläggning bör ske av vilka bidragssystem som finns och hur dessa äruppbyggda. Det är väsentligt att utveckla metoderför uppföljning och utvärdering av de olika bidragssystemen. Möjligheterna att på motsvarande sätt som gäller för destatliga myndigheterna införa ett treårigt budgetsystem förbidragsanslag bör prövas. Lotterier och spelhar stor betydelse för föreningslivets ekonomi. trädervissa ändringar i lotterilagen (1982:1011)1 kraft som syftar tillatt ge folkrörelserna ökade möjligheter att skaffa sig inkomster av lotterier(prop. 1987/88:141, KrU 22, rskr. Ändringarna innebär bl. a. att folkrörelserna skall få vissamöjligheter att anordna lotterier med penningvinster. Alla lotterier medenbart vamvinster blir i fortsättningen skattefria. Vidare hartillståndstvånget för lokala lotterier ersatts med en registrering och för vissa lokala lotterier har prövningen helt slopats. a. lämnat förslag på nyforskning om för eningslivet. Förslaget om vidgad folkrörelseforskning kommer att behand las isamband med regeringens forskningspolitiska proposition. statistikprogramom föreningslivet kommer också att tas fram under man- Prop. 1988/89:100 datperioden. De kooperativa frågorna har fått en förnyad aktualitet.1 dag bildas det nya kooperativaföreningar särskilt då i anknytning till arbetsområden som tillhör den offentliga verksamheten. Dettaställer nya krav på villkoren för dessaföreningar att verka. Eftersom de kooperativa frågorna så nära berör folkrörelsernasallmänna villkor kommer ansvaret för kooperativa rådet att föras över från industridepartementet till . har genom sitt samordningsansvar förfolkrörelsefrågorna en viktig uppgift att hålla kontakt med föreningslivet. Det skerbland annat genom utgivningav några publikationer. Under den nu inleddamandatperioden kommer en ny upplaga av Folkrörelse- och föreningsguiden attges ut. En rapport om de statliga och kommunalabidragen ges ut . Denfemåriga handlingsplan för jämställdhet som antogs av (prop. 1987/88:105, AU1987/88:17, rskr. 364) innebär enväsentligt höjd ambitionsnivå när det gäller målen för och den fortsatta inriktningenav jämställdhetspolitiken. Ett aktivt arbete pågår på såväl central nivå som i kommuner, landsting ochorganisationer, för att förverkligade mål för jämställdhet som bör vara uppfyllda . Strävan efterjämlikhet i samhället är central i jämställdhetsarbetet. Det är av stor vikt attde åtgärder som vidtas kommer de mest resurssvaga till del.En väsentlig uppgift i arbetet kommer därför att vara att verka för enarbetsmarknad där kvinnor och män deltar i alla delar av arbetslivet på sammavillkor och med lika möjligheter. Åtgärder för att underlätta möjligheternaatt kombinera förvärvsarbete och föräldraskap kommer att prövas fortlöpande. Arbetet med att stärkakvinnors inflytande i olika beslutandeförsamlingar kommer att fortsätta och vidareutvecklas, liksom arbetet med att stärka männens roll, inte minstsom föräldrar. Jag kommer i detföljande att redovisa vissa frågor med anledning av handlingsplanen om jämställdhet somkommer att få särskild aktualitet under /90. har förberedelser påbörjats för att fåtill stånd en tidsanvändningsstudie. Jagräknar med att en sådan studie skall kunna utföras somhandlingsplanen omfattar. Jag kommer attägna frågor om arbetsvärde- Prop. 1988/89:100 ring och lönediskrimineringökad uppmärksamhet. Initiativ kommer att Bil. 15 tas för att minska dekönsrelaterade löneskillnaderna inom det statliga området. Vissastatistikuppgifter m. m. angående fördelning av ekonomiska resurser mellan kvinnoroch män kommer jag att redovisa senare (bilaga 15.3.) Ettprogramområde för jämställdhet vid arbetsmiljöfonden har inrättats. Jagkommer att följa verksamheten vid fonden särskilt vad avser sådana utvecklingsinsatser som skall förläggas tillföretag och myndigheter. En verksamhet medsärskilda stödinsatser för deltagare i arbetsmarknadsutbildning som genomgårför sitt kön otraditioneU utbildning har påbörjats. kommer under hösten 1989att redovisa det förstaårets erfarenheter. För /90 kommer ca 7000 kursdeltagare attberöras av denna verksamhet. Den projektverksamhet för att förbättrakvinnors villkor i arbetslivet m. m. sompågått kommer att fortsätta. Verksamheten har varit framgångsrik. De många idéer ochmodeller som prövats lokalt, främstpå arbetslivets och utbildningens område, har inneburit en förnyelse ijämställdhetsarbetet. Erfarenheterna från denna verksamhet måste nu fåen bredare spridning i samhället. Jag vill i dettasammanhang också beröra handlingsplanens förslag om tre pilotkommuner förjämställdhet. De tre kommuner som efter ansökan valts ut är , ochUmeå. Arbetet i de tre kommunerna kommer att påbörjas ochpågå . Lagen (1979:1118)om jämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivet och dess hittillsvarande tillämpningär föremål för utvärdering (Dir. 1988:33). Arbetet leds av ensärskild utredare (1988:01). Jag utgårifrån att utvärderingen, som skall vara avslutad , efter sedvanlig remissbehandling kommeratt utgöra en bra grund för framtida överväganden i syfte att göralagstiftningen mer verksam. Goda möjligheter tillföräldraledighet och en väl utbyggd barnomsorg är av avgörande betydelse för att nåjämstäUdhetsmålen inom såväl arbetslivetsom familjen. Statsrådet har lagt fram förslag om en utbyggd föräldraförsäkring. Särskildainformationsåtgärder föreslås föratt stimulera föräldrar att i högre utsträckning dela föräldraledigheten.Vissa förändringar föreslås även i lagen (1978:410) om rätt till ledighetför vård av barn i syfte att förbättra föräldrars möjlighet att påverka uttag och förläggning av dagligföräldraledighet. Chefen förutbildningsdepartementet tillkallade en ledningsgrupp förjämställhetsfrågor inom utbildningsområdet. Jag räknar med att gruppens arbete kommer att ha stor betydelse för att öka jäm ställdheten inom skolan. För egen del kommer jag liksom tidigare att avsätta projektmedel för arbete inom skolans område. Enligt min mening 24 börnu den fortsatta projektverksamheten även inriktas mot frågor om Prop.1988/89:100 kvinnligt respektive manligt språk samt utbildning och fortbildningav Bil. Detstatliga jämställdhetsarbetet måste även fortsättningsvis inriktas på att åstadkomma en jämnare könsfördelning vadgäller statliga tjänster och istyrelser, kommittéer m. m. Ytterligare ansträngningar kommer att göras föratt öka andelen kvinnliga chefer. En intensiv verksamhet påjämställdhetsområdet pågår sedan våren 1986på fem statliga myndigheter. Syftet är att finna former och metoder förett effektivt jämställdhetsarbetc. Myndigheterna skall redovisa sitt arbetetill regeringen . De centrala parternapå det statliga området har genom en ändring i det statligamedbestämmandeavtalet (MBA-S 7 kap.) ytteriigare markerat sitt intresse för ettaktivt jämställdhetsarbete på lokal nivå. Vidare har vissa preciseringar gjortsbeträffande innehållet i de jämställdhetsplaner som myndighetema är skyldigaatt upprätta varje budgetår. Jag ser positivt på denna utveckling och utgårifrån att myndigheterna nu kommer att intensifiera sitt arbete i dessa frågor. Enligt propositionen 1985/86:121 om inriktningen avkonsumentpolitiken (LU 1985/86:34, rskr. 292) har haftregeringens uppdrag att följa och dokumentera den könsdiskriminerandereklamens omfattning m. m. Verket kommer att redovisa sinaerfarenheter och bedömningar. Efter remissbehandling av verkets rapport kommerfrågan om eventuella åtgärder mot könsdiskriminerande reklam att prövas. Andelen kvinnor i 1988 är 38procent. Det innebär en ökning sedan föregående val med 7 procentenheter.Kvinnorepresentationen i de indirekt valda organen är emellertid fortfarande låg.Könsfördelningeni statliga styrelser på central och regional nivå redovisas i bilaga 15.4.Andelen kvinnor i de statliga kommittéerna redovisas i kommittéberättelsen.Jag kommer senare, i samråd med chefen för , att överväga om denna statistikskall samordnas med övrig på området. Redan nu kankonstateras att andelen kvinnor i de statliga styrelserna på central nivå harökat . Arbetet med dessa frågor måste dock fortsätta med oförminskad intensitet. Den projektverksamhet för att ökakvinnorepresentationen i statliga organ som pågår hos nominerandeorganisationer mnt om i landet har gett värdefulla exempel på metoder att öka andelen kvinnor. Det är viktigt att dessa erfarenheter sprids och vidareutvecklas. Uppmärksamhet bör i den 25 fortsattaprojektverksamheten även riktas mot frågor som rör viUkoren för Prop.1988/89:100 de kvinnor som redan är valda. Enhandlingsplan för det nordiska jämställdhetssamarbetet fram tiU kommeratt antas av nordiska ministerrådet . Planen omfattar tvåhuvudområden, kvinnors roll i den ekonomiska utvecklingen och föräldrars möjligheter att kombinera familjeliv ocharbetsliv. Under /90kommer bl.a. frågor som rör likalön, kvinnor som företagare och den offentliga barnomsorgen att prioriteras. FN:s kvinnokommission m. m. Arbetet med att i FN:s kvinnokommission följa uppslutdokumentet från i fortsätter. Nästamöte med kommissionen, därSverige är ledamot, äger mm . Inför det och följande möten kommer jag att bereda jämställdhetsrådet tillfälle attfölja de frågor som tas upp i kommissionen. deltar äveni samarbete i jämställdhetsfrågor samt i (). Under år 1989anordnar CEEG en europeiskjämställdhetsministerkonferens i . kommer där att lägga fram enrapport som belyser möjligheter för kvinnor och män att kombineraförvärvsarbete och föräldraskap. Riksdagenhar beslutat om betydande reformer på det kyrkliga området. Den nya organisationen på lokal- och stiftsplanetinom som träder i kraft innebär en radikal begränsning av regeringens befattning med kyrkligaärenden. De nya stifts-samfälligheternakommer att genom sina organ i stor utsträckning själva få besluta omorganisation och resursanvändning på lokalplanet i stiften. Genom den av beslutade reformenav kyrkomusikeror-ganisationen upphör också den statliga regleringen avkyrkomusikertjäns-terna vid utgångenav . Det blir i fortsättningen pastoraten som skall svara för denkyrkomusikaliska verksamheten. Det samlade resultatet av 1980-taletsreformarbete inom den kyrkliga sektorn är att och dess olika organ har fått ett betydandesjälvständigt ansvar för den kyrkliga verksamheten.