prop · GC03116 · 1988-12-31 00:00:00 — 1övriga vattendomstolsärenden har inte ifrågasatt tillåtlig heten men i en del fall föreslagit mer eller mindre långtgående villkor om 84 t.ex. minivattenföring,regleringsamplituder och massuppläggning. 1988/89:116tendomstolarnas accepterande av sådana krav har varit mycket begränsad Bilaga 1.3 i de fall kraftverksföretagaren bestritt yrkanden.Överhu- . vudtaget är erfarenhet att den allmänt accepteradenaturvårdshänsynen som också finns inskriven i vattenlagen har mycket svårtatt vinna gehör inom vattendomstolarnas beslutsområden. Avde 54 kraftverken som byggts om eller byggts nya har 7 stmedfört skador av betydelse på naturområden med höga naturvärden som finnsupptagna i naturvårdsplan och i kommunernas översiktsplaner.Ytterligare 11 kraftverk har medfört förlust från naturvårdssynpunkt utan attområdena är upptagna i naturvårdsplanen. 1 övriga 36 fall har såvittlänsstyrelsen känner till utbyggnaden kunnat ske utan större förluster frånnaturvårdssynpunkt. Länsstyrelsenserfarenhet av vattendomarnas efterlevnad är tyvärr inte enbart positiv. Detförekommer alltför ofta att kraftföretagen efter den ofta detaljeradeprövningen i bygger på mest praktiska sätt utan att ta hänsyntill vad som fastlagts i domen. Det är faktiskt inte ovanligt att utseddabyggentreprenörer är helt ovetande om domarnas innehåll och därför utförrensningar och nolltappningar som inte bara strider mot domen utan också kan fåallvarliga följder för vattendragets växt- och djurliv. Äveni fråga om regleringar är det tyvärr inte ovanligt att kraftverksägare avstårfrån att följa domens bestämmelser i varje fall så länge som någon inteprotesterar. I samband med reparationer och underhållsarbeten förekommer detofta att vattendragen helt stängs av praktiska skäl men med svåra effekter pådjurlivet i nedanför liggande avsnitt av ån. Som tillsynsmyndighet harlänsstyrelsen att tillse att gällande domar följs oavsett om det är enskildaeller allmänna intressen som berörs. Det faktum att någon tillsyn av domarnasefterlevnad inte förekommit före den nya vattenlagen gör dock att det tar tidoch kräver resurser att öka kraftföretagens respekt för vattendomarna. Kraftverksutbyggnadenunder har som ovan redovisats till övervägande del skett vidbefintliga dammar i form av tillbyggnad eller återuppbyggnad. Skadorna pånaturen vid kraftverksläget har därför i många fall varit av liten betydelse.Undantag har varit vid gamla dammar där det tidigare legat kvarnar ellerbygdekraftverk. Där har man tidigare behövt utnyttja endast den brantaste delenav forsen och naturliga forssträckor med betydande naturvärden har ofta funnitskvar nedströms den gamla anläggningen. När man nu bygger nya kraftverk är detnästan alltid lönsamt att spränga bort dessa kvarvarande forsar för att fåstörre fallhöjd till de dyra anläggningarna vilket medför att det sista avforsmiljön försvin- Inte i något fall harlänsstyrelsen lyckats förmå att Prop. 1988/89:116 stoppa dessa ökade fallhöjder. Länsstyrelsenserfarenhet av de åtemppförda kraftverken visar att även om skador ikraftverksläget kan undvikas uppstår ofta skador i uppströms ligganderegleringssjöar och bäckarna från dessa. Den gamla regleringsrätten i dessahar ofta inte använts de senaste 20 30 åren och såväl naturen som dekringboende har inrättat sig efter detta. Erfarenheten visar att även de minstakraftverken måste utnyttja regleringsmöjligheterna till fullo för att blilönsamma. Denya kraftverk som uppförs förses nästan undantagslöst med automatik som medförnågon form av korttidsreglering, i motsats till, eller i mycket högreutsträckning än de gamla bygdekraftverken som ensamma måste förse trakten medström. I de fall det finns forsar eller snabbt rinnande vattendrag före nästastörre sjö nedströms kraftverket får denna reglering av naturliga skäl svårakonsekvenser för livet i vattendragen. Inom länet finns väl dokumenterade falldär såväl laxörings- som kräftbe-stånd slagits ut i sådana lägen. Sammanfattningsvishar den erfarenheten att betydande skador på naturvärden uppståttäven i många av de fall där 1980-talets kraftverksutbyggnad i enlighet medriksdagens plan för kraftverksutbyggnad skett vid befintliga dammar. Destatsbidrag för byggande av små kraftverk som funnits framt.o.m. 1987 har bidragit till att forcera fram planerade kraftverk. Särskiltmärkbart har detta varit inför bidragets upphörande 1987 och för närvarandepågår arbetet med ett stort antal kraftverk som beslutats under detta år. Dettaförhållande har medfört att kraftföretagens reserv av planerade kraftverk nuhar starkt begränsad omfattning. känner dock genomvattendomstolsärenden och direkta samråd med företagen till en del kvarvarandeprojekt. planerar av tre större kraftverk somkan förväntas ge ett effekttillskott på ca 1 MW. Dessa är prövade i vattendomstoloch medför inga nämnvärda miljöskador i det redan helt reglerade vattendraget. planerar uppförande av regleringsdamm ochåterupptagande av reglering i sjön samt minst ett nytt kraftverk i ettområde med mycket stora naturvärden. Maximalt kan detta projekt ge ca 0,6 MW ieffekt och 3,0 GWh/år i energitillskott. I samma älv planerar även Vattenfallombyggnad av ett gammalt kraftverk som kan ge utökad effekt med 0,2 MW. IArbogaån finns ansökan om vattendom för ett helt nytt kraftverk vid en raseraddamm med en maximal effekt av 0,2 MW. Utöverdessa finns inga av kända kraftverksprojekt som kan vara aktuella att bygga . Det mesta tyder därför på att utbyggnadstakten blir lägre . Sammanfattande synpunkter Prop. Avslutningsvisvill framföra följande sammanfattande värderingar ochbedömningar: Destatliga bidragen till små kraftverk har medfört en forcerad utbyggnad avkraftverken som saknar motsvarighet i sen tid, vilket gynnat sysselsättningeninom bygg- och anläggningsbranschen och rationaliseringen hos kraftföretagenmen endast i mindre grad påverkat energibalansen lokalt eller regionalt.Däremot har ytterligare förlust av naturvärden uppstått inom en naturtyp somredan är mycket hårt exploaterad här i länet. Denvärdering av natur- och miljöfrågor som slagit igenom i samhället i stort isåväl lagstiftning som praktiskt handlande synes ännu inte ha fått någotnämnvärt genomslag hos vattendomstolarna trots den nya vattenlagen. Det ärändock domstolen själv som avgör vad som är att betrakta som skada pånaturvärde av betydenhet. Dessutom har i sitt tillsynsarbetefunnit att respekten för vattendomarna inte är den önskvärda ute hoskraftföretagen. Summanav installerad effekt och producerad energi hos samtliga 110 kraftverk i länetär av samma storleksordning som hos ett normalstort norrlandskraftverk (100MW). vill mot den bakgrunden påstå att skadorna på naturen ärosedvanligt stora räknat per producerad energienhet för den energi som kommerfrån små kraftverk eftersom den sammanlagda naturförlusten vid alla dammar ochregleringar för de 110 kraftverken rimligen är större än för ett enda stortkraftverk. Detta bör leda till eftertanke vid den fortsatta utbyggnaden av desmå kraftverken vilket även helt utan naturvårdshänsyn kan ge maximalt ökadproduktion här i länet. Länsstyrelsensnya roll som tillsynsmyndighet enligt vattenlagen är positiv då den germöjligheter att bevaka naturvärden och genom samrådskontakter fåkraftföretagen att ta sin del av naturvårdsansvaret. En aktiv tillsyn fordraremellertid helt andra resurser än eftersom fått taupp de nya arbetsuppgifterna utan personalförstärkningar. Därför kan nu endastett passivt tillsynsarbete bedrivas vilket innebär att det är först när någonklagar eller slår larm som ingriper. Ilänet fanns enligt SCB 58 vattenkraftaggregat med sammanlagda effekten30 MW. Totalt producerades 145 GWh. Flertalet anläggningar ägs av . Någrahelt nya kraftstationslägen är inte aktuella i . Däremotplaneras vissa utbyggnader av befintliga kraftstationer och av några f. n.nedlagda kraftstationer som totalt ökar produktionen med ca 60 GWh . Sebilagda tabell". Avde planerade ombyggnader som inte prövats av , bedöms framförallt en utbyggnad av Holmens kraftstation vara kontroversiell i förhållandetill naturvårds- och fiskeintressena. - Tabellentas in som underbilaga 2 här. Länsstyrelsenhar samrått med länets kommuner samt med Prop. 1988/89:116 innan sammanställningen gjorts. Redovisningen-sker kommunvis med kommunernas redovisning av objekt, samt i några fall objektsom framkommit i dammredovisning. Redovisarplaner på kraftverk i A 4 Horndalsbyn och A 5 Rossberga. A1 Åsgarns kvarn gammal kraftstation ej i drift. störrefallhöjd kan tas ut. A 2 Sågdamm befintlig kraftstation som kaneffektiviseras. A 3 Nyhyttedammen befintlig kraftstation som kaneffektiviseras. Redovisadeobjekt inom kommun bedöms inte påverka naturmiljön i någon nämnvärdomfattning. Förnärvarande pågår ombyggnad av två kraftstationer, B 1 Rämshyttan och B2 Bråfallet, båda prövade av . B 3 Långsjöfallet ansökanom ombyggnad prövas av . B4 övre och nedre befintliga anläggningar som kan effektiviseras.Redovisade objekt inom kommun bedöms inte påverka naturmiljön i någonnämnvärd omfattning. Sebilaga, 15 tänkbara objekt som i huvudsak avser gamla kraftverk tagna ur drifteller gamla dammanläggningar. Följanderedovisade objekt påverkar naturmiljön i betydande omfattning enligtlänsstyrelsens uppfattning. Marnäsån mycket fina forsar medutvecklingsmöjligheter för fiske. Finnaturmiljö inom bebyggt område. F 8 Luran delvis orörd å med omgivande orördnatur, lokaler för flod- pärlmussla.F 10 Hyttkvarnsån delvis orörd å med lokaler för flodpärlmussla. Tabelloch karta tas in som underbilaga 3 här. F 14 Isalaån berörflodpärimussellokaler. F 15 Sundbornsån berör enfin outbyggd naturmiljö med bra fiske. Redovisaratt det ej finns några planer på utbyggnad av vattenkraftverk inom kommunen. G I iDala-Floda effektivisering av befintligt kraftverk taget ur Lissforsentorde omfattas av NRL §6. HI ombyggnad av äldre anläggning, ny vattendom finns. H2 Engdförs ombyggnad av äldre anläggning. H3 Rörshyttan ombyggnad av äldre anläggning. H4 ombyggnad av äldre anläggning. H5 Kloster ombyggnad av äldre anläggning. ombyggnad av äldre anläggning. H7 ombyggnad av äldre anläggning. H8 ombyggnad av äldre anläggning. H9 Botan ombyggnad av äldre anläggning. H10 ombyggnad av äldre anläggning. Objektenberör gamla känsliga bruksmiljöer. Några av objekten kan vara direkt olämpligaur kulturhistoriska synpunkter, exempelvis vid Kloster. LI Sågkvarns kraftverk prövat i . L 2 Brasjönbefintlig damm. L 3 Helgboupprustning av befintlig anläggning. L 4 GylUngenbefinflig damm. L 5 Alisarkvarn möjligutbyggnad i anslutning till befintlig damm. ObjektenHelgbo och Gyllingen är enligt mening känsliga då Helgan ochDjurån kan vara vitala reproduktionsområden för öring. LuI Loforsen ombyggnad av befintligt kraftverk, prövning i vattendom stolen pågår. Lu 2Lernbo nybyggnad för ersättning av befintligt kraftverk. Lu 3Ludvika nybyggnad för ersättning av befintligt kraftverk. Lu 4Enkullen återuppbyggnad av befintligt kraftverk. Lu5Sa.xhyttan nybyggnad av kraftstation invid befintlig damm. Länsstyrelsenbedömer att redovisade objekt ger ringa påverkan på naturmiljön. Kommunenhar enbart muntligt svarat på remissen och redovisat att M 1 EJforsen kanaktualiseras. Vid Ejforsen finns äldre befintlig kraftstation vilken ej är idrift. M 2 Uvån övre och nedreprövning i pågår. UtöverEjforsen omfattas eventuella utbyggnadsprojekt i inom Malungskommun av NRL § 6. Mo1 Kvarndammen utbyggnad av kraftverk i Hemulån vid gamla bryggeriet.Damminventeringen Mo 2 Mångbro utbyggnad av kraftverk vid äldrekvärnanläggningar. Mo 3 Kättbo inkl. överledning av vatten från sjön vid utlopp i anslutning till nedrivet kraftverk. Enligtlänsstyrelsens uppfattning påverkas inte naturmiljön nämnvärt vid redovisadeobjekt med undantag av överledningen från Saxen som torde torrlägga Drafsån påen sträcka av . Kommunenredovisar att det inte finns några utbyggnadsplaner. O I Stackmora utbyggnad avkraftverk vid befintlig damm. Enutbyggnad av Stackmora kraftverk påverkar naturmiljön i ringa omfattning. Kommunenhar ej svarat på remissen. RI Daljbrs upprustning och ombyggnad av äldre anläggning. R 2 Brändkvarnupprustning pågår av äldre anläggning. R 3 utbyggnad ocheffektivisering av befintlig kraftstation. Redovisade objekt påverkarnaturmiljön i ringa utsträckning. Smedjebackenskommun ProP- 1988/89:116 S1 Västansjö kvarndamm utbyggnad av outnyttjat fall i centralt iSmedjebacken. S2 utbyggnad möjlig invid regleringsdamm. S 3 Nyfors Nybyggnadav kraftstation vid befintlig damm. S 4 MaUngsbo nybyggnad av kraftstation vidbefintlig damm. S 5 Jörken nybyggnad av kraftstation vid befintlig damm.Redovisade objekt påverkar naturmiljön i ringa utsträckning. Sä 1Övre anges men bedöms ej realistiskt av kostnadsskäl. DamminventeringenSä 2 Smedjedammen ny kraftstation vid befintlig dammbyggnad. Enutbyggnad av Smedjedammen i Grängshammar kan vara olämplig med hänsyn tillkulturhistoriska värden. Ingaplaner finns på utbyggnader . kvarn prövning pågår vid . Ä 1Leimnåns kraftverk vattendom . K1 Noppikoski övre kraftverk. K 2 Oxpussens kraftverk. K 3 Hermansborgskraftverk. K 4 Grästjärns kraftverk. Grästjärnär beläget i Håvaån som är biflöde till , övriga är belägna i Oreälven.Samtliga kraftverk berör outbyggda älvsträckor. Påverkan på naturmiljön blirenligt mening omfattande i och med att långa torrlagdaälvsträckor erhålls. Medanledning av Ert uppdrag får efter remiss till kommunernaredovisa följande*. *Tabell tas in som underbilaga 4 här. Driften har legat nere . Anläggningen skadades av höstfloden1986. planerar att sätta anläggningen istånd. Eftersomdammen redan finns och fungerar torde skadorna för motstående intressen blibegränsade. Beräknad produktion ca 0,6 GWh/år. Efter ett avbrott sedan ca 1970 åtempptogs driften med befintligutrustning . Produktion ca 0,8 GWh/år. Någraskador för motstående intressen har inte anmälts. Anläggningen utgör eneffektiv spärr för fiskvandring från havet. Här har tidigare drivits ett kraftverk. Dammen finns kvar, liksommerparten av anläggningen. Enligt kommunen kan ett återupptagande av driftenbli aktuellt . Fiskevårdsområdet har diskuterat möjligheterna tillfiskvandring förbi dammen. lär utreda förutsättningarna för ett kraftverk.Mot bakgrund av de signaler som nått torde bl. a. byborna ochfiskeintressena komma att reagera negativt på projektet. Naturvärdena i områdetär inte kända i detalj. Sträckan från förbi tillFranshammar () är fri för fiskvandring. Fiskevårdsområdet hargjort och gör betydande insatser för att få en fungerande fiskvandring frånhavet och upp längs vattensystemet. Efter ett uppehåll har 1988 återupptagit driften vid stationen. Produktion ca 0,8 GWh/år.Fiskevårdsområdet har under hand påtalat att harrfisket skadas av denåterupptagna produktionen. 1samband med arbete med vattenvårdsplanen för Nordöstra 1982 planer på kraftverk mellan Längsterbodsjönoch (ca 55 m) samt vid Mörtsjö i (ca 89 m). Produktionenberäknades till 29 resp. 14,4 GWh/år. Bolaget har därefter avyttrat sinakraftstationer i området, varför aktualiteten i planerna är okänd. Bådaanläggningarna skulle medföra mycket betydande ingrepp i naturmiljön och varatill stort men för fiskintressen i området. Ombyggnaden av stationen har prövats i vattendomstol. Produktionen beräknas öka från 1,7 till ca 5 GWh/år.Skadorna för motstående intressen blir begränsade och rör i första hand fisketoch landskapsbilden för de ikringboende. Lundströmmen.Här har drivits en mindre kraft station. är dammen raserad och produktionen nedlagd. valls energiverk utrederfömtsättningarna för ett åtempptagande av drif- Prop. 1988/89:116 ten.Beräknad produktion 3 ä 4 GWh/år. En ny damm skulle försvåra Bilaga 1.3fiskvandring från havet upp till Forsså kraftverk. ABIggesunds Bruk redovisade i samband med vattenvårdsplaneringen planer på tvåkraftverk i Svaga älv (uppströms Dellensjöar-na), nämligen vid Långmor(48 m) och Styggforsen (61 m). Enligt Hälsingekraft kan en utbyggnad avStyggforsen bli aktuell . Produktionen är beräknad till 23,8 resp.19,6 GWh/år. Påverkan på motstående intressen är inte känd. Reproduktionen avDdlenöringen kan påverkas av objekten. En ombyggnad av stationen är planerad. Produktionen beräknas Ökafrån 0,4 till ca 5 GWh/år. Ansökan om vattendom planeras bli utarbetad 1988.Påverkan på motstående intressen är okänd, men torde bli relativt måttlig. En ombyggnad av stationen har aktualiserats. Stationen liggerinom ett område med förordnande enligt 11 § naturvårdslagen. harlämnat tillstånd till en viss utökning. Utökningen enligt ansökan tillvattendomstolen är enligt uppfattning större än länsstyrelsenstillstånd förutsatte. Produktionen beräknas enligt sistnämnda ansökan öka från1,4 till 4,7 GWh/år. Ägare: Hamra kapellag. Ljusnan,, Flaxnan Enligt kan en utbyggnad bli aktuell iframtiden. Beräknad produktion ca 8 GWh/år. Påverkan på motstående intressen ärinte känd. Efter ett avbrott sedan omkring 1965 återupptogs produktionen1987 av . Produktion ca 0,6 GWh/år. Några skador för motståendeintressen torde inte ha inträffat. Åmotsbruksdammen.En kraftstation togs i bruk 1988. Produktion ca 1,5 GWh/år.Utbyggnadens påverkan på motstående intressen, då i första hand fisket, ärbegränsad. 1988/89: 116 Kraft KB fick 1987 vattendom för att anlägga stationen.Beräknad produktion 0,45 GWh/år. Påverkan på motstående intressen ärbegränsad. AB har lämnat in en ansökan tillvattendomstolen om utbyggnad. Utbyggnaden har avstyrkts av bl.a.naturvårdsverket och . Beräknad produktion 4,5 GWh/år. En ombyggnad av stationen är planerad. Ägare: AB . Produktion 4,6 GWh/år. Ett återupptagande av driften kan bli aktuellt. Ägare: AB . Effekt 2 x 90 kW. Ny maskinutrustning erfordras. Påverkan påmotstående intressen torde bli begränsad. En ombyggnad av stationen kan bli aktuell . Inverkan på motstående intressen torde bli liten. Bergbydammen.STORA utreder f n. förutsättningarna för en kraftstation vid dammen. Utformningoch produktion är inte känd. Förutom för fisket (uppvandring från havet) tordepåverkan på motstående intressen bli begränsad. Länsstyrelsenhar enligt direktiven i regeringens uppdrag begärtkommunernas medverkan med uppgifter om befintliga och eventuellt planerademindre vattenkraftverk. har även efterfrågat kommunernaseventuellt förekommande allmänna policy till denna typ av vattenkraftsprojektoch om några övergripande beslut tagits i den fysiska planeringen rörandeutbyggnader i liten skala. Deterhållna materialet i ärendet ger i dagens läge tyvärr inte utrymme för mer än en ganska grov översiktlig redovisning. Betydligt större insatser skulle erfordras för att få en förteckning, där med säkerhet samtliga företag finns med, liksom det synes än svårare att samla de utbyggnadsplaner, som senare kan komma att aktualiseras. Spännvidden i materialet kommer 94 bl.a. till uttryck ilänsstyrelsens damminventering (trycks f n. ), som upp- Prop. 1988/89:116 tar ett stort antal äldre dammlägen i länet. Detframgår emellertid att det i länet f n. finns ett 20-tal mindre vattenkraftverk(100- 1 500 kWh). De flesta (ca 10 st) finns inom och Ange kommuner ibiflödena till respektive , samt inomÖrnsköldsviks kommun. Till övervägande delen synes företagen endera tillhörakommunernas energiverk eller något större kraftbolag. Förnärvarande pågår vattendomstolsförhandlingar för ett mindre kraftverk. Ansökanavser Rimojokk Kraftverk Kommanditbolags planer i Mångmanån, kommun.Anläggningen planeras få en effekt på 1 200 kW med en produktion av 4,2 GWh/år.Mångmanån är ett biflöde till och outbyggd. Ån är inomaktuell del belägen inom riksintresseområde för friluftslivet. Projektet bedömssom kontroversiellt och planerna har avstyrkts av bl.a. ochSollefteå kommun. Åns naturvärden är endast till en del kända. De fakta somfinns (bl.a. förekomst av en mycket sällsynt starrart (Carex pallens) och förekomstav flodpärlmussla) talar i avsaknad av en gmndligare allmänbiologiskundersökning för att bör avslå ansökan. har begärt regeringsprövning av planerna. Ansökanhos har vidare inlämnats för anläggande av en nykraftstation i Husan, . Stationen avses få en effekt av ca700 kW. har ännu inte tagit del av företagets detaljplaner.Husåns övre del är tidigare ianspråktagen genom två mindre kraftstationer. Ånses dock som ett alternativ för reproduktion av havsöring istället förden utbyggda . Det ansökta företaget får därför tills vidare sessom kontroversiellt från naturvårdssynpunkt. Övrigautbyggnadsplaner, som här kan redovisas, är inte anhängiggjorda vidvattendomstol, varför uppgifterna är högst preliminära: kommun Utrivningoch nyanläggning av Lagfors kraftstation, . Renoveringoch effektivisering av Roggåns kraftverk, Roggån (nuv. kWtill 2 500 kW). Ingaplaner redovisade, men ev. kan nu förfallna Gådeå kraftstation kommaatt renoveras eller utbytas mot helt ny (strömkraftverk). Husan,nyanläggning av kraftverk ca 700 kW (tidigare redovisad i ytt- Bilaga 1.3randet). Inga ytterligare planer kända. Sollefteåkommun Effektivisering av Vigdans kraftstation. (Mångmanån, tidigareredovisad i yttrandet.) Kramforskommun Inventering av kommunens energiverk visar på fem tänkbara platser förminikraftverk (Inviksån, , Bollstaån (2 st) och Kramforsån). Enligtkommunens beräkningar innebär de ev. projekten vidmakthållande av befintligaoch i vissa fall uppbyggnad av raserade dammar. Potentiellt beräknas här enproduktion av 8-10 GWh/år motsvarande av kommunens energibehov. FrånsettMångmanån kan de nämnda projektens inverkan på motstående intressen intebedömas utifrån de knapphändiga uppgifter som finns. Som framgår ovan ärdet dock i flera fall fråga om renoveringar och effektiviseringar av äldreredan befintliga anläggningar, vilket kan vara fördelaktigt även frånnaturvårdssynpunkt. har i samband med t. ex. vattendomstolsförhandlingaretc. intagit ståndpunkten att ombyggnader och effektiviseringar avkraftstationer i redan reglerade vattendrag är bra, då vattenresurserna då kanutnyttjas på ett ändamålsenligare sätt, medan naturskadan är begränsad. Detbör dock uppmärksammas att planerna i (kommun), Gådeån() och de föreslagna åarna i kommun berörvattensystem, som bedöms som riksintressanta från naturvetenskaplig synpunkt(bl. a. uppvandringsområden för havsöring). Vidarebör noteras att tidigare flottningsreglerade mindre vattendrag inte betraktassom redan reglerade, eftersom flottledsåterställning sker. Eventuellaövergripande ställningstaganden i kommunernas planering Idagsläget finns i de flesta av länets kommuner inga konkreta riktlinjer förbedömning av vattenkraftsutbyggandet i stor eller liten skala. Indirekt kandock den kommunala översiktsplanen, som anger markanvändningen inom kommunen,genom utlagda bevarandeområden, riksintresseområden eller mark med särskildaförordnanden och bestämmelser, i viss mån spegla kommunens syn påförutsättningarna för denna typ av vattenkraftsprojekt. Sollefteåkommun har i anledning av remiss i ärendet beslutat uttala"att minikraftverk i orörda eller enbart flottningspåverkade åar ej börtillåtas. 1 övrigt bör ansökningar prövas noggrant varvid naturvärdena, fiskem. m. redovisas utförligt". Uttalandet bör kunna ses som kommunens policy. har dessa frågor reglerats i den kommuna- 96 lavattenöversikten (antagen 1987). Följande riktlinjer tillämpas: "Mini- Prop. 1988/89: 116 kraftverk bör ej anläggas i vattendrag som är särskiltvärdefulla ur fritidsfi- Bilaga 1.3 skesynpunkt ochnaturvårdssynpunkt." Arbetetmed revidering av översiktsplanen enligt de regler som plan- och bygglagenföreskriver, har påbörjats i de flesta av kommunerna. I planen, som skall varafärdigställd , kommer förmodligen den kommunala synen påvattenkraftsutbyggnader att preciseras. 1samband med det ökade intresset för anläggande av mindre vattenkraftverk underslutet av , väcktes behovet av en överblick över vilka vattendrag,som är särskilt skyddsvärda från naturskyddssynpunkt i länet. Genomlänsstyrelsens inventering 1979 82 erhölls en översiktlig bild avnaturskydds- och rekreationsvärdet (främst med avseende på grad av påverkan)för totalt 31 mindre vattendrag, vars medelvattenföring är minst I mVs.