prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — Växelkursförskjutningar har medfört en effektiv depreciering av den svenska kronan med 0,, vilket innebär att 18 skillnadeni timkostnadsökning, mätt i gemensam valuta, blev något lägre. Del är troligt alt den genomsnittligaproduktivitetsökningen inom Bil. industrin har varit 0,högre bland vårakonkurrentländer än i (del statistiska underlaget för denna bedömningännu är myckel bräckligt). Dettainnebär att den svenska industrins timkostnader per producerad enhet har ökat ca 3procentenheter mer än i omvärlden mätt i Bland våra viktigastekonkurrentländer hade bara och högrekostnader för arbetskraften än 1988. Då låg timkostnaderna i ca12% högre än genomsnittet hos våra viktigaste konkurrentländer. - förede två stora devalveringarna - låg den svenska timkostnaden högre iSverige än bland konkurrentländerna. , då den svenska industrinskostnad för arbetskraften låg i paritet med omvärlden, har dock denna skillnadökat trots atl den svenska kronan effektivt deprecierats något underdenna period. Trots den jämfört medomvärlden oförmånliga kostnadsutvecklingen för arbetskraft finns det fleraförhållanden som lyder på alt den svenska industrins konkurrenskraft förnärvarande är tämligen god. 1 den senaste Konjunkturbarometern är det endastdrygt 1/3 av förelagen som anser alt det är för låg efterfrågan som begränsarproduktionen. Det är den lägsta siffran . Vidare har orderingångentill svensk industri ökat mer än till industrin i våra viktigastekonkurrentländer . Orderstocksomdö-mena, dvs. andelenföretag som anser att orderstockarna är förhållandevis stora minskat medandelen förelag som anser orderslockarna är för små, är dessutombetydligt mer positiva inom svensk industri än i omvärlden. har denförbättrade lönsamheten inom industrin använts för ökade investeringar i såvälmaskiner och anläggningar som forskning och marknadsföring. Detta har inneburiten förstärkning av konkurrenskraften inom industrin. Om man enbart ser tillkostnadsutvecklingen för arbetskraft är den svenska exportindustrins godakonkurrenskraft anmärkningsvärd. En förklaring kan vara alt andra kostnadersom företagen har är mer förmånliga för svensk industri. Del statistiskaunderlaget för atl mäta övriga kostnader är emellertid så pass dåligt att detomöjliggör en sådan jämförelse. Vidare kan det vara för grovt atl mätatimkostnaden inom hela industrin vid en internafionell jämförelse. Del kan varamer relevant att jämföra timkostnaden inom vissa branscher eller hela denkonkurrensulsatta sektorn. Den solidariska lönepolitiken har medfört altlöneskillnaderna är mindre i än i omvärlden, vilket kan påverkajämförelserna. antastimkostnaden i öka , vilket är mer än hoskonkurrentländerna. Produkfivitetsökningen antas atl vara något lägrei den svenska industrin, vilket medför att skillnaden i limkostnadsökning perproducerad enhet blir något större. utgår kalkylernafrån två lönekostnadsallernativ. I det lägre alternativet förutsätts de svenskalönerna öka , vilket är ungefär samma löneökningstakt som hos vårakonkurrentländer. sannoliktalt de svenska producentpriserna trots detta kommer all öka något mer än i omvärldenunder eftersom del brukar ta lid atl anpassa prisökningarna nedåt. I dethögre alternativet fortsätter de svenska lönerna atl stiga , vilketinnebär alt löner och priser fortsätter alt öka betydligt mer än hoskonkurrentländerna. 1988/89:100 Bil. Som framgår av tabell 3:1 steg det svenskarelativpriset för bearbetade varor med 3,1988. En del av försämringen berorpå att exportpriserna på järn och stål samt pappersvaror steg kraftigt tillföljd av den höga efterfrågan på dessa varor. Det är sannolikt atlprisökningarna på dessa varor inte påverkar marknadsandelsutvecklingen inegativ rikling, men även om man exkluderar dessa varor steg det svenskarelativpriset med 2-2,. Den svenska exporten avbearbetade varor ökade med 1988, vilket innebär andelsförluster pädrygt . Andlesförlusterna måste betraktas som små med hänsyn till att storadelar av industrin har ett mycket högt kapacitetsutnytljande och attarbetsmarknadskonflikten drog ned exportleveranserna meddrygt . Den starka inveslering-skonjunkluren utomlands har gynnat den svenskaexporfindustrin, speciellt järn- och stålverken samt maskinindustrin som ökatexporten kraftigt . Tabell 3:2 Export av varor 4,8--25,0 - 6,0 4,2 -5,0 -2,0 -18,0 -3,0 Källor: Statistiskacentralbyrån, och . Bland råvarorna har kraftiga ökningar noteratsför pappersmassa samt ickejärnmetaller. Totalt sett ökade dock råvaruexporlenendast med eftersom exporten av såväl petroleumprodukter som trävarorminskade kraffigl. Nedragningar av produktionskapaciteten samt den starkaefterfrågan från hemmamarknaden har medfört atl trävaruexporten minskat trotsatt efterfrågan från utlandet varit hög . beräknas den svenska industrinsmarknadsandelar minska med . Andelsförluslen är i huvudsak hänförbar lill att stora delar av exportindustrin har nått kapacitelstaket, vilket medför all exportleveran serna inte kan öka i takt med marknadstillväxten. Bristen på arbetskraft är också kännbar inom stora delar av exportindustrin. har andelsförlusterna delvis begränsats p.g.a. alt lagren dragits ned kraftigt inom delar av industrin, speciellt i massaindustrin och järn- och stålverken. Neddragningar av samma storlek torde inte kunna upprepas 20 Diagram 3:1 Marknadsandeloch relativpris för export av bearbetade varor till 14 Prop.1988/89:100 Bil. ---- 1------ 1----- 1------ 1------ 1----- 1----- 1------ i-- 19801981 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1988 1989 eftersom lagren är myckel små. Ensvagare efterfrågeökning från hemmamarknaden kan dock komma att medföra en vissöverflyttning av resurser från hemmamarknad fill exportmarknad och delvismotverka kapaciletsbristen inom exportindustrin. Exporten av bearbetade varorberäknas öka med 1988, medan råvaruexporlen förväntas ligga kvar på1988 års nivå. Av diagram 3:1 framgåratt de marknadsandelsvinster som uppnåddes efter devalveringarna 1981 och 1982nu i stort sett har gäll föriorade. är det så att svensk export under1980-talet har kunnat utvecklas i samma takt som våra exportmarknader och det ien mycket expansiv fas i den internationella ekonomins utveckling. Den svenskaexporten av bearbetade varor beräknas ha ökat under perioden 1982-1988.Sannolikt hade det inte varit möjligt utan den förbättring av konkurrenskraftensom devalveringarna innebar. beräknas andelsförlusterna uppgå tillknappt i det lägre lönealiernativet. 1 alternativ 2 väntas andelsförlusternabli något större, delvis p.g.a. atl produktionskapaciteten inte ökar i sammatakt eftersom investeringarna förväntas bli lägre än i alternativ 1. Totalt settberäknas varuexporten öka med drygt 3,i alternativ 1 och med 1/mindre ialternafiv 2. Det bör noteras atl skillnaden mellan alternativen skulle blistörre om perspektivet sträcktes ut längre än till enbart 1990. Importen av bearbetade varor beräknas ha ökatmed ca 6,1988. Eftersom den importvägda efterfrågan ökade med innebärdet all den svenska hemmamarknadsinduslrins marknadsförlusterinskränkte sig till 1/, vilket är betydligt mindre än under de närmastföregående åren. Den importekvation somnormall ligger lill grund för importbedömningarna implicerar en importökningpå 8,, dvs. mer än det preliminära utfallet . Anledningen till denlåga andelsförlusten är ännu inte kartlagd. Möjligen kan man länka sig atl deirendmässiga förlusterna av marknadsandelar som den svenskahemmamarknadsindustrin fått vidkännas har minskal. En annanförklaring kan vara atl de delar av industrin som levererar varor till såvälhemma-som exportmarknaden prioriterat leveranserna lill hemmamarknadeneftersom den höga inhemska efterfrågan drivit upp prisnivån. Ett oroande tecken förframliden är att verkstadsindustrins priser på hemmamarknaden stigit betydligtmer än importpriserna . Fram lill och med november steghemmamarknadspriserna med medan importpriserna endast steg . beräknas denimportvägda efterfrågan öka med . Den lägre ökningstakten beror på altsåväl den privata konsumtionen som investeringarna förväntas öka betydligtlångsammare än . Importens inkomstelaslicitet, fortsatt försämraderelafivpriser saml en viss trendmässig andelsförlust förhemmamarknadsinduslrin beräknas medföra atl importen av bearbetade varor ökarmed ca 5,1989. beräknasökningen av den inhemska efterfrågan fortsätta avta. Ökningen av efterfråganberäknas uppgå till drygt 3,, vilket förväntas medföra atl importen avbearbetade varor ökar med . I alternativ 2 kommer såväl export sominvesteringar all öka i en lägre takt än i alternativ 1. Detta medför en lägreinhemsk efterfrågan och därmed lägre import. motverkas dock av att denprivata konsumtionen ökar snabbare samt försämrade relativpriser. Dessutommedför den lägre investeringsutvecklingen i alternativ 2 en lägreproduktionskapacitet även för hemmamarknadsinduslrin. Råvaruimporten ökade medendast 1988. Fortsalla neddragningar av oljelagren har bidragit tillden låga ökningstakten. Däremot har importen av såväl livsmedel som icke järnmetallerökat med . En betydligt mindre neddragning av oljelagren 1989 än 1988beräknas medföra en tillfällig press uppåt av råvaruimporten 1989 . Prop.1988/89:100 Bil. Tabell 3:3 Import av varor Volymutveckling, procent per är -35,0 -22,0 -2.0 -12,0 -3,0 Källor: Statistiskacentralbyrån, och . låga inhemska efterfrågan medföra atl importen av råvarorendast ökar med Prop. 1988/89:100 någonprocent. Totalt sett innebärdetta alt varuimporten ökar med både 1988 och 1989. För 1990beräknas ökningen lill i båda alternativen. Enligt preliminära uppskattningar gav bytesbalansen ettunderskott på 1988. Del är en försämring mednärmare . Fr.o.m. använder ellheltäckande rapporteringssystemför tjänstehandeln. Detta rapporteringssystem har ersatt en enkätbaserad metod för skattning av tjänstehandeln medutlandet. Den skillnad som uppkommellan de två mätmetoderna har legat fill grund för en revidering av statistiken bakåt i tiden.Revideringarna innebär atlbytesbalanssaldot nu beräknas ha varit totalt12 miljarder kr lägre än enligt tidigare beräkningar. Överskottet ihandelsbalansen ökade med . Förbättringen ihandelsbalansen kan hänföras till att fallande imporlpriser på råolja ochpetroleumprodukter medfört att underskottet i oljehandeln reducerades.Överskottet i handelsbalansen låg fortfarande på en historiskt settmycket hög nivå, oavsett om man mäter i löpande priser eller som andelar av BNP.Del är endast som överskottet i handelsbalansen varit större. Diagram 3:2 Handels- och bytesbalans -1 I I I I----- 1-- .-- 1-- 1-,-1--- 1-- 1-- 1-- 1-- 1-- ,-- 1 19701972 1974 1976 1978 1980 1982 1984 1986 1988 Källor: och . 1988/89:100 Bil. -16,5 -1,7 -14,3 -1,5 -12,0 -1,2 -12,9 -1,2 Sjöfartsnetto Övriga transporter Resevaluta Övriga tjänster -9,0 -8,2 5,4 -11,1 -4,4 -13,6 -5,8 8,8. -15,4 -6,4 -1,4 -3,8 -7,4 -8,8 Avkastning på kapital Transfereringar -16,4 -9,5 -16,6 -8,8 -18,3 -9,7 -20,5 -10,4 -6,1 -10,4 -14,1 Källa: Statisfiska centralbyrån, ,och . Försämringen av bytesbalansen mellan 1987 och1988 beror således på atl underskollen i tjänste- och transfereringsbalansernaökade kraftigt. Bland tjänsterna steg underskotten kraftigt i posternaresevaluta, transporter (exkl. sjöfart) och övriga tjänster. Detta motverkadesdock delvis av att överskottet i sjöfarlsnetlot steg med nästan 2 miljarder kr.till följd av atl fraktpriserna ökade när världshandeln tog fart . Även transfere-ringsnettot försämrades. Den stigande räntenivånutomlands och underskottet i bytesbalansen medförde ökade räntebetalningar påutlandsskulden. Därtill kom all biståndet lill utvecklingsländerna och andratransfereringsut-gifler ökade. Under 1989 och 1990förväntas överskottet i handelsbalansen ligga kvar på ungefär samma nivå som1988. beräknas varuimporten öka med mer änvaruexporten. Detta motverkas emellertid av att de svenska exportprisernaväntas stiga mer än imporipriserna, dvs. atl bytesförhållandet fortsätter allförbättras. Förbättringen av bytesförhållandet beror i huvudsak på atlexportpriserna på pappersmassa samt järn och stål fortsätter atl stiga i ensnabb takt. Även exportpriserna på verksiadsvaror förväntas sfiga betydligt merän imporipriserna. Även 1990 beräknasimporten öka mer än exporten, dock blir skillnaden betydligt mindre än under deföregående åren. Den lägre löneökningstakten i alternativ 1 samt en avmattningi efterfrågan på råvaror väntas medföra alt exportpriserna inte ökar i sammatakt som tidigare, vilket gör alt förbättringen av bytesförhållandet blirtämligen obetydligt 1990.1 alternativ 2 beräknas överskottet i handelsbalansenbli något lägre. Underskottet iresevalulaneltot fortsätter att stiga . Försämringenförväntas dock ej fortsätta i samma takt som under de närmast föregående åren, utan inskränker sig lill 1,. Kalkylernautgår från att räntenivån kommer Prop. 1988/89:100att bestå , vilket innebär att den genomsnittliga Bil.1.1 utländska räntenivån blir högre 1989 än 1988. Den högreräntenivån samt den ökade skuldstocken medför att räntenettot försämras med nästan . bidrarskuldstocksökningen till att räntenettot försämras med . skulleunderskottet i bytesbalansen därmed stiga till14 miljarder kr. En ytterligare ökning av underskottet med i storleksordningen4 miljarder kr. förutses i båda alternativen 1990. har industriproduktionen i ökat medknappt , se diagram 4:1. UtveckHngen i den svenska industrin har varit i stort settparallellmed utveckHngen i industrin i hela OECD-området, där den starka tillväxten iFörenta staterna och har dragit upp genomsnittet. Svensk industri haremellertid utvecklats betydligt starkare än industrin i . Den uppgång iindustrikonjunkluren som påbörjades fortsatte underförsta . Visserligen medförde arbetsmarknadskonflikten inomverkstadsindustrin atl produkfionen föll med ,men detta togs mer än igen . föll emellertidindustriproduktionen åter något. Delta kan delvis tillskrivas det faktum att dethöga kapacitetsutnyttjandet inom industrin medfört produkfionsstörningar medunderhållsstopp som följdinom delar av industrin. Den under åretkraftigt sfigande orderingången till exportindustrin tyder på att den godaindustrikonjunkturen kommer atl bestå under den närmaste fiden. Tredjekvartalet 1988 uppgav nästan två tredjedelar av företagen i konjunkturbarometern alt det var brist påproduktionskapacitet som förhindrade ökad produktion, se diagram 4:2. Det ärför närvarande främst bristen påarbetskraft som begränsar produktionen. Bristen på arbetskraft är specielltbesvärande inom verkstadsindustrin, medan det är främst maskin-och anläggningskapacilelen som begränsarproduktionen inom skogsindustrin. Prop.1988/89:100 Bil. Index 1980 = 100 1980 1981 1982 1983 1984 1985 1986 1987 Källor: () och . Enligt preliminäraskattningar ökade industriprodukfionen med 1988, vilket ärsamma ökning som , se tabell 4:1. Det bör dock framhållas att ca1,av ökningen beror på att 1988 innehöll mer än 1987. Den starkainvesteringskonjunkturen såväl utomlands som i har medfört atlproduktionen inom järn- stål och metallverken ökat med . Även efterfrågan påpapper har stigit mer än väntal, vilket medfört att produktionen dragits uppavsevärt inom massa- och pappersindustrin. Den strukturomvandling som ägt rum undersenare år inom sågverksindustrin har inneburit betydande neddragningar avprodukfionskapacileten och därmed medförtatt produktionen minskat trots att efterfrågan varit mycket god. Inom övrigsektornhar produktionen ökat kraftigt inom den kemiska industrin saml jord-ochstenvaruindustrin, medan produkfionen dragits ned inom textilindustrin och varven. Under 1989förväntas industriproduktionen öka med 2,, vilket är ungefär sammaökningstakt som om man bortser från den del av ökningen under 1988som berodde på ökat antal arbetsdagar. Enligt konjunkturinsfitutetsseptemberbarometer är produkfionsplanerna för tämligenhögt uppskruvade. Produktionen inom basindustrin beräknas öka i något lägre taktän genomsnittet, eller med under1989. Den kraftigaorderingångsökningen i verkstadsindustrin under loppet av 1988 skulle snarasttala för en myckel stark produkfionsökning inom branschen. Vad som delvis talar motdetta är att kapacitetsutnytljandet inom branschen är myckel högt och knappast kanöka mer samt de uppenbara svårigheter man har att få lag i arbetskraft. Prop.1988/89:100 Bil. Diagram 4:2 Produktionskapaciteten som trång sektor Procentandel av samtliga företag O ~ I I I r 111 I 1 I rrr > rpri i t i i i [ t rTTII I I I 1 I I n I M I I I I T I I I I I VTTTTI I] I I O 1970 1972 1974 1976 1978 1980 1982 1984 1986 1988 som förutses tillkomma avser dessutom främsttransportmedelsinduslrin, där efterfrågan sannolikt kommer alt vika något under1989. Produktionsplanerna inom transportmedelsinduslrin är dessutom tämligenpessimistiska . Däremot är planerna mycket posifivainom maskin- och elektroindustrin. Totalt beräknas produktionen inomverkstadsindustrin öka med 2,. Inom övrigsektorn är det Uksom under 1988främst den kemiska industrin som förväntas öka produktionen. förväntas såvälen lägre inhemsk efterfrågeökning som en viss dämpning av efterfrågans tillväxtutomlands medföra att produktionen ökar i något långsammare takt. Nedgångentorde i huvudsak avse basindustrin, medan verkstadsindutrin väntas öka sinproduktion i nästan samma omfattning som . 1988/89:100 Bil. -1,0 -1,0 -0,2 -0,8 -0,5 .Anm: Basindustri omfattar gruvor, sågverk, massaindustri,pappersindustri sanit järn-, stål- och metallverk. Källor: , konjunkturinstitutetoch . lönsamhet har varit stabilt hög underde . Den har kommit upp i ni vå under tidiga1970-talet, se bruttoövers-kottsandelens utveckling i diagram 4:3. Den mestdramatiska återhämtningen har skett ibasindustrin, där de stora variationerna i kapacitetsutnyttjandet ochproduktpriserna sätter sin prägel på lönsamheten. Återhämtningen har ocksåvarit påtaglig i de andra branscherna. Förbättringen och framgår också av diagram 4:4, som enbart avserindustriföretag med minst femtio anställda. Företagen har rangordnats fränvänster till höger efter fallande brutlovinstandel respektive år och avståndetmellan kurvorna visar vinstandelens ökning mellan 1978 och . hade exempelvisden mest lönsamma fjärdedelen av företagen (första i diagrammet) envinstandel på minst . av företagen gick med vinst, dvs.,vinstandelen var noll eller negativ (förlust) för av företagen. Eftersomäven avskrivningarna skall täckas med brutto-vinsten, kan de senare företagenbetraktas som nedläggningshotade. Är 1987 hade vinstandelenför den mest lönsamma fjärdedelen av företagen stigit till minst ca 32%.Andelen företag med noll-vinsl eller förlust hade sjunkit till . Dennaförbättring åstadkoms inte endast genom en lönsamhetsökning för tidigareexisterande företag, utan också till en del Diagram 4:3Bruttoöverskottsandel i industrin v\ industri / y _/ / Verkstadsindustri '\ / Basindustri 50 40 30 20 10 Prop.1988/89:100 Bil. Anm.:Bruttoöverskottsandelen är driftsöverskott brutto som andel av förädringsvär-det.Uppgifterna avser industri exkl. petroleumraffinaderier och varv. Källor: Statistiskacentralbyrån, konjunkturinsfitutet och . Btuttovinst i procent av förädlingsvärdet ANDEL FÖRETAG I PROCENT Anm.: med minst 50 anställda. Källa: (SindData) genom utslagning av de minst lönsamma enheternaunder kostnadskrisen. Återhämtningen i vinstmarginalen och 1988, efter tvåär av nedgång, har skett trots en dämpad produkfivitetsökningstakt och enstigande ökningstakt i limlöne- och insatsvarukostnader per producerad enhet,se tabell 4:2. Återhämtningen beror pä atl prisökningarna har varit större änkostnadsökningarna. Bruttoöverskottsandelen har därigenom i stort sett nått upptill höga nivå. Samma mönster väntas upprepas 1989, då emellertid ökningeni insatsvarukostnader per enhet och produktpriser väntas bli drygt enprocentenhet lägre och lönekostnader per enhet nästan en halv procentenhethögre. 1988/89:100 Bil. Tabell 4:2 Rörligakostnader, produktpriser, marginaler per producerad enhet samt bruttoöverskottsandel -0,5 -0,6 ' Lönekostnad per timmeavser löner inkl. kollektiva avgifter och icke varuanknutna indirekta skatter perarbetad nmme. Produktivitet avser bruttoproduktion . Med avdrag för ickevaruanknutna subventioner. Marginalen är driftsöverskott brutto i procent av de totala rörliga kostnadernaefter avdrag för icke varuanknutna subventioner, "* Driftsöverskottbrutto som procentandel av förädlingsvärdet. Anm.: Uppgifterna avserindustri exkl. petroleumraffinaderier och varv. Källor: , konjunkturinstitutetoch . Bakom den bild somtecknas för industrin som helhet ligger betydande skillnader i branschernasutveckling. Som framgår av diagram 4:3 har lönsamheten för industrin totaltdragits upp 1988 av ulveckUngen inom basindustrin och den övriga industrin,medan verkstadsindustrins lönsamhet sjönk något. Olikt de andra branscherna harinte verkstadsindustrins marginal och bruttoöverskottsandel återhämtats 1987och 1988 utan fortsätter nedåt. kan i viss utsträckning bero pä den treveckor långa konflikten inom verkstadsindustrin . Beräkningarnatyder dock på alt verkstadsindustrin inte kunnat höja produktpriserna iförhållande lill enhelskostnaderna på samma sätt som basindustrin och övrigindustri har kunnat. gäller framför allt verkstadsindustrins prissättningpå exportmarknaden. lönsamhet synes ha pressats mellaninternationell konkurrens och inhemsk kostnadsutveckling. Både skogsindustrin ochresten av basindustrin (järn-, stål- och metallverk samt gruvor), har gynnatsav den starka konjunkturen utomlands, vilket har medfört myckel kraftigaprisökningar på speciellt metaller och pappers- Även kemisk industri, som utgör en del avövrig industri, har berörts av en stark utlandkonjunklur. Andra delar av denövriga industrin, t.ex. byggämnesindustrin, har gynnats av den starkahemmakonjunkturen. Osäkerheten om de många faktorer som inverkar pålönsamheten är för Slor för all motivera en kvantifierad lönsamhetsprognos fördelbranscherna 1989. De ovan beskrivna tendenserna väntas dock istort prägla lönsamhetsutvecklingen för såväl delbranscherna som industrintotalt även 1989. Mot bakgrund av den konjunkturavmattning som nuprognosticeras torde de gynnsamma efterfrågeförhållanden som råder1988 och 1989 komma atl försvagas. Om i detta fall den hittillsvarandelönekostnadsutvecklingen fortsätter kan både verkstadsindustrins lönsamhetytterligare försvagas och samma utveckling göra sig gällande i de andradelbranscherna. 1988/89:100 Bil. Tabell 4:3 Resultat ochräntabilitet m.m. för industrin Resultat, miljarder kr. Rörelseresultat exkl. värdestegrings vinster Resultat efter kalkylmässig avskrivning Finansiellt netto därav: intäkter kostnader -5,1 16,5 21,6 -1,5 20,1 21,6 Resultat inkl. värdestegringsvinster' Avkastning, procent pä materiellt kapitaP Genomsnittlig intäktsränta Ränlabilitet, procent på totalt kapital på eget kapital "Real" räntabilitet på eget kapitaP Minnesposter, procent Andel finansiellt kapital Soliditet Genomsnittlie skuldränta Riskfri ränta* ' Resultat efterfinansnetto plus värdestegringsvinster på lager och fast kapital. Resultat efter avskrivning plusvärdestegringsvinster i procent av återanskaff- ningsvärde på lager ochfast kapital. Räntabiliteten deflateradmed KPI:s förändring dec.-dec. * Genomsnittligränta på långa statsobligationer. Anm.: Tabellen baseras påstatistiska centralbyråns finansstatistik och nationalräkenskaperna.Till skillnad från finansstatistiken, som redovisar bokföringsmässiga värden, redovisashär kalkylmässiga resultat- och räntabilitetsvärden. Utvecklingen i stocken materielltkapital baseras pä lagerinvesteringarna och de fasta investeringarna enligt de övriga tabellerna. Källor: Statistiskacentralbyrån och . De kalkylmässigalönsamhelsberäkningar som presenteras i tabell 4:3 ger Prop. 1988/89:100 också en mycket posifiv bild avlönsamhetsutvecklingen . 1.1 efler kalkylmässig avskrivning och exkl. beräknade värdeslegringsvinsterpå materiellt kapital steg med ca . ilöpande priser till . Inklusivevärdestegrinsvinster (differensen mellantabellens två sista resullatrader) beräknas resultatet ha ökat med ca .