prop · GC03128 · 1988-12-31 00:00:00 — 1förslaget till ändring i bilavgaslagen behandlas inte frågan om de ersättningsdelarsom används vid reparationer av avgasreningssystemet kan vara av annat slag ände som bilen var utmstad med då den var ny. Jag vill i detta sammanhang närmareberöra denna fråga. gäller all en avgasrelaterad ersättningsdelmåste överensstämma med en del som tillverkaren har angett i samband med certifieringenför avgasgodkännande. Om delar som inte är certifierade används finns en riskför att dessa är av sämre kvalitet än de urspmngliga delarna eller på annatsätt avviker från dem, vilket i sin tur kan medföra att bilen inte kommer attuppfylla de uppställda emissions- och hållbarhetskraven. Denna begränsning ifråga om vilka ersättningsdelar som får användas vid reparationer gällergivetvis oberoende av om arbetet utförs av en obunden verkstad eller enmärkesverkstad. Dengällande ordningen kan innebära en risk för konkurrensbegräns ningar på reservdelsmarknaden. Ett sätt att minska denna risk kan vara att 42 införa ett system för certifieringäven av andra delar än de som omfattas av det ursprungliga avgasgodkännandet.En sådan ordning tillämpas i . har på regeringens uppdragutrett hur ett sådant system skulle kunna utformas. Med hänsyn främst tillkostnadsaspekten anser verket i sin rapport att ett certifieringssystem somomfattar samtliga avgasrdaterade komponenter inte bör införas. Däremot anserverket att man bör överväga ett sådant system för vissa vitalakomponenter, främst katalysatorer. Frågan om ett certifieringssystemför ersättningsdelar hänger bl. a. samman med frågan om hur avgaskontrollenför fordon i trafik kommer att utformas. Även denna fråga behandlasi . Rapporten har remissbehandlats och de angivnafrågorna bereds inom . Den utvidgning avtillverkarens ansvar enligt bilavgaslagen som jag nu föreslår kan genomförasoberoende av ställningstagandet lill frågan om en certifiering aversättningsdelar. Det finns därför inte skäl att avvakta med att låta riksdagenta ställning till förslaget om ett utvidgat tillverkaransvar. 2.1 Skärpta avgaskrav för lastbilar och bussar m. m. Min bedömning:Skärpta avgaskrav för lastbilar och bussar bör införas enligt de riktlinjer somtidigare har redovisats för . För de tunga fordonen böravgasgodkännande avse en viss motortyp. Förfarandet bör i övrigt vara detsammasom tillämpas för personbilarna. Skälen för min bedömning:Miljö- och energiministern har i prop. 1987/88:85 om miljöpolitiken inför1990-talet redovisat riktlinjer för införandet av skärpta avgaskrav förlastbilar och bussar. Enligt riktlinjerna, som har lämnats utan erinran avriksdagen (se JoU 1987/88:23, rskr. 373), bör för de lätta lastbilarna ochbussarna nya regler införas obligatoriskt års modeller ochfrivilligt fr. o.m. Förde tyngre fordonen bör skärpta kravkunna införas obligatoriskt fr. o. m. modeller och frivilligt fr.o.m.1992 års modeller. Jag vill i detta sammanhang lämna en redovisning för detarbete som pågår för att införa de skärpta avgaskraven för lastbilar och bussaroch ta upp några frågor med anknytning till detta. De nya avgaskraven förlätta lastbilar och bussar bör som angetts i prop. 1987/88:85 motsvara de kravsom fr. o. m. modeller i gäller för sådana fordon. Gmnderna fördetaljföreskrifter som motsvarar dessa krav har i samarbete med flera andraeuropeiska länder utarbetats inom den s.k. Stockholmsgmppen.Statens naturvårdsverk har fått i uppdrag att utarbeta de föreskrifter för avgascertifieringm.m. 1 bilavgasförordningen (1987:586) bör, i likhet med vad som gäller förpersonbilarna, införas de föreskrifter om provmetod Prop. 1988/89:128 ochhögsta tillåtna utsläpp från fordonen som behövs. De gränsvärden för utsläppsom blir aktuella är desamma som har redovisats för i denmiljöpolitiska propositionen. Denperiod inom vilken tillverkaren av myndighet kan åläggas att avhjälpabristerna om avgaskraven inte uppfylls i godtagbar utsträckning är i längreför lätta lastbilar och bussar än för personbilar. För desenare gäller atl tillverkaren kan åläggas att avhjälpa . brister på fordon aven viss typ som inte har körts eller . För de lättalastbilarna och bussarna är enligt bestämmelserna i elvaår resp. . De föreskrifter om kontroll och tillsyn av hållbarhetskravetsom med stöd av 3 § 3 bilavgaslagen meddelas i bilavgasförordningen måstedärför för lätta lastbilar och bussar omfatta angiven period och körsträcka. Desträngare kraven kan införas utan att bestämmelserna i bilavgaslagen ändras. 1fråga om tillverkarens åtagande gentemot bilägarna gäller däremot i attåtagandet för de lätta lastbilarna och bussarna skall omfatta somför personbilarna, dvs. Detsamma bör gälla i Sverige.Någon ändring av bilavgaslagens regler behövs således inte heller i denna del. 1987/88:85 har översiktligt redovisats de avgaskrav som bör gälla förtunga lastbilar och bussar. Jag vill här nämna något ytterligare om innebördenav dessa krav. 1de länder som redan har infört avgasreningskrav för tunga fordon har man, tillskillnad från vad som gäller för de lätta fordonen, riktat kraven mot motorernai stället för mot fordonen som sådana. De krav som införs i bör ocksåavse utsläpp från motorer som skall användas i tunga fordon. Detta innebär attavgasgodkännande meddelas för en viss motortyp. Förfarandet bör i övrigt varadetsamma som tillämpas för personbilarna och som också kommer att gällaför de lätta lastbilarna och bussarna. Till grund för bedömningen av omgodkännande skall ges ligger uppgifter som tillverkaren lämnar i sin ansökan omavgasgodkännande. Riktlinjerför de gränsvärden för utsläpp av gasformiga föroreningar som bör tillämpas förde tunga fordonen har tidigare redovisats i prop. 1987/88:85. Beträffandeutsläpp av partiklar bör som har nämnts i propositionen, som elt första steggälla en begränsning soin motsvarar vad nyproducerade fordon släpper ut i dag.Den provmetod som bör användas för de tunga fordonen, och som motsvarar.den somkommer att tillämpas inom EG, innehåller ännu inte någon metod att mätapartikelutsläpp. En sådan mätmetod måste därför specificeras för bl. a. desvenska föreskrifterna. . Det kan mot den bakgrunden ännu inte anges vilket gräiisvärdeför utsläpp av partiklar som bör tillämpas. Inom Stpckholmsgmppen pågår förnärvarande elt arbete med att utarbeta underlag för detaljerna iföreskrifterna för tunga lastbilar och bussar, bl.a. metoder för provtagning avpartikelutsläpp. En utsläppsnivå i intervallet 0,35 /kWh har underdetta arbete angetts motsvara den som uppnås av moderna tunga.motorer. Ilikhet med vad som gäller för övriga fordonskategorier.enligt bilavgas- . . 44 lagen bör avgaskraven förmotorer i tunga fordon avse serieproducerade Prop. enheter och innefattahållbarhetskrav. Motorer till tunga fordon har en betydligt längre livslängdän den som gäller för personbilar. används också på ett helt annatsätt. I har därför motorerna till de lunga fordonen indelats itre grupper efter fordonens användningsområde. Den definieradelivslängden, dvs. den period för vilken hållbarhetskraven gäller, anges förrespektive grupp till eller , eller 350000km samt eller . bilägaren skall i dessafall gälla tills motorn har körts i eller har Ävenom således kraven för de tunga fordonen bör bestämmas med utnyttjande av dentekniska utvecklingen i bör betydelsefulla delar främst provmetoderna anpassas till utvecklingen i . Därigenom skapas förutsättningar för att iframtiden få gemensamma stränga avgaskrav i en större del av , vilket ärnödvändigt för att de storskaliga miljöproblemen skall kunna lösas. Tillämpningenav de skärpta avgaskraven för lastbilar och bussar bör stimuleras genom att ettinvesteringsbidrag utbetalas till köparen av en avgasrenad lastbil eller bussunder den period då de nya kraven inte är obligatoriska. Utformningen avbidragssystemet har tidigare behandlats i prop. 1987/88:85. har ocksålämnat utan erinran vad som anförts i denna fråga i prop. 1987/88:50 omtrafikpolitiken inför 1990-talet (, rskr. Arbetet med att utformaregler för utbetalningen av bidragen pågår nu inom regeringskansliet.Beträffande lätta lastbilar och bussar är avsikten att bidrag skall utgå med6000 kr per fordon som uppfyller avgaskraven. Bidraget kommer att administrerasoch utbetalas av trafiksäkerhetsverket. Riksdagenhar anfört att regeringen bör låta utfärda regler om ett stöd med I tillbilägare som på äldre bilar låter installera reningsutmstning som medför en 40-procentigminskning av utsläppen (JoU 1987/88:23 sid. 90 f, rskr. Naturvårdsverkethar av regeringen fått i uppdrag att göra erforderliga undersökningar ochutarbeta förslag till bidragsregler. Uppdraget skall redovisas i sådan tid attreglerna kan börja tillämpas den Ijuli 1989. Närdel gäller bidragen harjag samrått med chefen för kommunikationsdepartementet.Jag har erfarit alt chefen för miljö- och och chefen förkommunikationsdepartementet avser att återkomma till regeringen med förslag tillbeslut i de frågor som jag nu har redogjort för. 2.2 Tillsynen av terrängkörningslagstiftningen m. m. Naturvårdsverkethar i sin framställning till regeringen om förslag till ändring av terrängkörningslagstiftningen också föreslagit att terrängkör ningsförordningen (1978:594) ändras så att undantaget i 1 § första stycket 6 för användning i direkt samband med renskötsel begränsas till att avse annan mark än kalfjäll. Motsvarande ändring föreslås beträffande 1 § första stycket I. Frågor som bl. a. rör användningen av olika metoder för renskötselns utövande i nationalparker och andra naturskyddade områden 45 behandlas inom ramen förden nu pågående utredningen (ME 1988:04) om Prop. 1988/89:128 en översyn avnaturvårdslagen (1964:822). Jag har erfarit att chefen för miljö- ochenergidepartementet anser det lämpligt att ta ställning till naturvårdsverketsförslag i denna del först sedan utredningen har fullgjort sitt uppdrag, vilketkommer att ske . Förriksdagens information vill jag ta upp några frågor som berör tillsynen avterrängkörningen samt utbildningen av skoterförare m. m. Naturvårdsverkethar föreslagit regeringen att vidta vissa ändringar inaturvårdslagen och terrängkörningslagen för att förbättra möjligheterna tillövervakning av naturskyddade områden och av terräng-körningslagstiftningenstillämpning. Den nu arbetande utredningen som ser över naturvårdslagen harockså i uppdrag att pröva om möjligheterna till bevakning och tillsyn avterrängkörningen behöver förbättras. Föratt förbättra utbildningen av skoterförare har trafiksäkerhetsverket isamarbete med samt frivilliga organisationer och skoterbranschentagit fram underlag till utbildningsmaterial som avses att användas av bl. a.skoterklubbar i den frivilliga utbildningen av skoterförare. Terrängskotrarframförs oftast i skogs- och Qälltrakter där motorljudet av många som vistas inaturen upplevs som störande. Med hänsyn till de bullerproblem som uppstår isamband med användningen av terrängskotrar är det angeläget att åtgärdervidtas för att minska bullerimmissionema. Jag har fått veta atttrafiksäkerhetsverket har för avsikt att se över gränsvärdet för ljudnivå frånterrängskotrar i syfte att eventuellt skärpa bullerimmissionsnormen. Förnärvarande är den högsta tillåtna ljudnivån (A). Naturvårdsverkethar av regeringen fått i uppdrag att utarbeta ett nytt handlingsprogrammot luftföroreningar och försurning. I uppdraget ingår att utreda och övervägaåtgärder avseende utsläppsminskningar för traktorer och motorredskap m. m. Jaghemställer att regeringen dels föreslår att anta de av lagrådetgranskade förslagen till 1. lagom ändring i bilavgaslagen (1986:1386) med vidtagna ändringar, 2. lag om ändring i terrängkörningslagen(1975:1313), 3. lag om ändring i lagen(1976:1054) om svavelhaltigt bränsle, dels bereder tillfälle att tadel av vad jag nu har anfört om 4. skärpta avgaskrav för lastbilaroch bussar m. m., 5. tillsynen av terrängkörningslagstiftningenm. 4 Beslut Prop. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition förelägga vad föredraganden har anfört för de åtgärderoch de ändamål som föredraganden har hemställt om. Propositionenshuvudsakliga innehåll ....................... ... 1 Propositionens lagförslag....................................... ... 2 Utdrag ur protokoll vidregeringssammanträde den 23 febmari 1989 . 1 Inledning.......................................................... ... 6 2 Allmän motivering ............................................. ... 7 2.1 Bilavgaslagen.............................................. ... 7 2.1.1 Allmänna utgångspunkter......................... ... 7 2.1.2 Tillverkarens ansvar................................ ... 9 2.1.3 Bilägarens ställning................................. .. 14 2.2 Terrängkörningslagen.................................... .. 15 2.2.1 Allmänna utgångspunkter......................... 15 2.2.2 Utvidgning av terrängkörningslagenstillämpningsområde 16 2.3 Lagen(1976:1054) om svavelhaltigt bränsle....... 18 3 Upprättade lagförslag......................................... .. 18 4 Specialmotivering............................................... 18 4.1 Förslaget till lagom ändringibilavgaslagen (1986:1386) 18 4.2 Förslagettilllagomändringiterrängkömingslagen(1975:1313) 21 4.3 Förslaget till ändring i lagen(1976:1054) om svavelhaltigt bränsle 21 5 Hemställan....................................................... 21 6 Beslut.............................................................. .. 22 BilagaI förslag till ändring av terrängtrafiklag stiftningen .......................................... .. 23 Bilaga2 Sammanställning av remissyttrandena över naturvårds verkets förslag ...................................... 29 Bilaga 3 Lagrådsremissens lagförslag ................ .. 37 Utdrag ur lagrådetsprotokoll ........ .. 40 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde ... 42 1 Anmälan av lagrådsyttrande ............................... .. 42 2 Övriga frågor ................................................... .. 43 2.1 Skärpta avgaskrav för lastbilaroch bussar m.m... .. 43 2.2 Tillsynen av terrängkörningslagstiftningenm. m... .. 45 3 Hemställan....................................................... .. 46 4 Beslut .......................................................... .. 47 Tryckeri, 1989 48