prop · GC03150 · 1988-12-31 00:00:00 — På della sätt lyfts barnens egna behov fram påett tydligt sätt som föräldrarnas behov av en trygg och godomvårdnad för barnen tillgodoses. Riksdagsbeslutetinnebar också atl mål och riktlinjer för förskolans verksamhet lades fast.Utifrån målen demokrati, solidaritet, jämlikhet, trygghet och ansvar formasbarnomsorgens uppgift att tillsammans med hemmet skapa goda fömtsättningar förvarje bams utveckling i fysiskt, socialt, emotionellt och intellektuelltavseende. Verksamheten skall ge kunskaper, erfarenheter och upplevelser iomvärlden som är anpassade till barnens ålder och utvecklingsnivå, genom attlåta dem arbeta, leka och lära i meningsfulla sammanhang. Socialstyrelsenhar haft regeringens uppdrag atl utifrån dessa och vissa andra allmänna målutarbeta ett pedagogiskt program för förskolan som skulle utgöra en gemensamram för verksamheten i hela landet. Ett sådant pedagogiskt program redovisadesi . fortsätter att med slöd av en forskargmppoch en expertgmpp utforma ell kompletterande material till det pedagogiskaprogrammet som är speciellt utformat för de äldre förskolebarnen. Dettamaterial kommer alt redovisas under innevarande år. Sedanår 1984 har genom statlig medfinansiering ett omfattande utvecklings- ochförnyelsearbete bedrivits i kommunerna. Förnyelsearbetet, som för närvarandeomfattar ca 500 projekt, berör såväl pedagogiska som strukturella ochekonomiska frågor. Inu gällande statsbidragssystem har särskilda medel avdelats för fortbildningav förskolans personal. Även om fortbildningsinsatserna initialt inte fållfullt genomslag i alla kommuner är del min uppfattning att dessa insatsersammantaget medverkat till en förbättrad kunskap samt en ökad entusiasm ochframtidstro bland personalen inom barnomsorgen och därmed till en högrekvalitet i verksamheten. Närden nämnda propositionen om förskola för alla bam lades fram för riksdagenberäknade min företrädare all ca 307000 barn skulle efterfråga plats i daghemeller familjedaghem . Utbyggnadsbehovet i daghem och familjedaghem underperioden 1987- 1991 beräknades till ca 55000 inskrivna barn. Jag kan i dagkonstatera atl landets kommuner väl svarat upp mot den förväntade utbyggnaden.Redan år 1988 hade närmare 40000 nya platser tillkommit i daghem ochfamiljedaghem. Trots detta visar den senaste barnomsorgsundersökningen att delfortfarande finns en kö på ca 55000 barn som efterfrågar plats. Huvudorsakenhärtill är en fortsatt ökad förvärvsfrekvens bland kvinnor, en god arbetsmarknad,en kraftig ökning av antalet födda saml en bl. a. iefterfråge-undersökningarna klart manifesterad tilltro till den kommunalabarnom- sorgen.Utbyggnaden av daghem och familjedaghem måste därför fortsätta Prop.1988/89:150 i oförminskad takt även . Påmotsvarande sätt beräknades utbyggnadsbehovet i dellidsförskolor och öppnaförskolor till ca 170000 barn. När del gäller dessa verksamhetsformer påverkasdock utbyggnadsbehovet direkt av all en allt större andel av förskolebarnen ärinskrivna i daghem. har lett till alt antalet barn inskrivna idellidsgrupp har minskat från 1985 lill 1988. Den öppnaförskolan har däremot byggts ul kraftigt, från 800 enheter lill i dagca I 200 enheter som beräknas la emot 150000 barn. Jagvill i sammanhanget också enrinra om den plan för föräldraförsäkringensutbyggnad som redovisas i propositionen (1988/89:69) om utbyggnad avföräldraförsäkringen och förstärkt föräldraledighet och vars första stegriksdagen har beslutat om (SfU 12, rskr. Genom delta bpslut ochdel tidigare beslutet om full behovsläckning i barnomsorgen har tagitställning för en sammanhållen familjepolitik där barns och föräldrars behov slåri centrum. Ävenom del inte är möjligt all säkert bedöma i vilken omfattning den utökadeföräldraförsäkringen kommer att utnyttjas för en sammanhängande ledighet isamband med barns födelse eller för en senare förkortning av arbetstiden tordedock reformen få betydelse för efterfrågan av daghems- ochfamiljedaghemsplalser för de yngre barnen. Sammanfattningsvis gör jag denbedömningen atl det är fullt möjligt att nå målet om en förskola för alla barnår 1991. För att detta skall bli verklighet krävs dock fortsatta ansträngningarfrämst från kommunernas men också från statens sida. Kommunernamåste, som ansvariga arbetsgivare, öka sina insatser för all rekrytera ochbehålla väl kvalificerad personal. Olika studier, bl. a. vid högskolan förlärarutbildning i , visar all barnomsorgspersonalen uppleverosäkerhet om verksamhetsmålen och om vilket slöd de kan få av denadministrativa och politiska ledningen i kommunen. Jag finner del angelägel altledningsfrågorna ägnas speciell uppmärksamhet i del fortsatta arbetet. Jag mina diskussioner med företrädare för uppfattal atlförbundet är berett att ta ett fördjupat ansvar för personalutvecklingsfrågornainom barnomsorgssektorn. Detta kommer även att innefatta de ledningsfrågor jagnyss berört. Enkontinueriig fortbildning för personalen är inte bara ell sätt att utveckla denenskilde individen eller verksamheten. Fortbildningen har också stor betydelseför alt klargöra och utveckla verksamhetens mål och innehåll samt atl skapatrivsel, omväxling och förnyelse i arbetet. har hemställthos regeringen om en uppföljning av kommunernas användning av de särskildafortbildningsmedel som avdelats inom statsbidragets ram och vilka åtgärder somerfordras (1988/89: SoU 18, rskr 166). Som ell led i en sådan uppföljningkommer och bl. a. all gemensamtanordna konferenser omkring olika fortbildningsfrågor under nästa budgetår.Jag räknar med alt kunna redovisa vunna erfarenheter avfortbildningsverksamheten i den kommande budgetpropositionen. Jagvill i detta sammanhang hänvisa lill att chefen för utbildningsdepar- ° tementet i bil. 7 föreslåralt särskilda medel anvisas för ulbildningsåtgär- Prop. 1988/89:150 der för all inom högskolans ram anordna kurser för tidigare utbildad Bilaga4 barnomsorgspersonalsom har lämnat men vill åtemppta sitt tidigare yrke. Självfalletär det den enskilda kommunen som har de bästa såväl praktiska somplaneringsmässiga fömtsättningarna för all lösa utbyggnadsfrågorna. Jag avseremellertid att tillsätta en särskild arbetsgrupp som skall ha till uppgift attundersöka om det finns statliga regler eller normer som kan utgöra hinder idessa avseenden. Arbetsgmppen skall också få i uppdrag atl se övertillämpningen av de regler som finns beträffande förskoleverksamheten inombl.a. arbetsmiljö- och livsmedelslagstiflningen. Regeringengav () i uppdrag att kartlägga ochanalysera de mellan olika kommuner starkt varierande avgifterna inom bl. RRV har redovisat uppdraget till regeringen i rapporten(1988:219) Avgifter och service inom färdtjänst, hemhjälp och barnomsorg. RRVkonstaterar alt de kommunala variationema är betydande både när del gällerservice och avgiftsuttag. 1 rapporten diskuteras länkbara åtgärder som syftartill att minska de kommunala avgiftsskillnaderna. Oavsett om någon av dessaåtgärder kommer all vidtas anser RRV att bör sammanställa ochsprida information om service- och avgiftsskillnader mellan kommuner i syfteatt påverka kommunerna i utjämnande riktning. Vidarehar statskontoret bedrivit ett utvecklingsarbete inom områdetuppföljning/utvärdering av verksamhet. avlämnades en rapport(1988:36) Bättre uppföljning av verksamhet Sandvikenmodellen. Irapporten redovisas en principmodell för en ny datainsamling som skulle geförutsättningar för stat och kommun all bygga upp ell gemensamt bassystem föruppföljning och utvärdering inom barnomsorgen. Dessa data bör enligt rapportenvara utformade så att de ger möjlighet till framtagande av årliga nyckeltal somskulle ge instrument för meningsfulla jämförelser mellan olika kommuner och mellanolika enheter i en kommun. Ocksådelegationen för social forskning (DSF) har uppmärksammat behovet avmetodutveckling inom barnomsorgen. Inom delegationen har utarbetats ettprogram för forskning om bamomsorgen i ett samhällsekonomiskt perspektiv. Iprogrammet framhålls all det föreligger ett behov av metodutveckling,utveckling av analysinstmmenl och förbättrat statistiskt underlag inombarnomsorgsområdet. Jagdelar uppfattningen att del är viktigt all sträva efter effektivare analys- ochutvärderingsinstmmenl inom barnomsorgsområdel. Jag delar också RRV:suppfattning att en redovisning av årliga jämförelsetal kan ha en utjämnandeeffekt på olika kostnadsskillnader mellan kommunerna. Chefenför har tidigare denna dag givit socialstyrel sen i uppdrag att utreda informationsstmkturen för . Avsik ten är att därigenom bättre kunna tillgodose statens och kommunernas krav på underlag för planering och ledning av verksamheten samt för uppföljning och utvärdering. Medde åtgärder som föreslås skapas goda förutsättningar för alt Prop. 1988/89:150 infria mål om att nå full behovstäckning . omen lagstadgad räll lill förskola för alla barn behandlas inom . Sammanfattningsviskan jag notera att svensk barnomsorg befinner sig i elt dynamisktutvecklingsskede. har ytterligare ca 95000 förskolebarn kunnaterbjudas plats i daghem och familjedaghem. Även den öppna förskolan har byggtsut kraftigt och kan erbjuda verksamhet för ca 150000 barn. Verksamhetenför skolbarn byggs ul i ökande omfattning. har samtidigtstora insatser gjorts för att utveckla barnomsorgens kvalitet. Bl.a. harriksdagen fastställt mål och innehåll för förskolan och för skolbarnsomsorgen.Detta har följts upp med särskilda pedagogiska program för de olikaverksamheterna. Ett omfattande utvecklingsarbete har bedrivits i kommunernaför att förnya arbetet inom barnomsorgen. Särskilda medel har avdelats inom statsbidragetsram för fortbildning av barnomsorgens personal. Jagövergår nu till atl behandla statsbidragen lill barnomsorgen. Statsbidragför barnomsorg lämnas enligt förordningen (1987:860) om statsbidrag tillkommunerna för barnomsorg. Bidrag lämnas för följande omsorgsformer och medföljande belopp. För varje femtonlal inskrivna barn varav för barn med behov av särskilt stöd varav för fortbildning av anställda i: *deltidsförskola/öppen förskola Därutöver för varje nattöppen avdelning Förvarje femtonlal inskrivna barn 195 000 varav för öppenfritidsverksamhet 25 000 varav för barn med behov avsärskilt slöd 15 000 varav för fortbildning avanställda i fritidshem/öppet fritidshem 10000 Förvarje femtonlal inskrivna barn 30000 Förvarje enhet som hålls öppen minst 30000 Förbarn inskrivna minst 7 tim./dag 16 500 För barn inskrivna mindreän 7 lim./dag 7 500 Statsbidragenlill alternativa daghem och fritidshem beräknas enligt Prop. sammaregler som för kommunalt driven verksamhet. De delar som avser insatser förbarn med behov av särskilt stöd resp. fortbildning förmedlas av kommunen lillden som driver barnomsorgen endast i den mån denna har kostnader för denverksamhet som avses. Statsbidragenbeviljas och betalas ul av . Förskott lämnas avstatsbidraget för året före bidragsåret. Förskottet betalas ut med enfjärdedel i vardera april, under bidragsåret samt i januariåret efter bidragsåret. Slutavräkning sker i april året efter bidragsåret. Mitt förslag: Statsbidrag för barnomsorg lämnas fr. o. För varje femtonlal inskrivna barn - varav för barn med behov av särskilt slöd - varav för fortbildning av anställda i: *dellidsförskola/öppen förskola Därutöver för varje nattöppen avdelning Därutöver för varje avdelning med förlängt öppethål- För varje femtonlal inskrivna barn varav för öppen fritidsverksamhet varav för barn med behov av särskilt stöd - varav för fortbildning av anställda i fritidshem/öp- För varje femtonlal inskrivna bam För varje enhet som hålls öppen minst per För barn inskrivna minst 7 tim./dag För barn inskrivna mindre än 7 lim./dag Skälen för mitt förslag:För all underiätta den fortsatta utbyggnaden av barnomsorgen börslalsbidragsbeloppen räknas upp kraftigt. Huvuddelen av uppräkningen bör varaav generell natur och omfatta såväl daghem och fritidshem som familjedaghem.Bidraget till daghem bör således räknas upp från . förvarje femtonlal inskrivna barn. Bidraget till fritidshem bör räknas upp från195000 kr. varje femtonlal inskrivnabarn. För barn inskrivna minst 7 lim./dag i Prop. 1988/89: 150 familjedaghem bör bidraget räknas upp från . förbarn i familjedaghem inskrivna mindre än 7 lim./dag bör bidraget räknas uppfrån . Destatliga bidragen för deltldsgmpper och öppna förskolor har procentuellt settvarit avsevärt lägre än övriga bidrag. Dessa båda verksamhetsformer är viktiganär del gäller att ge alla bam möjlighet att delta i en pedagogiskgmppverksamhel. Jag föreslår därför alt bidraget för dellids-grupper räknas uppfrån . för varje femtonlal inskrivna barn. Enmotsvarande uppräkning från . bör vidare ske av bidragetför den öppna förskolan. Regeringengav i uppdrag all belysa orsakerna till densociala snedrekryteringen till barnomsorg. har nyligenredovisat uppdraget lill regeringen i rapporten Den sociala snedfördelningeninom barnomsorgen. 1 rapporten redovisar styrelsen flera olika förklaringartill alt tjänslemannafamiljerna utnyttjar den offentliga barnomsorgen i störreutsträckning än arbetarfamiljerna. Bl.a. konstaleras all ramar, regler ochrutiner på daghemmen är bättre anpassade till Ijänstemannafamiljen än tillarbetarfamiljen. Det gäller inte minst daghemmens tidsorganisalion. Socialstyrelsenframhåller i rapporten att mer än var fjärde småbarnsförälder arbetar på s. k.obekväm tid eller med oregelbundna tider. Nästan var tionde småbarnsförälderhar därutöver regelbundna men förskjutna arbetstider. 1987års barnomsorgsundersökning visar all för 21 000 barn efterfrågades barnomsorgpå tidig morgontid-kl. 05.00-06.30. För 18000 barn efterfrågades omsorg påkvällstid-kl. 18.30-21.00. För 16 600 barn efterfrågades barnomsorg pålördagar och/eller . sammanställning visar dessutomall en stor del av dessa föräldrar är ensamstående. Delär en självklarhet atl arbetarfamiljerna måste få samma möjligheter somtjänslemannafamiljerna alt ordna sin barnomsorg på det sätt de själva anservara bäst. I många familjer där föräldrarna har oregelbundna arbetstiderordnas barnomsorgen genom familjedaghem. Men även de kommunala daghemmen måsteenligt min mening göras så flexibla att de inte utestänger vissa bam frånmöjligheten atl delta i verksamheten. Fr.o.m.år 1988 lämnas ett särskilt statsbidrag till natlöppna daghemsavdelningar. Jagförordar att elt särskilt statsbidrag införs även för daghemsavdelningar medföriängt öppethållande. Daghemmen har oftast öppet mellan och . Jag föreslår att ett bidrag med . per avdelning och år utgårvid ett dagligt öppethållande som är tre limmar längre än det normala. Bidraglämnas således om den sammanlagda öppethållandetidenpå tidig morgon ellerkväll överstiger normalliden med minst tre limmar per dag. Jagföreslår vidare att ett motsvarande bidrag på . lämnas fördaghemsavdelningar som är öppna och . Kravet bör i dettafall vara atl avdelningen är öppen minst sju limmar och söndag. Förklarhelensskullvill jag tillägga att det särskilda bidraget vid förlängt Prop. 1988/89:150 öppethållande inte bör utgå i kombination med det bidrag som utgår till Bilaga 4 För atl bidraget vid lördags- och söndags-öppet skalllämnas bör å andra sidan inte ställas krav på förlängt öppethållandemåndagfredag. Avenhetsbidraget till daghem och fritidshem är ett visst belopp, för närvarande15 , avsett för särskilda insatser för bam med behov av särskilt stöd.Beloppet har varit oförändrat . Jag förordar all denna del avenhetsbidraget höjs till . 3.4 Kostnader och finansiering Dentotala merkostnaden för de föreslagna bidragshöjningarna beräknar jag lill 900milj. Härav utgör höjningen av daghemsbidraget ca 490 milj.kr., familjedaghemsbidraget ca 145 milj. kr., frilidshemsbidra-gel ca 105 milj.kr., dellidsgmppbidragel 75 milj. kr., bidraget till öppna förskolor 30 milj.kr. och del nya bidraget vid förlängt öppethållande 55 milj. kr. Enligtgällande regler betalas statsbidrag ut i efterskott genom en slutavräkning iapril året efter bidragsåret. Förskoll lämnas dock under bidragsåret, menberäknas med hänsyn lill föregående års bidrag. Detta innebär att denföreslagna bidragshöjningen påverkar statsbudgeten förstfr.o.m. Jag avser därför att återkomma i 1990 årsbudgetproposition med förslag lill medelsanvisning. Beträffandefinansieringen av reformen vill jag hänvisa lill vad chefen förfinansdepartementet har anfört i bilaga 7 angående den kommunala ekonomin. Medhänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jag atl regeringen föreslårriksdagen att 1. godkänna de riktlinjer som jaghar angett för höjning av statsbidragen till daghem, familjedaghem,fritidshem, deltidsgmpp och öppen förskola, 2. godkänna de riktlinjer som jaghar angett för statsbidrag till förlängt öppethållande samt lördags- ochsöndagsöppeihållande vid daghem. 1988/89:150 Förslag till Bilaga 4 Lag om ändring i lagen (1947: 529) om allmänna barnbidrag Härigenomföreskrivs atl 1 § lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag' skall ha följandelydelse. 1§ För barn, som är svensk medbor- För bam, som är svensk medbor gare och bosatt i riket, skall av all- gare och bosatt i riket, skall av all männa medel såsom bidrag lill bar- manna medel såsom bidrag till bar nets uppehälle och uppfostran utgå nets uppehälle och uppfostran utgå allmänt barnbidrag med 5820 kro- allmänt barnbidrag med 6600 kro nor i enlighet med vad ned- nor i enlighet med vad ned an närmare stadgas. an närmare stadgas. Allmäntbambidrag skall utgå jämväl för här i riket bosatt bara, som icke är svenskmedborgare, såframt barnet fostras av någon som är bosatt och mantalsskriven iriket eller ock barnet eller endera av dess föräldrar sedan minst sex månadervistas i riket. Enbarn som lämnar skall fortfarande anses vara bosatt här, omutlandsvistelsen är avsedd att vara längst . Medföljande bam lill den somav en statlig arbetsgivare sänds till ett annal land för arbete förarbetsgivarens räkning, skall under ulsändningsliden anses bosatta i bam till en svensk missionär eller präst, som i annal fall äranställd i utlandet, skall fortfarande anses bosatta här, om utlandsvistelsenär avsedd alt vara längst . Dennalag träder i kraft . 'Lagenomtryckt 1973:449. Senastelydelse 1986: 382. 1988/89:150 Bilaga 4 Lag om ändring i lagen (1986:378) om förlängt barnbidrag Härigenom föreskrivsall I § lagen (1986:378) om förlängt barnbidrag skall ha följande lydelse. En elev i harrätt lill föriängt barnbidrag av allmänna medel med frånoch med kvartalet efler del under vilket eleven fyllt . Detsamma gällerelever som deltar i motsvarande utbildning i sameskolan, en riksinternatskolaeller en sådan frislående skola som avses i 9 kap. 1 eller 2§ skollagen (1985:1100). En elev i harrätt lill förlängt bambidrag av allmänna medel med frånoch med kvartalet efler det under vilket eleven fyllt . Delsamma gällerelever som deltar i motsvarande utbildning i sameskolan, en riksinlernatskolaeller en sådan fristående skola som avses i 9 kap. 1 eller 2§ skollagen (1985:1100). Denna lag träder ikraft . Senaste lydelse 1986:383. 1988/89:150 Förslag till Bilaga 4 Lag om procentsats för uttag av avgift för åren 1990 1994till försäkringen för tilläggspension' igenom föreskrivs all det i 2 kap. 1 § och 3 kap. 1 § lagen (1981:691) cialavgifter nämnda avgiftsuttaget till försäkringen för tilläggspen-call utgöra . Härigenomföreskrivs att det i 2 kap. 1 § och 3 kap. 1 § lagen (1981:691) om socialr"'*- '--- ;<"»* *;"<-~.:;i.. ;---- c-a. Senaste lag i ämnet 1988: 714. Bilaga 4.4 Prop. 1988/89:150 Förslag till Bilaga 4 Lag om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter Härigenomföreskrivs all 2 kap. 1 § och 3 kap. I § lagen (1981:691) om socialavgifterskall ha följande lydelse. 1§'En arbetsgivare skall på del avgiftsunderlag som anges i 3 5 §§ för varje årbetala 1. sjukförsäkringsavgiftmed , 2. folkpensionsavgift med 9,45pro- 2. folkpensionsavgift , cent, 3. tilläggspensionsavgift efterden procentsats som anges i särskild lag, 4. ddpensionsavgift med 0,50proceni, 5. barnomsorgsavgift med 2,20proceni, 6. arbetsskadeavgift med 0,90proceni, 7. arbetsmarknadsavgift med 2,16proceni, 8. arbetarskyddsavgift med 0,35proceni, 9. vuxenutbildningsavgift med0,270 proceni samt 10. lönegarantiavgiftmed 0,20 proceni. Arbetsgivaresom avses i 1 kap. 2 § andra stycket skall dock betala endasttilläggspensionsavgifl. Staten betalar inte arbetsskadeavgift. Enförsäkrad som avses i I kap. 2 § skall på del avgiftsunderlag som anges i 3 5§§ betala 1. sjukförsäkringsavgiftmed , Jblkpensionsavgift med 9,45pro- 2. folkpensionsavgijt , cent, 3. tilläggspensionsavgift efterden procentsats som anges i särskild lag, 4. delpensionsavgift med 0,50proceni, 5. barnomsorgsavgift med 2,20proceni, 6. arbetsskadeavgift med 0,90procent saml 7. arbetarskyddsavgift med 0,20procent. Dennalag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller fortfarande ifråga om avgifter som avser tid före ikraftträdandet. ' Senaste lydelse 1987:266. Senaste lydelse 1987:266. Tryckeri, 1989 17 2 1988/89. Utdrag ur protokoll vidregeringssammanträde Föredragande: statsrådet . Prop.1988/89:150 Bilaga 5 Anmälan till proposition med förslag till slutligreglering av statsbudgeten för /90, m.m. StatsrådetFeldt har tidigare denna dag redogjort för de övergripande motiven förregeringens ställningstagande till förstärkning av samarbetet med de EuropeiskaGemenskaperna (EG) på forsknings- och utbildningsområdet. Forsknings-och utvecklings (FoU)-samarbetsprogrammet Dedicated Road Infraslruclure forVehicle Safety in Europé (DRIVE) initierades av EG genom ell minislerbeslut den29 . DRIVE är ett omfattande FoU-program i samarbete med europeiskindustri som löper . Dess syfte är all genom introduktionav avancerad informationsteknologi och telekommunikation öka trafiksäkerheten,förbättra kapaciteten och effektiviteten i vägtrafiksystemet samt reducera denegativa miljöeffekterna av vägtrafiken i . DRIVE är särskilt fokuseratkring frågor om infrastruktur och de statliga myndigheternas roller iutvecklingen. För deltagande forskare från EG-medlemsländer finns möjlighetatt få bidrag från ur den ram på 60 milj. ECU, motsvarande ca420 milj. kr., som ställts till förfogande för DRIVE-programmet. Ickemedlemsländer får delta i olika DRIVE-projeki men forskarna från dessa ländersaknar möjlighet atl få bidrag från . Flerasvenska myndigheter, bl.a. , Iransportforskningsberedningen (TFB) ochstyrelsen för teknisk utveckling, har funnit del lämpligt att stödja svensktdeltagande i DRIVE. Jag delar deras bedömning i denna fråga. TFB har somsektorsorgan för Iransportforskningen samordningsansvaret för svenskaforskningsinsatser inom DRIVE och har avsatt särskilda resurser för attmöjliggöra svenska forskares deltagande i projekt inom ramen för DRIVE-samarbelel.För insatser under /90 har TFB således avsatt 3 milj. kr. Medhänvisning till vad statsrådet tidigare anfört föreslår jag attytterligare 1,5 milj. kr. anvisas till TFB /90 för FoU-samarbetemed EG. 1 1988/89. 1988/89: 150 Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag all regeringen atltill Transportjbrskningsberedningen utöver vad som föreslagits i prop.1988/89:100 bil. 8 - för /90 anvisa ytteriigare . Utdragur protokoll vid regeringssammanträde och, såviti avser avsnitt 8, statsrådet 1988/89:150 Bilaga 6 Anmälan till proposition med förslag till slutligreglering av statsbudgeten för /90, m. m. såvitt avserfinansdepartementets verksamhetsområde Ll Räntan på allemanssparkonton Mittförslag: Räntesatsen på allemanssparkonto skall i fortsättningen beslutas avregeringen eller den myndighet regeringen bestämmer. Räntan skall motsvaralägst diskontot minus . Skälenfiir mitt förslag: Statens budgetunderskott och därmed även statens lånebehovhar minskat kraftigt , skedde till ochmed en viss amortering av statsskulden. Denna utveckling har medfört allriksgäldskonloret fått ökat utrymme att genom aktiv skuldförvaltning uppnå eneffektiv fördelning mellan olika upplåningsformer. Vad gällerallemanssparkonton har emellertid ingen kontroll över varesig volym eller ränlesällning.