prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — Det medförde attinflafionslaklen mätt som prisökningen över steg undervåren och för alt åter sjunka . 12-månaders förändringstal, utfall t.o.m.november 1988 för och t.o.m. för . Prop.1988/89:100 Bil. O -II riii Ml I |i I III III iii| Mil iiiriiii I MM I iiiii|i MiimiM|mitiiiiiii III iiM III i| iiiii lill i| O 1981 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1988 Anm.: De 14 är sammanvägda enligtvarje lands betydelse som konkurrent till pä världsmarknaden. Källor: , ,samt . Inflationstakten iSverige ligger fortfarande på en hög nivå, se diagram 6:2. I diagrammet jämförsprisutvecklingen i , räknat som 12-månaders förändringstal i KPI, medprisutvecklingen i hela OECD-området och i de länder (exkl. ) som ingåri den svenska valulakorgen. De s.k. korgländerna är sammanvägda enligt varjelands betydelse som konkurrent fill på världsmarknaden. Delta innebäratt låginflationsländer som Förbundsrepubhken och ges stor vikt.För OECD-området har den privata konsumtionen i resp. land använts som vikt.OECD-området inkluderar några länder med mycket höga inflationslal vilket drarupp områdets medelvärde. Under loppet av 1988 beräknas konsumentpriserna ikorgländerna resp. totalt stiga med sammanlagt 2 1/-resp. ca .4%. År1989 och 1990 beräknas inflationen bli i OECD-området. I nedanstående tablåjämförs konsumentprisutvecklingen i med konsumentprisutveckhngen i helaOECD resp. i mellan 1980 Konsumentprisernas ochlivsmedelsprisernas utveckling i och 1980-1987. Procentuell förändring mellan årsgenomsnitten. har utvecklingen av KPI iSverige överstigit Prop. 1988/89:100 KPI-ökningeni hela och i . Prisökningarna på Bil. 1.1 livsmedel i har medbred marginal överstigit livsmedelsprisutvecklingenbåde i totalt och i . Prisökningarnapå annat än livsmedel har däremot varit lägre i än i OECD-Europamellan 1980 och 1987. Den kraftiga prisökningen på livsmedel har således varit en bidragande orsak till att inflationenhar varit högre i än i omvärlden . harprisutvecklingen bedömts utifrån prognoser och anlaganden omarbetskraftskostnader, produkfiviielsutveckling, importpriser m.m. Timlöneökningenantas, som tidigare nämnts, vara 1989. En höjning av ATP-avgiften drarupp arbetskraftskostnaden med 1989. Utvecklingen avimportpriserna förväntas bli måttlig. Prisökningen beräknas uppgå tillknappt 1989. Priset på råolja förutsätts ligga kvar på per falunder året. För posten bostäder ligger i prognosen en antagen hyresutveckling om7% 1989. Kostnadsutvecklingen för egna hem förväntas bU lägre. Jordbruksavtaletför 1988 innehåUer en prisklausul, den s.k. "venfilen", som drar upp KPI ibörjan av 1989. Detta har beaktats i prognosen. Endast en margineU förändringav indirekta skatter är beslutad , vilket har beaktats i prognosen. Ärlig procentuell förändring och bidrag därtill Därav hänförs till: Källor: , konjunkturinstitutetoch . Under loppet av 1989bedöms inflationen uppgå till ca 51/, se tabell 6:2. Mellan helåren 1988och 1989 bedöms prisökningarna uppgå fill drygt 5 1/. harbedömningen av prisutvecklingen gjorts i enlighet med de två olikalimlöneantaganden som tidigare redovisats, och på basis av en mer kalkylmässigframskrivning. Timlönerna antas öka i alternafiv 1 resp. i alternativ 2. På kort sikt slårskillnaden i löneutveckling främst igenom på kostnads- och marginalutveckUngeni den skyddade sektorn. Skillnaderna i löneutveckling påverkaremellertid även den kostnadsutveckling som ligger lill grund för prisutvecklingengällande diverse taxor och, på något , bostadspri- ' Även importpriserna kan påverkas då den högre Prop.1988/89:100 inhemska prisnivån i alternativ2 möjliggör för företag alt ta ut högre priser Bil. 1.1 på importvaror på den svenska marknaden. Motdenna bakgrund uppskattas prisutvecklingenmellan helåren 1989 och 1990 till i alternafiv 1 resp. ca 5 1/iahernativ 2. 7 Hushållens ekonomi ochprivat konsumtion har hushållens realt disponibla inkomster ökatvarje år. Bakom den UtveckHngen ligger dels stigande reallöner och sysselsättning, delsen starkökning av inkomstöverföringarna från den offentliga sektorn. beräknas de realtdisponibla inkomsterna ha stigit med . Även 1989 väntasrealinkomsterna öka i ungefär samma takt, se tabell 7:1. Tabell 7:1 Hushållssektorns disponibla inkomster,konsumtion och sparande Prop.1988/89:100 Bil. Räntor och utdelningar, netto -9,8 -14,6 -19,6 Direkta skatter, avgifter m.m. Sparkvot, nivå i % -3,3 -3,2 -2,0 Källor: , statistiska centralbyrånoch , HushåUenslöneinkomster beräknas öka med ca 8 1/1989 efler att ha ökat med de två senasteåren. Bakom den beräknade ökningen 1989ligger de förutsättningar angående limlön och sysselsättning somredovisats i tidigare kapitel. Inkomstöverföringarnafrån den offentliga sektorn beräknas öka realt med 5 1/2 1989, setabell 7:2. En rad förbättringar av de sociala förmånerna bidrar till den relafivlkraftiga ökningen, liksom de ökande utbetalningarna från sjuk- ocharbetsskadeförsäkringarna. Basbeloppet höjs med . den 1januari 1989. Därmed ökar basbeloppet med 8,. en extra höjning för atl kompenserapensionärerna för den återstående delen av det devalveringsavdrag som gjordes 1984. Föräldraförsäkringenbyggs ut i flera steg genom alt liden för ersättning förlängs. En förstautbyggnad sker . Ett nytt studiemedelssysteminförs . Maximala studiemedel höjs från till 170%av basbeloppet. Bidragsdelen ändras så atl av basbeloppet utgörsav bidrag. Bidraget höjs därmed från ca 2 200 fill . per läsår fören helfidssluderande (vid basbelopp). Tabell 7:2 Inkomstöverföringar från offentlig sektor till hushåll -4,3 -5,1 Pensioner till f,d, anställda -1,9 -0,5 -0,4 -0,1 -1,4 Pensioner till f.d, anställda -1,6 -3,2 -2,3 -3,9 -2,9 Anm.: Deflatering är gjordmed konsumentprisindex. Källor: , statistiska centralbyrånoch . /89genomförs också omfattande förändringar i arbetslöshetsförsäkringen. Högstadagpenningen höjs från . och lägsta dagpenningen(KAS-beloppet) från . Dagpenningen utgår (förut91,) av den försäkrades dagsförtjänst inom ramen för högsta och lägstadagpenning. Samma högsta och lägsta dagpenning skall gälla i allaarbetslöshetskassor. De tre nivåerna på utbildningsbidraget vidarbetsmarknadsutbildning höjs till 450, 270 och . De iarbetslöshetsförsäkringen och det kontanta arbetsmarknadsstödet (KAS) slopas.Avstängningstiden för den som frivilligt lämnar sill arbete eller liknandeförlängs . Genom dessa reformer beräknas utbetalningarna frånarbetslöshetsförsäkringen öka 1989 trots den fortsatt låga arbetslösheten. Reglerna för detkommunala bostadstillägget (KBT) ändras /89 så att KBT inteminskar för pensionärer som har arbetsinkomst vid sidan av sin pension. Utbetalningarna från arbetsskadeförsäkringenhar ökat myckel kraftigt . Arbelsskadeförsäkringen ger fullersättning för inkomstbortfall till den som drabbas av skada i sitt arbete.Ersättning utges vid beslående nedsättning av arbetsförmågan i form av enlivränta. Livränta kan också utges lill efterlevande anhörig. Antaletarbelsskadeärenden har sfigit snabbt. var antalet ärenden som prövadeshos försäkringskassorna drygt 54 000. beräknas antal ärenden ha stigittill drygt del dubbla. Antalet godkända arbetssjukdomar har ökat ännukraftigare. Orsakerna lill denna utveckling är inte klarlagd. Den nyligentillsatta arbelsmiljökommis-sionen har som en viktig uppgift atl kompletterakunskaperna om arbetsförhållanden som ger upphov till skador och sjukdomar. Utbetalningarna fränsjukförsäkringen ökade med i löpande priser 1988. Orsakerna till denkraftiga ökningen är dels sjukförsäkringsreformen , delsökat anlal ersatta sjukdagar (sjuktal). väntas en fortsatt ökning avsjuktalet. En beräknad snabbare överföring av arbetsskadefall frånsjukförsäkringen till arbetsskadeförsäkringen verkar dock dämpande påutbetalningarna från sjukförsäkringen. Hushållens räntenetto beräknas ha försämratskraftigt och 1988 till följd av det negativa finansiella sparandet dessaår. Skulderna ökade mer än de finansiella tillgångarna. väntas ettfortsatt underskott i det finansiella sparandet, vilket medför en ytterligareförsämring av räntenettot. Både 1988 och 1989 ökar ränteutgifterna netto med ca5 miljarder kr., vilket illustrerar den belastning på den framtida inkomstnivånsom den nuvarande lånefinansieringen av en del av den privata konsumtioneninnebär. Hushållens inbetalningar av direkta skaller,avgifter m.m. beräknas ha uppgått till 31,av inkomsterna före skatt 1988. År1989 beräknas denna andel sjunka något till följd av sänkningen av den statligainkomstskatten. Skattesänkningen sker genom atl skattesatserna sänks med 3procentenheter för beskattningsbara inkomster . (och med 15procentenheter mellan . Det innebär attmarginalskatten för en genomsnittlig heltidsarbetande löntagare sänks från 50%fill och all högsta marginalskaltesatsen sänks från till vid en kommunalutdebitering av . reduceras underskottsavdragens maximala värdefrån fill . Förändringarna innebär alt den statliga inkomstskattenminskar med ca . 1989 jämfört med om 1988 års regler hadetillämpats även 1989. Den kommunala utdebiteringen höjs med perskattekrona 1989 motsvarande ca 1 1/. Prop.1988/89:100 Bil. Diagram 7:1 Reallön pertimme före och efter skatt priser, index1974 = 100 T-- '- 1- '- 1- '- 1 ' r 1974 1976 1978 1980 1982 1984 1986 1988 Källor: Statistiskacentralbyrån, och . 4 1988/89.1 saml.Nr 100. Det avgiftsfria året vidsjukhusvård för ålderspensionärer avskaffas den 1 Prop. 1988/89:100 januari1989. Avgifienper vårddag skall vara högst . införs ett Bil.1.1 nytt avgiftssystem, som innebär atl vårdavgiflerna las ul genom avdrag vidutbetalning av pensionerna. 1 tabell 7:1 sker emellertid en bruttoföring avpensionerna och vårdavgiflerna betraktas som en nominell avgift lillkommunerna. Reallönen per litnme föreskatt minskade med , se diagram 7:1. Fr.o.m. 1984började reallönen öka och 1988 var reallönen före skall 8 1/högre än 1983.Efter skatt var ökningen . beräknas reallönen före skatt ökamed och efter skatt med . Att reallönen efter skatt stiger såmyckel mer än före skatt beror dels på sänkningen av inkomstskatten, dels påatt underskottsavdragen väntas öka kraftigt p.g.a. ökade ränteutgifter, vilketdrar ned löntagarnas skatter. I tabell 7:3 redovisaslönesummans och pensionernas förändring i fasta priser. Eftersomsysselsättningen ökar de aktuella åren utvecklas den reala lönesumman merpositivt än den reala timlönen. Lönesumman efler skatt ökade mindre änlönesumman före skatt 1987 och 1988 främst på grund av att skatteomläggningarnadessa år utgick från och kompenserade för lägre timlöneökningar än vad som blevfallet. Skattesänkningen 1989 bidrar till att lönesumman beräknas öka mer efterän före skatt. ;rkr., priser Procentuell förändring, 1980 ärs priser Lönesumma före skatt Lönesumma efter skatt Pensioner före skatt Pensioner efter skatt Anm.: Lönesummansförändring innefattar förändringar i både timlön och antal arbetadetimmar. I pensioner ingår i denna tabell även privata tjänstepensioner. I beräkningarnaav lönesumma och pensioner efter skatt har hänsyn endast tagits till preliminärA-skatt. Deflatering av lönesumma och pensioner är gjord med konsumentprisindex. Källor: , statistiskacentralbyrån och . Pensionsinkomsternaberäknas öka realt med 5 1/1989 före skatt. Därvid beräknas den extrahöjningen av basbeloppet bidra till ökningen med 2 1/2 procentenheter.Pensionerna ökar regelmässigt i väsentligt lägre takt efler skall än föreskatt. Det beror huvudsakligen på alt det genomsnittliga ATP-beloppet perpensionär ökar och all skalteandelen av pensionerna därmed stiger. beräknashushållens realt disponibla inkomster stiga med i alternativ 1.1 delandra alternativet beräknas den reala inkomstökningen lill 1 1/. Inkomstskatten harantagils bli justerad genom en uppräkning av inkomst gränserna i den statliga skatteskalan . Reallönerna beräknas öka mer 50 idet andra alternativet, men inkomslöverföringarna från den offentliga sektornberäknas öka något mer i det första. Det beror huvudsakligen på alt pensionernavia basbeloppet är knutna lill föregående års inflation, vilket innebär all ensänkt inflationstakt medför en real ökning av pensionerna. Inkomsterna 1990påverkas också av att det andra steget i utbyggnaden av föräldraförsäkringensker genom att liden för ersättning förlängs och atl högsta dagpenningen i arbetslöshetsförsäkringen fr.o.m.1990 skall höjas i takt med löneutvecklingen för industriarbetare. 1988/89:100 Bil. 7.2 Privat konsumtion ochsparande Den privata konsumtionen har i stort settutvecklats parallellt med den disponibla inkomsten , se diagram 7:2.Det finns dock ett par vikliga undanlag. Under 1980-lalets första år sjönkhushållens reala disponibla inkomster ulan atl den privata konsumtionenminskade i motsvarande grad. Istället sjönk hushållens sparkvot med ca 4procentenheter , vilket kan tolkas som alt hushållenförsökte bevara sin levnadsstandard genom alt dra ner på sparandet. Den andraavvikelsen inträffade då den privata konsumtionenökade , vilket är mer än dubbelt så mycket som dedisponibla inkomsterna steg . Detta resulterade i attsparkvoten försämrades ytteriigare med lill-3,. Diagram 7:2 Disponibelinkomst och privat konsumtion Miljarder kr., 1980ärs priser I-- '- 1- ' 1- '- 1- <- 1- '- 1- '- 1 '- 1- ' 1- 220 1970 1972 1974 1976 1978 19801982 1984 1986 1988 Källor: , konjunkturinstitutetoch . Diagram 7:3 Hushållens förväntningar om den egnaekonomin 12 månader framåt Prop. 20 -1------------------------------------------------------------------------------------ r20 1975 1977 1979 1981 1983 1985 1987 Anm.: Diagrammet visarskillnaden mellan andelen hushåll som tror på en förbättring och andelen som tror påen försämring. Säsongrensat, Källa: Huvudorsaken till atl denprivata konsumtionen ökade så starkt i förhållande till inkomsterna och1987 torde i första hand vara atl hushållen fick större möjligheter atlfinansiera sin konsumtion med lånade medel i och med alt krediimarknadenavreglerades . Sannolikt förstärktes avregleringens konsekvenserav att hushållens förväntningar om den egna ekonomins framfida utveckling blevmycket mer optimistisk dessa år, se diagram 7:3, och atl hushållsseklornsförmögenhet steg starkt lill följd av värdestegringen på fastigheter ochaktier. Sannolikt har den ökadetillgången till krediter haft störstbetydelse när del gäller den starka försäljningsuppgången på bilar och andravaraktiga varor, som kan betraktas som investeringsvaror för hushållen. Tillkonsumtions-uppgången på 8,bidrog bilinköpen med2,och inköpen av andra sällanköpsvaror . Hushållens upplåning ochvad hushållen använt inkomster och upplåning lill framgår av tabell 7:4.Avregleringen av krediimarknaden medförde en kraftig ökning avnetloupplåningen 1986. Därmed ökade hushållens tillförda medel med över 17%medan inkomsterna steg med . Hushållens finansiella placeringarfördubblades och var något större än netloupplåningen. Dennedgång av de reala investeringarna som pågått fortsatte även 1986. Tabell 7:4Finansieringsanalys för hushållssektorn Miljarder kr,, löpande priser Prop.1988/89:100 Bil. Disponibel inkomst brutto 397,3 424,4 467,0 500,7 535,1 583,1 Nettoupplåning 37,0 41,2 36,1 89,7 74,3 100,0 Tillförda medel 424,3 465,6 503,1 590,4 609,4 683,1 Konsumtion 362,7 398,4 438,7 480,5 526,3 572,2 Reala investeringar 21,5 22,6 20,8 19,9 21,9 26,2 Finansiella placeringar 40,1 44,6 43,6 90,0 61,2 84,7 Använda medel 424,3 465,6 503,1 590,4 609,4 683,1 Anm.: Disponibel inkomstbrutto inkluderar den i nationalräkenskaperna kalkylerade kapitalförslitningen påhushållens kapitalstock. Hushållens andel (6,3miljarder kr) av den tillfälliga förmögenhetsskatten på försäkringsbolag 1987 har i tabellen tillskillnad frän i nationalräkenskaperna inte dragits bort vid beräkningen av disponibel inkomst brutto ochfinansiella placeringar. varnettoupplåningen och de finansiella placeringarna lägre än 1986. Detfinansiella sparandel - skillnaden mellan finansiella placeringar ochnettoupplåning - försämrades från omkring noll 1986 till ca -13 miljarder år1987. Upplåningen användes således i större utsträckning än 1986 fillkonsumtion och i någon mån lill reala investeringar. Sparkvoten sjönk med ca 21/. beräknas nettoupplåningenha ökat lill ca . Ökningen motsvarades av en lika stor uppgångi finansiella placeringar och investeringar. Det innebär alt hushällenssparkvot var i stort sett oförändrad. Del finansiella sparandet försämradesemellerfid med ca . Bidrag i procent till denårliga utvecklingen Anm.: 1988 avser de treförsta kvartalen. I sällanköpsvaror ingår varaktiga och delvis varaktiga varor. Källor: Statistiskacentralbyrån och . har hushållensförmögenheter fortsatt att öka. 1988/89:100 1988 hadeaktiekurserna återhämtat sig till dennivå som rådde innan Bil. Del betyder atlaktiekurserna stigit med i genomsnitt sedan slutet av 1986.Prisökningarna på småhus har accelererat sedan de 1986 under1980-talet översteg inflationslakten. Mellan första halvåren 1987 och 1988 stegpriserna på småhus med . Trots hushållensförmögenhetsökningar och en fortsalt optimistisk syn på den egna ekonomin privata konsumtionens ökningstakt bromsals upp . Enligtnationalräkenskaperna var konsumtionslillväxlen 2,under de tre förstakvartalen jämfört med . Speciellt fördetaljhandelns försäljning har en dämpning av ökningslakten observerats. Underde elva första månaderna ökade detaljhandelns försäljningsvolym med ca 2%jämfört med . ökade omsättningen med 4,5%.Omsättningen av sällanköpsvaror har gått ned från en ökning på 1987 till för de elva första månaderna1988. Bilinköp och utlandsresor har däremot fortsatt alt öka starkt. beräknas den privata konsumtionen ha ökat med 2,. Det tidigarefallet i sparkvoten beräknas, som redan nämnts, ha upphört 1988. Flera faktorer talar fören dämpad konsumtionslillväxl och ett ökat hushållssparande 1989. Efteravregleringen av krediimarknaden ökade hushållens nettouppläning starkt, vilketgav utslag i en ökad privat konsumtion. Utvecklingen visar dock eni stort sett oförändrad sparkvot jämfört med , vilket tyder på atl denanpassning av hushällens fillgängar och skulder, som avregleringen resulteradei, nu till slor del är genomförd.Dessutom är realräntan efler skatt betydligt högre än ,vilket gör del dyrare att låna och mer förmånligt att spara. Vidare harhushållens negativa sparande resulterat i en starkt ökande skuldbörda, medräntor och amorteringar som sannolikt minskar hushållens villighet atl la nyalån. Även den aviserade skattereformen torde minska hushållensbenägenhet atl öka sin skuldsättning. Den höga försäljningsnivånför nya bilar 1988 väntas inte bestå 1989. En bidragande orsak härtill är attmånga hushåll torde ha lidigarelagl sina inköp av bilar lill 1988 för all kunnautnyttja kalalysatorrabatlen, som las bort års modeller, vilkaalla skall vara utrustade med katalytisk avgasrening. Då bilinköpens andel avden privata konsumtionen är betyder ett omslag i bilinköpen från enökning 1988 till en väntad minskning 1989 atl ökningstakten förden privata konsumfionen reduceras . Försäljningslillväxlen avsällanköps- och dagligvaror bedöms 1989 bli i stort sett oförändrad jämfört med1988. Turistneltol väntas ha en fortsall hög tillväxttakt 1989. Mol dennabakgrund bedöms den privata konsumtionen öka i volym med 1,1989. Sparkvotenberäknas stiga med ca 1 procenten-hel. väntas enfortsalt nedgång i ökningstakten av den privata konsumtionen. Vid en limlöneökning på 1990 bedöms konsumtionslill växlen bli 1,. Den högre limlöneökningen på i alternativ 2 väntas leda 54 lill enökningstakt av den privata konsumtionen på 1,. 8 Investeringarna Prop.i988/89:ioo 1.1 Den kraftigainvesteringsuppgången fortsatte och de totalabruttoinvesteringarna beräknas ha ökat med i volym. Investeringarna under1988 var i högre grad än koncentrerade lill maskininvesle-ringar,medan byggnadsinvesteringarna utvecklades något svagare. väntasnäringslivets invesleringskonjunktur mattas något, särskUt förbyggnadsinvesteringarna, som bosladsinvesteringarna minskar relafivlkraffigl bl.a. fill följd av åtstramningen av ombyggnadsverksamheten.Myndigheternas investeringsplaner innebär dock en fortsatt och störreinvesteringsexpansion än . Likaså ökar affärsverkens investeringar,vilket innebär alt den offentliga sektorn beräknas ge ett betydande bidrag tillinvesteringstillväxlen 1989. De totala bruttoinvesteringarna beräknas öka med1,1989, se tabell 8:1. Investeringarna under1990 antas till viss del vara beroende av lönekoslnadsutvecklingen. Ialternafivet med en nedväxling av löneökningstaklen beräknas näringslivetsinvesteringar växa en dryg procentenhet snabbare än vid en försatt höglöneökningstakt. I båda lönealternativen väntas bostadsbyggandet bli i stortsett oförändrat, medan myndigheternas investeringar fortsätter växa. De totalabruttoinvesteringarna väntas öka med 2,1990 i alternativ 1 respektive 1,ialternativ 2. Tabell 8:1Bruttoinvesteringar efter näringsgren Miljarder Årlig procentuellförändring, 1987, 1980 årspriser priser 1986 1987 1988 1989 Näringsliv 124,5 0,5 5,4 5,9 2,5 Offentligamyndigheter 23,2 -0,8 -0,6 2,5 6,6 Bostäder 43,1 -3,5 12,9 4,3 -4,5 Totalt 190,9 -0,6 6,2 5,1 1,5 därav maskiner 101,3 -2,7 7,4 8,0 4,2 Efter en tillfällig försvagning harnäringslivets bruttoinvesteringar fortsatt växa med 5 1/2%respektive . Sammantaget har därmed näringslivets investeringsvolym vuxit med36% . Tyngdpunkten i uppgången har legat pä maskininvesteringarna somvuxit med , medan näringslivels byggnadsinvesteringar ökat med drygt20%. Näringslivets investeringar har vuxit nästan dubbelt så mycket somproduktionen, varför näringslivels invesleringskvot nu ligger på en markanthögre nivå, se diagram 8:1. Industriinvesteringarnahar stått för nära hälften av investeringsökningen och ökat med . Den svaga investeringsutvecklingen och ulslagningen av kapital under under senare delen av 1970-lalet innebar att industrins kapitalstock minskade i volym. De senaste årens invesleringsupp- 55 Diagram 8:1 Näringslivetsinvesteringar Procent av BNP, 1980 ärs priser 1988/89:100 Bil. 1III'['I'I'I'I'r 19701972 1974 1976 1978 1980 1982 1984 1986 1988 gång har dock medfört att bruttoinvesteringarnanu markant överstiger kapitalförslitningen och alt kapitalstockens tillväxt ärtillbaka på i stort sett samma nivå som under första hälften av 1970-lalel. Denförlust av produktivt industrikapital som inträffade under senare delen av1970-lalel och torde nu ha återhämtats och industrinskapitalstock beräknas vara större nu än vad den var innan investeringarnabörjade falla. Vid bedömningen avindustrins kapitalanskaffning och produktionskapacitet måste även indiislrinsleasing av maskiner och byggnader saml investeringar i s.k. immateriellatillgångar beaktas. För industrins del har leasingvolymen fördubblats under1980-talet och motsvarade av industrins investeringar. Deimmateriella investeringarna är svåra alt uppskatta. Enligt statistiskacentralbyråns investeringsenkät var industrins investeringar i forskning ochutveckling saml marknadsföring värdemässigt lika omfattande som demateriella investeringarna. Industriföretagens utgifter för forskning ochutveckling har, räknade i fasta priser, fördubblats under del senastedecenniet. Industrins bidrag lillinvesteringstillväxlen var något mindre 1988 än året innan. Denna uppbromsningfaller helt på byggnadsinvesteringarna, som beräknas ha varit oförändrade,medan industrins maskininvesteringar ökade i samma takt som ellermed . var investeringsuppgången koncentrerad tillskogsindustrin och transportmedelsindustrin. Dessa branscher ökade sinainvesteringar även , men ökningslakten halverades. Den kraftigasteinvesteringsuppgängen registrerades istället för andra delar av basindustrin,bl.a. gruvorna och järn-och stålindustrin, samt för de delar av industrin somberörs av den kraftiga uppgången i byggsektorn, t.ex. trävaruindustrin samtjord- och stenindustrin. Miljarder kr,, 1980års priser Prop.1988/89:100 Bil. y "-y -1-------- 1------ r------ 1------ <------ 1------ ,------- 1------ 1------ 1------ r------ 1------ 1------ 1------ r------ 1------ 1------ 1----- 1970 1972 1974 1976 1978 19801982 1984 1986 1988