prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — Kostnader för redovisningscentralSkolöverstyrelsens författningssamling Bidrag till vissa organisationer m. m.Bidrag till löntagarorganisationer 108 244000' (84456000') 16 706000 15640001369000 2 284000 3444000 -F6 954000 (-1-3843000) -t- 868000 -1564000 -H 82000 -1-1091000 -H 138000 'Av angivet belopp har inte . ställts till SÖ:s disposition till följdav tillämpningen av en utgiftsram. I propositionen (1988/89:4) om skolans utveckling ochstyrning har principerna för en utveckling av () ochlänsskolnämnder-nas nuvarande roller och uppgifter behandlats. Sedan tagitställning lill förslagen i propositionen är min avsikt att ensamlad bedömning skall göras av kompetensbehov och organisation vid enutveckling mot de nya rollerna. Jag anser dock att ett treårigthuvudförslag bör läggas fast. Jag förordardärvid en minskning om för /90 och för vartdera av budgetåren 1990/91 och 1991/92.Jag beräknar minskningen /90 lill 1308000kr. Jag har beräknat . i pris- och löneomräkning, varvid hänsyn tagits tilltillämpandet av en utgiftsram. Vissa förändringar i organisationen av destatliga redovisningscentralerna m.m. har tidigare redovisats i bilaga 2 idenna proposition. Detta inverkar bl.a. på den till SÖ knutna redovisningscentralen. Till följd avdetta har jag vid mina medelsberäkningar minskal anslaget med 3 725000kr. Jag har vidare i mitt förslag beaktatatt tjänstebrevsrätten föreslås slopad för SÖ fr. o. m. den ochhar för detta ändamål beräknat . Jag anser - i likhet med SÖ - allinformation i olika former är ett av de Prop. 1988/89:100 viktigastestyrinstrumenten i ett målstyrl skolsystem. Endast genom väl Bil. 10 anpassad information kan de nationella målen förskolväsendet bli kända och därmedtjäna som riktlinjer för arbetet i skolor och kommuner. Jag har i den skolpolitiska propositionen 1988/89:4 ocksåunderstrukit viklen av väl planeradinformation när den lokala friheten Ökar. Jag har bl. pekat på betydelsen av alt skolstyrelser, skolcheferoch skolledare förses med information som hjälp och stöd förutvecklingen av skolväsendet. De måstekontinueriigt få besked om de för skolväsendet vikliga politiska besluten,om vilka utredningar som är tillsatta, vilka propositioner som kan väntas,vilket kursplanearbete som pågår m.m. SÖ har redovisat planer på alt redanunder nästa verksamhetsår utöka sin information lill den aktuella målgruppen genom regelbunden utgivning av ett nyhetsbrev. SÖ har en viktigroll som informationsspridare till olika målgrupper på skolväsendets område. Mot bakgrund avden samlade bedömning av SÖ:s kompetensbehov och organisation som jag nu redovisat ärjag dock inte beredd att beräkna ytteriigare medel för informationsinsatser. Inom denmedelsram SÖ disponerar bör ändrade prioriteringar kunna övervägas så att utrymme skapasför de ökade insatser som SÖ anser angelägna på olika områden. Jag harerfarit att SÖ redan påbörjat en översyn av sin informations- och publikationsverksamhet. Jag finner det ilikhet med SÖ viktigt atl elev- och föräldraorganisationer får förbättrade möjligheter att bedrivasin verksamhet. och Skola(RHS) har i särskild skrivelse anhållit om . som extra bidrag förstudiearbete om utveckling och utvärdering inkl. alternativa belygsmodeller. För de av SÖframförda ändamålen och det ändamål som RHS nu redovisat beräknarjag därför360000 kr. under /90för ökat bidrag till RHS. För del vill jagföreslå följande. budgetproposition gav chefenför en översikt avdet utvecklingsarbete som bedrivs i gymnasieskolan. Han konstaterade då alt del var relativtfå försök som lill huvudsyfte hade att öka medansvaret och medinflylandelför eleverna. Sådana försök angav hansedan som ell av sju områden som skulle prioriteras för medelstilldelning under de år som återstår avförsöksperioden. Jag finner medtillfredsställelse i en redovisning från SÖ att antalet försök med dennainriktning ökat från ca 25 tillinemot 40 redan under del gångna läsåret. Regeringen harsenare i propositionen 1988/89:4 lagt flera förslag om ökat elevinflytandei hela ungdomsskolan. Bl.a. föreslås skolkonferensen i gymnasieskolan fåbeslutanderätt i frågor av stor betydelse för eleverna, vilkas företrädareockså skall utgöra hälften av själva konferensen. Det föreslås vidare att företrädare föreleverna på högstadium och igymnasieskolan skall utses för att medverka i skolans skyddsverksamhet. Om bifaller vad regeringenföreslagit i propositionen om skolans utveckling och styrning, kommer gymnasieskolans elever att i fastare former än gesmedinflytande och medbestämmande i sko lans verksamhet. Arbetsgruppen (A 1987:D), som inomarbetsmarknadsdepartementet Prop. 1988/89:100 ser över vissa bestämmelser iarbetsmiljölagen (1977:1160), har till upp- Bil. 10 gift att bl. a. övervägaom och hur en reglering av elevernas deltagande i arbetsmiljöarbetet bör förasin i arbetsmiljölagen. För atl reformernaskall få den avsedda effekten krävs att eleverna får utbildning påliknande sätt som lärare och övriga anställda. 1 utbildningen ' bör i förstahand della elevernas ledamöter och ersättare i skolkonferens samt elevernas företrädare iskyddskommitté. Även andra intresserade eleverbör i den mån det praktiskt kan ordnas beredas möjlighet att delta i utbildningen. Vad gällerutbildningens utformning kan den genomföras på olika sätt, t.ex. istudiecirklar på eflermiddagstid, under ell antal studiedagar eller genom en veckoslutskurs. Kostnaderna fördeltagarna i utbildningen bör, som jag föreslog i den skolpolitiskapropositionen bestridas genom utnyttjandeav kommunernas resurser för lokal skolutveckling. För innevarandeläsår har . tilldelals för utbildning av elevföreträdare iarbetsmiljöfrågor. När nu området för elevinflytandevidgas, bör anslaget till för olika insatserhöjas med . Jag anser slutligenatt stödet till Föreningen och Skrivsvårigheter även i fortsättningen bör beräknas underdetta anslag. Jag har beräknat enökning av bidraget lill föreningenmed . Jag hemställer att regeringen föreslår att till för budgetåret1989/90 anvisa ett förslagsanslag på . 1987/88 Utgift 164411055 1988/89 Anslag 147986000' 1989/90 Förslag 155 891000 ' Av anslaget /89 har inte . dernas disposition till följd av tillämpandet av en utgiftsram. Länsskolnämndernas arbetsuppgifter och organisationframgår i stort av förordningen (1988:815) med instruktion för den statligaskoladministra-lionen. Föreskrifter om vissa ledamöter och suppleanter ilänsskolnämnderna finns i 2kap. 3 § skollagen (1985:1100). Ur anslaget betalaskostnader för personal vid länsskolnämnderna saml vid utbildningsenheten vidlänsstyrelsen i . () konstaterar att lönemedlen för budgetåret 1988/89 inte räcker till löner för ersättarevid tjänstledighet för havande- 44 skåp eller sjukdom m. m. gäller redan före den i regleringsbrevetför Prop. 1988/89:100 /89 gjorda 1-procentiga minskning som ären följd av alt Bil. 10 kostnaderna för 1988-års statliga avtal (RÄLS 1988)översteg den av regeringen fastställda utgiftsramen. Sådana kostnader kansåledes bestridas endast genom att tjänster hålls helt eller delvis vakanta.SÖ vidhåller sin uppfattningfrån tidigare års anslagsframställningar att ell huvudförslag över hiivud tagel inte bör tillämpas påanslaget till länsskolnämnderna. SÖ bedömerlänsskolnämndernas verksamhet inom den pedagogiska stödorganisationen för handikappade varaav sådan betydelse för elever med handikappall del snarare behövs förstärkningar än reduceringar av resurserna. Denregionala stödorganisationen omfattar liumera en ijärdedel avlänsskolnämndernas totala resurser. Under dessa förhållanden är del inte möjligt atl beräkna huvudförslaget påhela anslaget och låta eflfekterna drabba endast den övrigalänsskolnämndsorganisationens resurser. Av dessa skälföreslår SÖ att medlen dels för stödorganisationens pedagogiska tjänster med tillhörande resurseri form av resemedel och medel till pedagogiskahjälpmedel saml litteratur, dels till planeringsberedningarna dels ock till köp av tjänster från landstingens hörselvårdöverförs till en särskild anslagspost och undantas frånhuvudförslaget. Som framgått finnsdet enligt SÖ:s mening starka skäl att inte tillämpa huvudförslaget allsför anslaget lill länsskolnämnderna eller atl åtminstone tillämpaett reducerat huvudförslag om sammanlagt . Om regeringen, trots vad SÖ anfört, finneralt huvudförslaget skall omfatta , bör de fördelaspå följande sätt. I avvaktan påriksdagens beslut med anledning av den skolpolitiska propositionen och på resultatet av arbetet med ensamordning av statliga myndighetersverksamhet i länen bör reduceringen bli /90 och 2%vartdera av . Inom den regionala stödverksamhetenför elever med handikapp finns det nu 20tjänster som konsulent för rörelsehindrade elever (). Arbetsområdetomfattar för några konsulenter ca 200 elever. Vidare finns det 30 konsulenter för synskadade, 8 konsulenter fördövblinda vuxna (DB-konsulenl), 5 för vardera döva utvecklingsstörda resp.blinda utvecklingsstörda elever saml 30 konsulenter för synskadade förskolebarn. SÖ föreslår all ytterligare tre tjänstersom RH-konsulent och en tjänst som konsulent för dövblinda vuxna inrättas föratl avlasta de hårdast belastade konsulenterna. SÖ beräknarmedelsbehovel under förslagsanslaget Länsskolnämnderna till . (exkl. pris- och löneomräkning som görs av ). 1988/89 Beräknad ändring POP- 1988/89:100 1989/90 Bil. Personal 454,5 - 20 Förvaltningskostnader 133924700'- -21820000'' (därav lönekostnader) (104786000)' (-19482000)' Lokalkostnader 14061300" -I- 84000'* stöd åt handikappade -* -1-29641000' (därav lönekostnader) (-1-25146000)'° 147986000 -I- 7905000 ' av angivet belopp har . inte ställts till länsskolnämndernas disposition till följdav tillämpningen av en utgiftsram - varav för Norrbottenslän med anledning av försöksverksamhet med samordnadlänsförvaltning i (SFS 1985:1073 och 1986:418). ' varav för Norrbottenslän . * varav förNorrbottens län . ' ingår i anslagsposten 1 '' varav för Norrbottenslän . ' varav för . * varav för Norrbottenslän + . '' varav för + I . '"varav för Norrbottenslän - . Jag har vid mina beräkningar utgått från ett treårigthuvudförslag med fördelningen för vartdera /90 och 1990/91 och för /92. medför enminskning /90 av 2,576 milj. kr. Länsskolnämndernasnuvarande sammansättning och därmed sammanhängande frågor regleras delvis iskollagen (1985:1100), delvis i den för SÖ och länsskolnämnderna gemensammainstruktionen för den statliga skol-administrationen (1988:815). Grunden förbestämmelserna utgörs av riksdagensbeslut med anledning av förslag i propositionen om ny skollag m.m. (prop.1985/86:10, del A s. 5, 55-57, 69-70 och 166, UbU 6, rskr. Enligtskollagen skall fem av länsskolnämndernas elva ledamöter väljas av (för av kommunfullmäktige och vad gäller och samt tre av och två av kommunfullmäktige i resp. ).Ledamöter och suppleanter som väljs på detta sätt utses för en treårsperiodräknat fr.o.m. året efler detatt allmänna val till landsting och kommunfullmäktige ägt rum.Detsamma gäller de ledamöter och suppleanter som utses av regeringen respektive . 1 samband med förslag iprop. 1988/89:4 om skolansutveckling och styrning angavs alt jag ämnade återkomma till frågan omnämndernas sammansättning. Sammansättningen avledamöter i statliga nämnder och styrelser har behandlats i propositionen om ledning av den statliga förvaltningen (verksledningspropositionen, prop. 1986/87:99, KU 29, rskr. Enligt denna skall nomineringsförfarandel inte regleras. Ledamöterna bör utses efter personligaförutsättningar att fylla uppgifterna. Det ligger inget all- 46 mäntintresse i atl eftersträva representativitet för olika grupper i samhäl- Prop. 1988/89:100 let. Det ligger däremot i sakens natur att regeringen mångagånger har Bil. 10 anledning att använda sig av t. ex. organisationerspersonkännedom och utnämna ledamöter på förslag av sådana. Jag finner ingenanledning att frångå detta slällningslagande vad gäller länsskolnämnderna. Jag förordar därföralt regeringen föreslår atlnuvarande reglering i 2 kap. 3§ skollagen (1985:1100) om länsskolnämndernassammansättning och därmed sammanhängande frågor tas bort. Likaså bör riksdagensbeslut om länsskolnämndernas sammansättningi övrigt, dvs. beträflfande sådana ledamöter och suppleanter som inte väljsav landsting eller kommunfullmäktige upphävas (jfr prop. 1985/86:10, UbU 6, rskr. I fortsättningen börsålunda regeringen utse samtligaledamöter i länsskolnämnderna i likhet med vad som sker för flertalet andracentrala och regionala styrelser och nämnder. Även mandatperiodenslängd bör avgöras av regeringen. Jag förordar alltsåatt 2 kap. 3 § skollagen upphävs med utgången av och atl detsamm.a sker ifråga om beslut om länsskolnämndernas sammansättning i övrigt. Vid dennaändring av skollagen bör till lagändringen fogas en övergångsbestämmelse av innebördatt de ledamöter ochsuppleanter i länsskolnämnderna som utsetts enligt de upphävda bestämmelserna i 2 kap. 3 § av landsting och vissa kommunfullmäktige skall behålla sina uppdrag tillmandatperiodens slut, om inte regeringen bestämmer annat. Ändringar i skollagenhar även behandlats under avsnittet Vissa gemensamma frågor, avsnitt 4.Lagförslagen är av sådan beskaflfenhel att det inte är behövligt althöra lagrådet. Del fullständiga förslaget till ändringar i skollagen bör fogas lill detta protokoll som bilaga10.1. Som konsekvens avvad jag här förordat om ändring i skollagen m.m. avser jag att återkomma tillregeringen med förslag till behövliga ändringar i instruktionen för den statligaskoladminislralionen, avseende bl. a. fråga om antalet ledamöter i länsskolnämnderna. Detta har samband även medden i prop. 1988/89:4 nämnda översynen av SÖ och länsskolnämnderna liksom med övervägandena om den regionalastatliga förvaltningens framlida organisation. Jag har beräknat pris- och löneomräkningmed . varvid hänsyn tagits till tillämpandet av utgiftsram. Jag har vidarebeaktat föreslagen ändring av organisationen av de statligaredovisningscenlralerna och tillfört anslaget . till följd av detta. 1 likhet med SÖfinner jag det ändamålsenligt att medlen under anslaget för löne- ochresekostnader m.m. för den regionala verksamheten för pedagogiskt stöd ål handikappade samlasunder en egen anslagspost och all denna undantas från huvudförslaget. Jag harvidare i likhet med SÖ funnit detnödvändigt med en utökning av organisationen och har således beräknat medel för ytterligare tre tjänster somkonsulent för rörelsehindrade elever och en tjänst som konsulent fördövblinda vuxna ( + ). Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagenatt l.anta ett inomutbildningsdepartementet upprättat förslag till lagom ändring av skollagen(1985:1100), 2. godkänna vad jag i övrigthar föreslagit beträflfande utseende av ledamöter i länsskolnämnderna, 3. till Länsskolnämnderna för /90anvisa ett förslagsanslag på . Prop.1988/89:100Bil. Stöd för utveckling av skolväsendet 1987/88Utgift 1988/89 Anslag 1989/90 Förslag 32 545 570 52 188000 61632000 Uranslaget utgår medel dels för regionala insatser till stöd för lokaltutvecklingsarbete, dels för länsskolnämndernas medverkan i programmet församlad skolledamtbildning enligt förordningen (SÖ-FS 1987:42) omskolledarutbildning, dels länsskolnämndernas insatser i miljöfrågor, dels för bidragtill kommunernas lokala skolutveckling enligt förordningen (1983:238; omtryckt1984:630) om särskilt statsbidrag lill lokal skolutveckling, dels ock förbidrag för försöks- och utvecklingsarbetet inom gymnasieskolan enligtförordningen (1984:632) om extra statsbidrag till försöksverksamhet ochutvecklingsarbete i gymnasieskolan. Beräknad ändring 1989/90 Regional verksamhet till stöd förutveckling av skolväsendel Bidrag till kommunernas lokala skolutveckling Försöks-och utvecklingsarbete inom gymnasieskolan Insatser inom undervisning förinternationell förståelse m.m.'Genomföranderesurs inom försöksverksamheten för utveckling av yrkesutbildningen i gymnasieskolan 'Tidigare:Utveckling av metoder för undervisning i internationell förståelse ochfredsfrågor Enligt 6§ förordningen (1983:238) om särskihstatsbidrag lill lokal skolutveckling får statsbidraget endast användas förgrundskolan och gymnasieskolan. Länsskolnämnderna deltar aktivt i kommunernaslokala utvecklingsarbete avseende både , gymnasieskolan, grundvux Nämndema har bl.a. tilluppgift att med hjälp av dessa Prop. stimuleralokalt utvecklingsarbete inom områden och skolor där det är Bil. svårtatl få igång sådant arbete. () bedömer i likhet med länsskolnämnderna del vara viktigt att dennamöjlighet finns även för gmndvuxoch komvux och föreslår därför att nämnda förordning ändras till att gälla även dessa. En viss del avmedlen under anslagsposten 2. Bidrag till kommunernaslokala skolutveckling fördelas till kommuner med långt avstånd till högskola som kompensation för högre kostnader förresor m. m. vid deras lärares fortbildning. SÖ föreslåratt dessa medel ökas med1 milj. kr. för att yrkeslärare somdeltar i försök med utveckling av yrkesutbildningen och har stortreseavstånd till kursort med lämplig utbildning ges så långt möjligt likvärdigafortbildningsmöjligheter. Under anslaget B 18.Bidrag till driften avgymnasieskolor föreslår SÖ att ämnesanknuten praktik införs som reguljär verksamhetpå den treåriga ekonomiska linjen (E-linjen). Kostnaderna för den försöksverksamhet somförnärvarande pågår betalas av detta anslag. SÖ föreslår att viss del av medlen härföranvänds för att bidra till finansieringen av den regularisera-de praktiken.Anslaget föreslås minskas med . SÖ föreslår attsärskilda insatser görs för atl -1989/90 1993/94 initiera, stimuleraoch utveckla internationalise-rings/nsJag iskolan till en total kostnad av , varav 2 750000 kr.föreslås för /90. Medlen avses för kostnader för samordningsfunktionpå länsnivå där fortbildningsnämndema också engageras (.) utbildning av lokala resurspersoner (.) utveckling av metoder och material samt kontakt- ochutvecklingsarbete för samverkan med organisationer och företag (.) fortbildningskurs i engelska för ämneslärare (125 000kr. Genomföranderesursutgår för försöksverksamheten för utveckling av yrkesutbildningen i gymnasieskolan. Enligt förordningen(SÖ-FS 1988:84) om försöksverksamhet medtreåriga yrkesinriktade studievägar i gymnasieskolan 1988/89 - 1990/91 skallvarje kommun som deltar i försöksverksamhetenersättas med . per elev och läsår. Kostnaden beräknas till 3 milj.kr. I enlighet med detta beräknar SÖ motsvarande medel för de 6 000 elever som /90 kommer att gå i årskurs 2av försökslinjema. Med anledning avden utökning av försöksverksamheten med5000 intagningsplalser, som SÖ föreslår under anslaget B 18. Bidrag tilldriften av gymnasieskolor, föreslår SÖ vidare en ytterligare utökning avgenomföranderesursen med . bör således ökas med . SÖ beräknarmedelsbehovet under reservationsanslaget Stöd för utveckling av skolväsendet till 63 670000kr. 4 1988/89. 1saml Nr 100. Rättelse: s. 50 rad 30 står: i anslutning - -sådana. Rättat till: biträda - -stipendiefrågor. Föredragandens överväganden Prop. Jag har beräknat pris-och löneomräkning med 2 088 000kr. Jag delar SÖ:s uppfattning attlänsskolnämnderna fömtom i gmndskolan ochgymnasieskolan bör ha möjlighet att kunna aktivt stimulera lokalt utvecklingsarbete också inom gmndvux och komvux.Jag har därför beräknat enmedelsökning under anslagsposten 2 om . och avser att senare återkomma till regeringen med förslag tilländring i förordningen (1983:238) omsärskilt statsbidrag till lokal skolutveckling. Kommuner med stort avstånd till högskola får vid fördelningen av medlenunder anslagsposten 2. Bidrag till kommunemas lokala skolutveckling viss kompensation för högre kostnaderför resor m. m. vid deras läraresfortbildning. Jag har inte funnit det möjligt att, enligt SÖ:s förslag, utöka medelsramen under anslagsposten för att ökadenna kompensation till kommuner somdeltar i försök med treåriga yrkesinriktade studievägar. Enligt min mening bör sådana kommuner kunnakompenseras inom nuvarande medelsutrymme. Såsom chefen för utbildningsdepartementetnärmare redovisar under anslaget B 18.Bidrag till driften av gymnasieskoloravvisas SÖ:s förslag om att nuregularisera ämnesanknuten praktik på E-linjen, varför någon överföringav medel till detta anslag inte är aktuell. Jag har tidigare iinledningen till denna littera redovisat min syn på vad SÖ ianslagsframställningen föreslagit i fråga om skolans intemationalisering. Jag angav därvid min avsikt att återkommamed konkreta förslag om medel förresestipendier för att lärare skall få möjlighet att med kolleger i andra länder studera och diskutera frågor somgäller den egna skolans verksamhet. Jag framhöll det egenvärde en intemationellreferensram kan ha som en grund föratt värdera den egna verksamheten. För resestipendiermed del syfte som jag angivit bör anslås 1,5 milj. kr. Regeringen bör uppdra åt någon ellernågra personer att biträda SÖ i arbetet medatt bedöma ansökningar om stipendier och att fördela sådana. SÖ bör inför sinabeslut om stipendier ha ett nära samråd med , som ju har en stor erfarenhet avstipendiefrågor. När det gällt de medelför kultur i skolan som anslagits , har dessa i vissa fall utökats genom kommunala tillskott. Jagvill gärna föreställa mig att det stora lokala intresset för internationellafrågor, som jag nämnde, gäller även den särskilda aspekt jag här anlagt.Jag utgår därför från att också kommuner och landsting kommer att bidra med enegen del till finansieringen avstipendieverksamheten samt till förberedelser och planläggning avkontakter med skolor i andra länder. Jag beskrev i inledningen ett intressantprojekt med läramtbyte mellan ochFrankrike. Jag ser för min del gärna att verksamhet av sådant slag främjas och avser att återkomma tillregeringen med förslag att det utreds hur en mer regelrättläramtbytesverksamhet skulle kunna anordnas med finansiellt stöd av bl. a. de stipendiemedel jag här har föreslagit. Som närmareredovisas under littera H överförs medel till detta anslag från de nuvarandeanslagen H 1. Kulturellt utbyte med utlandet, anslagsposten 3.Skolöverstyrelsen för bidrag till intemationellt utbyte på skolans områdesamt H 5. Bilateralt nordiskt kultursamarbete m. m., anslagspos- Prop.1988/89:100 Stipendier till islänningar för yrkesutbildning i ( +590000 Bil. ).Jag föreslår i enlighet med SÖ:s förslag en ökning av medlen med100000 kr.för ökning av bidrag tillUnited Atlanticoch Europeiska skoldagen. Jag föreslår alt medlen anvisas under Utveckling av metoder för undervisning i internationellförståelse och fredsfrågor och att dess rubrik ändras lill Insatser inom undervisning för internationell förståelsem. SÖ har i höstaslämnat sin andra samlade redovisning av den försöksverksamhet och detutvecklingsarbete som följt utifrån beslut med anledning avpropositionen 1983/84:116 om gymnasieskola i utveckling (UbU 29, rskr. Redovisningenavser /87, som var det andra egentliga försöksåret. Verksamhetenomfattade då drygt 300 skolor, drygt 900projekt, 8000 lärare och 100000 elever. Antalet projekt hade ökat i 18 län och minskal i fem.Länsskolnämnderna fördelar 15 milj. kr. som stöd till projekten.Därvid har nämnderna haft att utgå frånvissa riktlinjer för prioritering av medel, som SÖ gett utifrån vad utbildningsministernanförde i förra årets budgetproposition (prop. 1987/88:100 bil. 10 s. 20 fi".) Jag finner del naturiigt alt dessaprioriteringar får gälla även /90, som är det sista försöksåret. Den under anslagetB 18. Bidrag till driften av gymnasieskolor föreslagna utökningen av försöksverksamhetenmed treåriga yrkesinriktade studievägar medför en ökning av anslagsposten 5 med 2,0milj. utöver de 3 milj. kr. som är en automatisk följd av alt det redaninledda försöket nu omfattartvå årskurser. Jag hemställer alt regeringen föreslår att tillStöd för utveckling av skolväsendet för /90 anvisa ettförslagsanslag på . 1987/88 Utgift 20399 344 1988/89 Anslag 20225000' 1989/90 Förslag 23 916000 ' Av anslaget för /89 har 145000 kr.inte ställts till statens instituts för läromedel disposition till följd avtillämpandet av en utgiftsram.