prop · GC0386 · 1988-12-31 00:00:00 — Räddabarnen anser att den som söker asyl i inte skall så förvägras utan ordentligtprövning med nödvändiga rätlsgarantier, såvida skälen inte är uppenbart ogmndade.Organisationen har tidigare påtalat att praxis avlägsnatsig från den av lagen angivna reslrik-tivileten; ett faktum som ocksåutredningsmannen nämner i betänkandeL Rädda barnen anser del utomordentligtväsentligt att en ny skrivning i utlänningslagen inte tas till intäkt för attbekräfta den praxis som utvecklats utan i stället tvärtom innebär att tiflämpningav direklavvisningar framöver endast sker när lagens stränga rekvisit äruppfyllda. Flyktingrådetavstyrker alt begreppen "uppenbart oriktiga skäl" resp. skäl som kan"lämnas utan avseende" tas bort ur lagtexten och ersätts medbegreppet "uppenbart att grund för asyl inte föreligger". "Utredningensuttalande att det är nödvändigt att direktavvisning får ske i den utsträckning som nuvarande praxis medger är svårförståeligt. Frånva ron av klargörande beslutsmotiveringar och bristen på dokumentation och publicering av avgöranden gör att det i juridisk mening inte går att talaom , någon svensk praxis. Rådet finner utredningens förslag om försämrat rättsligt skydd för asylsökande på denna centrala punkt alarmerande och motsätter sig bestämt denna utvidgning av möjligheten alt besluta om direktavvisning av asylsökande. Det är också tveksamt om utredningens tolkning av begreppet "uppenbart att grund för asyl ej föreligger" är förenligt med internationella rekommendationer som an sett sig bör följa. Dessa rekommendationer innebär bl. a. att direktavvis ning får ske om det är fråga om bedrägliga ansökningar.eller missbmksan- sökningar. Intresset av snabb handläggning har i utredningens förslag tillåtils gå ut över rättssäkerheten på ett oacceptabelt sätt. Ärenden, som gäller asylsökande vars skäl inte är uppenbart oriktiga, men ändock så svaga att det framstår som föga sannolikt alt uppehållstillstånd kommer att ges, bör kunna urskiljas och behandlas skyndsamt och rättssäkert genom hela instansordningen". anser att direktayvisningintebör . få förekomma till hemlandet, då det afltid finns risk för all snabbt fattade beslut är felaktiga. 3.3.2Direktavvisning senare än från ankomsten , j ..,..',. RPS,polismyndigheten i och invandrarverket tillstyrker uttryckli- :" =: ' gen förslaget. RPS och invandrarverketanser ocksåatl bevisbördan när det gäller ankomsttiden till Sverigebör åvila den-asylsökande.' ;'.-,: Rödakorset, flyktingrådet. m.fl. . ' :'-: : i.; - : :: . sociala missionen, Hässleholrhs'kommunoch-asylkornrniltén avstyrker : . r-':'. ;'.-; .- v .;.. :-.- . ;;, -;: ,,.::-.:.-. ! :; .... :< Rödakorset anför: - ' - - ' - - '283 "I förevarandebetänkande föreslås alt tidsgränsen inom vilken att avvis- Prop. 1988/89: ningsbeslut.måste fattasibland skall kunna överskridas. Bakgrunden är att Bilaga 4 det förekommer attasylsökanden väntar från inresan innan de lämnar in sinasylansökan. Detta för att få tillgång till asylproceduren och slippa riskeraavvisning. Enligt vår erfarenhet kan detta, med hänsyn till på vilket sätt avvisningsreglernatillämpats, vara fuflt förståeligt och ibland t. o. m nödvändigtför att erhåfla skydd mot förföljelse. nadersregeln missbrukas avvissa, bör inte få leda till att den avskaffas. Möjligheterna till direktavvisningskall finnas i samband med inresan och inte lång liddärefter". Flyktingrådetanser inte att det har visat sig föreligga något praktiskt behov av enutsträckning av direktavvisningsliden. Amnesty,flyktingrådet och asylkommittén framhåller vikten av att denna princip kommertill uttryck direkt i lagtexten. Därvid måste gälla dels att den endasttillämpas i förhållande till stater som är bundna av flyktingkonventionen,dels inte tillämpas på den som endast har rest igenom ett land. Enligt flyktingrådelbör 66 b § utlänningsförordningen föras över till den nya utlänningslagen. Juridiskafakulteten vid anser att bör följa UNHCR:srekommendationer att en asylsökande inte skall kunna avvisas enbart på grund avatt han/hon haft möjlighet att söka asyl i ett annat land, om vistelsen i dellandet är att klassificera som "transitory". Detta bör enligtfakulteten komma lill uttryck i lagen. m. fl. och flyktingrådet anser att del är fel att tillämpa den nordiska passkonlrollöverenskommelsensregler om återtagandeskyl-dighet i fråga om utlänningar som endast rest igenomdet andra nordiska landet. 4 kap. 3§ 3 lagförslaget avstyrks därför. Förslagetom ökad muntlig handläggning tillstyrks av polismyndigheten i ochTrelleborg, kammarrätten i , rättshjälpsnämnden i ,invandrarverket , DO, statskontoret, RRV, . Räddabarnen, , flyktingrådet. m. JL, Sociala missionen,juridiska fakulteten vid , . SvenskaIran Kommittén och asylkommittén. Bland dessa remissinstanser återfinnsemellertid förhållandevis stora skillnader rörande i vilken utsträckning muntlighetsprincipenbör råda. Kammarrätteni , Röda korset. Rädda barnen, , flyktingrådet. Svenska kyrkanm.fl.. Sociala missionen. Svenska Kommittén och asylkommitlén förordarmuntlig handläggning i större ulsträck- . . ning än utredningen harföreslagit. Kammarrätteni anser att muntlig handläggning bör äga mm så snart det finns anledning att anta att ärendet kommer att tillföras uppgifter av betydelse. Kammarrättenanför: Prop. "Genomen muntlig handläggning får myndigheten på ett helt annat sätt än annarsmöjlighet alt se till att ett ärende redan från början blir fullständigtutrett. Vid bedömning av trovärdighetsfrågor (betänkandet sid. 167) är enmuntlig handläggning särskilt betydelsefull". Hovrättenför ifrågasätter om inte utredningen har varit överdrivetåterhållsam vid formuleringen av 3 kap. 7§ i lagförslaget. Så länge ett förhörär inriktat på framtagande av annars inte tillgängligt eller otillräckligtverifierat material av klar relevans för en tillståndsfråga borde enligt hovrättensmening ett muntligt förhör kunna tillåtas. Rättshjälpsnämndeni påpekar att kostnaderna för ärendehanteringen, inklusive ersättningtill offentligt biträde vid inställelse, kommer all ske i större mån änutredningen har redovisat. DOanser alt väsentlighetskravet bör las bort från lagtexten och att begreppet"förhandling" bör införas samt institutet allmänt ombud bör finnaskvar. Räddabarnen finner det angeläget att det i lagtexten framgår att muntlighandläggning ska ske i alla asylärenden där del inte från början står klart attasyl kommer att beviljas. Om det behövs bör enligt organisationen muntligtförhör kunna hållas hos regeringen. RRVframhåller som verkets uppfattning att muntlig handläggning i s. k.trovärdighetsärenden torde vara en fömtsättning för ett riktigt beslut.Liknande synpunkter lämnas av . anser att avslagsbeslut inte bör kunna fattas om inte muntligförhandling har hållits. Sådan bör äga rum i samtliga instanser. m. fl. samt Rädda barnen framhåller att barn ibland också bör höras. anser att muntlig förhandling bör ske i så gott som alla fall ochäven hos regeringen. Reglernai 3 kap. 7§ lagförslaget är alltför snäva. Det är önskvärt att muntligförhandling även bör kunna ske hos regeringen ().Nya omständigheter kan framkomma som motiverar ett sådant förfarande också hosregeringen. Muntlig förhandling bör ske när så begärs av den asylsökande. Del fömtsättsatt förfarandet inte begärs onödigtvis, vilket det offentliga biträdet har ellansvar för. Det muntliga förfarandet torde framför allt förekomma när detgäller att bedöma tillförlitligheten av den asylsökandes uppgifter, (s. 108)att ett muntligt förhandlingsförfarande kan påskynda ett ärendes avgörande.Rådet delar inte asylärendeutredningens farhågor, nämligen att en muntligförhandling skulle leda till en fördröjning av ärendena. Muntlig förhandlingbör således kunna förekomma i fler fall än vad som anges i utredningen,nämligen att en sådan handläggning "måste antas vara av väsentligbetydelse för avgörande av frågan av uppehållstillstånd och inte särskildaskäl talar där emot". Sådan förhandling bör kunna begäras av denasylsökande och komma till stånd om den inte anses klart obehövlig. Avslås denasylsökandes begäran anser rådet att en motivering ska ges till varför hansbegäran En möjlighetatt föra talan mot detta beslut bör även ges. 1988/89:86 lig förhandling bör även kunna förekomma i ärende om flyktingstatus". Invandrarverketdelar utredningens uppfattning att ett starkt motiv för en muntlig handläggning i form av en förhandling är att därigenom ofta skapas ett bättrebeslutsunderlag och att Irovärdighetsbedömningar underlättas. Ytterligare ettmotiv är att tilltron till verkets beslut kan ökas. Att proceduren i vissa fafltotalt sett kan bli snabbare, i andra långvarigare synes också vara en riktiguppfattning. För verkets egen handläggning får man räkna med att handläggningstidemai vissa fall kan komma att förlängas och att viss resursökning krävs. Verketbetonar vikten av att myndigheten själv får avgöra vilken handläggningsformsom är lämpligast. "Somäven utredningen föreslår måste det vara upp till handläggare ochbeslutsfattare hos verket att i det enskilda fallet komma fram till denkompletteringsmetod som med hänsyn till möjligt resultat, tidsåtgång, resurserhos olika myndigheter m. m. framgår som den mest effektiva för alt nå ettriktigt beslut. Det är svårt att bedöma i hur stor utsträckning muntlighandläggning hos verket kommer att ske. Att det bör ske i ett väsentligt störreantal fall än som sker framstår som klart. Den förskrift som föreslås i 9kap. 5 § ger intrycket att beslut i ärende där handläggningen är muntlig börfattas på endera av de sätt som anges där, nämligen antingen vid självahandläggningen eller som anges vid hand-läggningstillfällel. Tifldetta vill verket anmärka att begreppet muntlig handläggning enligt förslagethar vitt skilda innebörder. Vid de enklare formerna av muntlig handläggningtorde det i regel vara uteslutet med något beslutsfattande. Även när det gällerhandläggning i förhandlingens form måste man enligt verkets mening räkna medatt beslut vid handlägg-ningstillfällel blir aktuellt mera sällan. Detta kan hasin gmnd i olika orsaker. Vad som kommer fram vid förhandling kan göra detnödvändigt med kontroll av vissa uppgifter efler med ytterligare utredning. Detbör dock vid den muntliga förhandlingen vara möjligt att i betydande utsträckningange när beslutet kommer att meddelas." Länsrätteni anser med hänvisning till bestämmelserna om muntligförhandling i förvarsärenden att del bör övervägas om inte invandrarverket iasylärenden bör ha möjlighet att få en förhandling till stånd. RPS,föreningen samt polismyndigheterna i och Göteborgmotsätter sig förslagels genomförande. Polismyndigheternai och samt regionåklarmyndigheten i pekar på vissa problemsom kan uppkomma i form av fördröjning av ärendenas handläggning. RPSoch anser att bestämmelsema i 14 § förvaUningslagen är tillräckliga. "Ävenom invandrarverket beslutar i vilken omfattning muntlig förhand ling skall äga rum, kan blotta existensen av en lagregel vara ett incitament för utlänningen att inte lämna alla uppgifter vid polisförhöret. bordeinskärpas att han just vid polisförhöret skall uppge alla de skäl han Prop.1988/89:86 har för sin ansökan. uppmanas utlänningen därtill. Detbör Bilaga 4 således klargöras med ytterligare skärpa att alla uppgifter avbetydelse och alla de skäl som utlänningen kan åberopa för att han skall fåstanna i landet skall framföras redan vid polisförhöret och inte, som man fårintryck av att utredaren föreslår, först vid en muntlig handläggning. Det börlikväl framhållas för utlänningen att om han, efter polisutredningen, lämnaruppgifter som avviker från vad som sagts där, kan tilltron till sådanauppgifter bli ringa. Om man i beslutsprocessen också tillämpade detta, skullemånga asylsökande förmås alt vid polisförhöret lämna alla uppgifter. Mot ettinförande av muntlig handläggning hos invandrarverket kan också anföras, somflera polismyndigheter har gjort i sina remissvar, att handläggningstidernaskulle bli längre än nödvändigt. Även om det bara är speciella detaljer sombehöver klargöras kommer i många fall säkert hela ärendet att ventileras. RPSser inte hefler något samband mellan muntlig förhandling och den föreslagnaändringen av verkställighetsreglema". FöreningenSveriges polischefer framhåfler risken för att en skyldighet att ha muntlighandläggning kan leda tifl längre handläggningstider. Föreningen anser attskyldigheten att ha muntlig handläggning bör ersättas med en möjlighet att haen sådan. Utredningensförslag tillstyrks i huvudsak av polismyndigheten i , JK,. Röda korset, flyktingrådet. m. fl.. Socialamissionen, asylkommittén samt Svenska Kommittén. Rödakorset, flyktingrådet och m. fl. framhåller att vissa ekonomiskaföljder, såsom bidrag till anhörigas resa, måste övervägas och lösas. Flyktingrådelanser också att anmälan om att flyktingfrågan skall prövas skall göras treveckor från delgivandel av beslutet. Länsrätteni förordar att lagtexten får en något annorlunda utformning förall göras tydligare och i bättre överensstämmelse med internationella regler. "Omen utlänning har ansökt om asyl, så får om fömtsättningar härför i övrigt föreligger uppehållstillstånd beviljas ulan att ställning tas till om asyl skall beviljas eller på vilken gmnd en sådan ansökan skall beviljas. Mycket skulle vara vunnet om det t. ex. skrevs "uppehållstiflstånd enligt2 kap. beviljas" i stäflet för bara "uppehåflstillstånd beviljas"eftersom ju också asyl är en form av uppehållstillstånd. Länsrätten läser 6§ så att den som ansöker om uppehållstillstånd i form av asyl kan beviljas uppehålls tillstånd enligt 2 kap. 4 § tills vidare i stället. 1 specialmotiveringen (s.207) kallas detta delbeslut. Det synes oegentligl. Fråga är ju inte om ett delbe slut utan om ett annat beslut än det utlänningen har ansökt om. Länsrätten skulle därför helst se lagtexten formulerad på följande sätt: "Har enutlän ning ansökt om asyl, får uppehållstillstånd i stället beviljas enligt 2 kap. 4§ i avvaktan på att asylansökningen kan avgöras". Med en sådan lösning bortfaller problemet angående överklagande av ett besluts gmnder och bättre överensstämmelse erhåfls med flyktingkonventionen". RPS, polismyndigheten iKatrineholm och samt invandrarverket Prop. 1988/89:86 avstyrkerförslaget och anser att det kan medföra onödigt merarbete för Bilaga 4invandrarverket. RPS pekar också på att verket skulle behöva utfärdafrämlingspass i avvaktan på att frågan om resedokument avgörs, vilketytterligare skulle öka belastningen. 3,6Övriga frågor m. fl. och asylkommittén framhåller viklen av attbarnens situation uppmärksammas bättre och att deras ställning stärks. Barn ochbarnfamiljer bör enligt dessa remissinstanser över huvud tagel inte kunna direktavvisas.Svenska kyrkan m. fl. "Beträffandebarn och barnfamiljer råder speciella omständigheter. Vi vet av erfarenhet attsomliga asylsökande vårdnadshavare ej vid första förhöret förmår berätta om deupplevelser som barnen har bakom sig. ställer särskilda krav på de somsköter asylförhören. Det är viktigt att utredarna har såväl en gedigenutbildning som tillgång till speciell barnexpertis. Detta talar för att direklavvisningarav barn och barnfamiljer ej bör ske. Vi vifl åter igen erinra om vikten av attnuvarande formulär för asylförhöret kompletteras med frågor om medföljande barnoch deras status, levnadsförhållanden etc. Del är oacceptabelt att inte allsbeakta barnens situation eller all kanske först vid ett skede ihandläggningsprocessen ta dessa hänsyn. Det kan finnas skäl att återgeföljande uttalande taget från SOU 1983:29 s. 233: "Barnens situation måsteuppmärksammas i samtliga fafl och inte bara när de kan ha någon form av politiskaskäl. Det är inte tillfyllest att i en asylulredning barnen omnämns endast tillantal och ålder. Uppgifter om barnens situation när det gäller exempelvis hälsotiflslåndoch skolgång måste alltid finnas med. Humanitära skäl relaterade lill barnen kanha betydelse för prövning av föräldrarnas ansökan. Det måste ankomma påutredande och handläggande myndigheter att se till att den expertis som kanerfordras medverkar vid bedömningen av barnens situation. 1 första hand börsocialtjänsten i kommuner anlitas men vid behov också barnläkare, bampsykiatereller barnpsykolog". Detta uttalande vill vi instämma i och samtidigtunderstryka betydelsen av att innehållet däri förverkligas. Vad som skallutredas när del gäller barns skäl måste emellertid anges, liksom vilkauppgifter om hälsotillståndet som är av betydelse för tillståndsgmnden"humanitära skäl". Socialstyrelsenanser all barn som har fyllt bör ha räll all självständigt föra sintalan i frågor enligt utlänningslagen. Detta bör gälla oavsett om barnet harmedföljt sina föräldrar eller har kommit hit ensamma. Enligt socialstyrelsensmening bör en uttrycklig bestämmelse i detta hänseende införas i den nyautlänningslagen. 4 Beslutom avlägsnande Prop. Bilaga 4 4.1Gränsdragningen mellan avvisning och utvisning Förslagettillstyrks av RPS, polismyndigheterna i och samtinvandrarverket. RPS och invandrarverket anser också att det bör varautlänningen som har bevisbördan för när han kom till . JOär tveksam till den föreslagna ordningen och förordar en återgång till principemai utlänningslagstiftning. Detta skulle enligt JO ha den fördelen attterminologin skulle överensstämma med allmänt språkbruk. Röda korset och m. fl.avstyrker förslaget. "Termenavvisning är en grund för avlägsnande, som av principiella skäl bör reserverasför sådana fall, när en utlänning skall hindras att resa in i riket elleravlägsnas därefter. Utvisning bör användas, när utlänningen skallavlägsnas ur riket, då han redan befinner sig här. Redan nu gällandeutlänningslag är otillfredsställande i detta avseende. Denidealiska ordningen är att beslut om avvisning skall meddelas vidinresan eller senast därefter och att beslutet meddelas avpolismyndighet. Dennarenordlade skillnad mellan avvisning och utvisning torde emellertid knappastgå att genomföra, eftersom invdrarverket i vissa fall måste ges möjlighet lill s.k. direktavvisning. Däremotskulle kunna införas i 4:3 ett nytt tredje stycke, i vilket en återgång skertill de ursprungliga reglerna utlänningslag. Bestämmelsen skulleges följande lydelse: Avvisning skall ske vid utlänningens ankomst till riketeller därefter /alt. en vecka/; avvisning med stöd av 2§ får dockske intill efter ankomslen. Denhär föreslagna regleringen förutsätter emellertid dels alt gmnderna förutvisning utvidgas, dels regler i 7 kap. om möjlighet för invandrarverket attföreskriva att ett beslut om utvisning får verkställas utan hinder av allutlänningen har anfört besvär. Motovan angiven bakgrund skulle 4:4 få följande lydelse: En utlänning får utvisas 1. omhan saknar pass när pass krävs för vistelse i ; 2. omhan saknar visering eller uppehållstilstånd när sådant till stånd krävs för vistelse i ". RPSsaml polismyndigheterna i och anser alt flera av nugällande grunder för avvisning borde tas in i den nya lagen. RPShar svårt alt se skälen lill att nuvarande regel i 28 kap. 1 utlännings lagen delas upp i två punkter. RPS saknar resonemang om varför 28 § 3 och 4 utlänningslagen försvinner. Det är enligt RPS speciellt olyckligt att punkten 4, som handlar om möjligheter att avvisa den som vid inresan har lämnat oriktiga uppgifter eller svikligen förtigit något som har haft bety- 289 19 1988/89. 1 saml Nr 86 delseför rätten att resa in, har tagits bort. RPS ställer sig också frågande till Prop.1988/89:86 den föreslagna bestämmelsen i andra stycket, om all avvisning enligtBilaga 4 paragrafen inte får ske av den som vid ankomsten till hade uppehållstillslånd.Om tillståndet återkallas enligt de föreslagna bestämmelserna i 2 kap., börockså avvisning kunna ske. RPS föreslår att till texten tilläggs "om detinte har återkallats enligt bestämmelserna i 2 kap". På så vis skulle ell avvisningsbeslut,oavsett om del fattas av en polismyndighet eller invandrarverket, enligt 7 kap.4 resp 5 § kunna verkställas utan hinder av ett överklagande. RPSnoterar att någon motsvarande bestämmelse till den i nuvarande 29 § 2utlänningslagen om all den kan avvisas som tänker söka sitt uppehälle i Sverigeeller i något annat nordiskt land och det skäligen kan antas alt han intekommer att ärligen försörja sig eller kommer alt arbeta här ulan att haarbetstillstånd, saknas i förslaget. (Jfr nordiska passkontrollöverenskommelsen,artikel 6). I specialmotiveringen till 4 kap. 2§ 2 nämns att detta lagrum kantillämpas på den som under en från början legal vistelse här utan tillstånd taranställning eller vidtar sådana åtgärder att det är uppenbart att han tänkerstanna i även efter den tillstånds-fria tiden. Fråga uppkommer enligt RPShur man skall förfara med den som under vistelse med visering anträffas iarbete. Uttalanden om detta saknas i betänkandet. Även här ifrågasätter RPSvarför avvisning inte skall kunna ske av den som hade uppehållstillstånd vidankomslen. Del kan ju ha återkallats. Del borde enligt RPS vara tillräckligtmed samma regler som , nämligen all den undantas som har giltigt uppehållstillslånd.Såväl RPS som polismyndigheten i anser också att avvisning bör kunnaske om ett uppehållstillstånd återkallas på grund av all utlänningen lämnatfelaktiga uppgifter. 4.3Utvisning på grund av brott RPS,, , åklagarmyndigheterna i , och ,invandrarverket och Röda korset anser alt frågan om en eventuellpåföljdsändring när en utvisning upphävs bör utredas. Hovrättenför anser att det är olyckligt alt utredningen av lidsskälansett sig inte kunna gå lill rätta med den gällande ordningen vid utvisning pågrund av brott som innebär att en påföljd, som hindrats med hänsyn till det menen utlänning lider av utvisningen, inte kan ändras när utvisningsbeslutel inteanses kunna verkställas. Stockholmstingsrätt framhåller att förebilder till en förändring av gällande reglerbeträffande utvisning på grund av brott kan sökas i de förfaranden som avses i34 kap. 10§ andra stycket och 38 kap. 2§ . Några svårigheter för deallmänna domstolarna all tillämpa dessa bestämmelser har enligt tingsrätteninte förmärkls. Polismyndigheteni anser alt straffen bör omprövas om del visar sig att ettutvisningsbeslut inte går all verkställa. Röda korset uttryckerönskan om regler som gör det möjligt för regering- Prop. 1988/89:86 en atti större utsträckning än nu ta hänsyn lill omständigheter av huma- Bilaga 4nitär natur när man behandlar ansökningar enligt 71 § utlänningslagen, även omdet skulle innebära ett längre fängelsestraff. 4.4Utvisning på grund av asocialitet Förslagettillstyrks av polismyndigheten i , kammarrätten i ochinvandrarverket. Åklagarmyndigheteni anser att utvisningsgrunden bör finnas kvar. Förslagettillstyrks av invandrarverket. Verket och RPS anser emellertid att ett återreseförbudbör träda i kraft automatiskt och inte vara beroende av om utlänningenfrivilligt rättar sig efter ålerreseförbudet. Polismyndigheteni anser att det är viktigt att invandrarverket hållerpolismyndigheterna underrättade om förutsättningarna för tillämpningen av direklavvisningsreglerna.Della skulle enligt myndigheten klargöra polismyndigheternas roll i avvisningsärendena. 5 Beslutsmotivering och sekretess Utredningensuttalanden om att beslut i utlänningsärenden i princip bör motiveras samtförslaget till ändring i sekretesslagen i syfte att göra motiveringar möjligai större utsträckning får stöd av en majoritet av de remissinstanserna somuttalat sig i frågan. Hit hör JK, hovrätten för , kamtnarrätten iJönköping, rältshjälpsnämnden i , polismyndigheten i ,polismyndigheten i , invandrarverket, JO, DO, statskontoret, RRV,Röda Korset, Rädda bamen, Amnesty, m.fl., flyktingrådet. SocialaMissionen, juridiska fakulteten vid , Hässleholmskommun, föreningen kurdernas vänner i , asylkommittén och SvenskaIran Kommittén. "Detär angeläget ur rättssäkerhetssynpunkt att besluten i utlänningsären dena skall vara klart motiverade.