prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — Det svenska stödet uppgickdå till 50 milj. kr. Under följande budgetår fattades beslut om ytterligaresammanlagt 200 milj. kr. lill Mogambique, och , även det isamband med internationella akfioner för att stödja återhämlningsprogram. Sedan demultilaterala formerna utvecklats också för denna typ av stöd har regeringen gjortytterligare insatser. har lämnat stöd inomramen för särskilda program för . Detta program, som gårunder namnet SPA (Special Program of Assistance), har organiserats av i syfte atl mobiliseramer bistånd från givarländerna fill stöd förde fatliga och skuldtyngda afrikanska län- , dernas återhämtning. Första gången en givarkonferens anordnades, 1987, utfästeregeringen ett stöd på 150 milj. kr. har regeringen beslutat om ytterligare . Vilkaländer som erhållit stöd och medvilka belopp framgår av tabellen. Bidragen utgår oftast i sam- eller parallellfinansieringmed . Av de 225 milj. kr. utgår 120 milj. kr. i denna form. Bidragen kan finansiera angelägen importgenerellt, men kan också knytassärskilt lill rehabiliteringsprogram för t. ex. industrisektorn eller förinfrastruktur. Möjligheten att stödja särskilda program för atl minska desociala konsekvenserna av den ekonomiska krisen och ålerhämtningsprogrammenprövas också. Av de ovannämnda225 milj. kr. har 105 milj. kr. använts för att under lättabetalning av vissa Världsbanksskulder. En slor del av de fattigaste skuldbörda består av räntor på lån till . Dessa skulder är s. k.prioriterade skulder, vilket innebär att de inte kan bli föremål för omförhandling. För altVärldsbanken skall fortsätta att kunna 339 låna ut lill förmånliga villkor lill u-Iänderna krävsalt dessa länder fullföljer Prop. 1988/89: 100 sina återbetalningar. I annat fall tvingas banken ställa insåväl planerad Bil. 5 som pågående utlåning.Därmed skulle ländernas återhämlningsprogram sannolikt inte kunna fullföljasoch möjligheterna atl få additionellt bistånd från bilaterala givare minska.För del är del därför av stor vikt all betalningarna till sköts. Flera av de fattigaste ochskuldlyngda länderna har emellertiden särskilt betungande skuld lill . har de flesta avdessa länder kunnat ta lån från både på dess marknadsmässigavillkor, s. k. IBRD-lån, och på dess mjuka, av biståndsgivare subventionerade,villkor, s. k. IDA-lån. Sedan det ekonomiska läget försämrats kan många avländerna nu enbart ta IDA-lån. Återbetalningarna på IBRD-lånen utgör dock del av ländernas skuldtjänsl.För att underiätta dessa betalningar har beslutat atl endel av de återbetalningar som varie år görs på gamla IDA-lån från och med /89 skall lånas ul lilldessa s. k. IDA-only länder i proportiontill deras utestående skuldtjänstavseende IBRD-lån. Bidraget från IDA-återflödet är emellertid inte tillräckligtför all klara av ländernas betalningsförpliktelser på IBRD-lånen. De nordiskaländerna har därför föreslagit att biståndsgivare skall ställa ytterligaremedel till förfogande i detta syfte.Efter en överenskommelse mellan givarländerna finns nu sådana bidragsmöjligheter som en del av Världsbankenssärskilda program för . Del svenska bidraget fill della ändamålvar 1988/89 sammanlagt 105 milj. kr. (förlandfördelning se tabellen). I del bidraget ingår stöd lill tre IDA-onlyländer utanför , , och Sri Länka. Internationellavalutafondens resurser spelar en nyckelroll i de skuldtyngda ländernasåterhämlningsprogram, eftersom de oftast är villkorade till förändringari den ekonomiska politiken. För att stödja fattiga länders strukturanpassning har en särskild facilitet, d.v.s.en särskild möjlighet att fåfillfällig tillgång till resurserfrån fonden, inrättats, IMF:s s. k. utvidgade strukturanpassningsfacilitet (Enhanced Structural Adjustment Facility, ESAF).Denna har ökat fondens möjligheter att ge lån på mjuka villkor. För att den skall komma till stånd har fleraländer bidragit med kapital eller räntesubventioner.Riksdagen har godkänt ett bidrag lill ESAF på sammanlagt 600 milj. kr. under 1988-1991 attanvändas till räntesubventioner. Ett första bidrag om 150milj. utbetalades under /88. Ett andra lika stortbidrag utbetalas under innevarande budgetår. Utöver skuld tillinternationella finansiella institutioner och skuld till bilaterala offentliga långivare haru-länderna en betydande skuld till priva ta långivare i andra länder. Detta är skuld som inte är offentligt garanterad i långivarlandet. Eftersom de mest skuldtyngda har svårt all betala räntor och amorteringar på dennaskuld, säljs sådana skuldsedlar mellan fordringsägare på en andrahandsmarknad till priser som ofta ligger långt under skuldsedlarnasnominella värden. Olika metoder prövas nu för att hjälpa att atttillgodogöra sig marknadens diskonte ring av fordringarnas värde. har främjat sådan marknadsbaserad skuldlätlnad på olika sätt. Under1987/88 användes 10 milj. kr. för ett ar rangemang till förmån. I ett första brett internationellt organiserat arrangemang bidrog ett antal biståndsgivare till en fond för återköp av 340 Boliviasskulder lill privata långivare. Fonden administrerades av IMF. Prop.1988/89: 100 Till ett pris av av skuldernas nominella värde kunde hälftenav Bil. 5 skuld av detta slag återköpas och annulleras. 341 23 1988/89. BISTÅNDET FÖRDELAT PA ENSKILDA Prop. 1988/89: lOO Denföljande stafistiken avser de utbetalningar som gjorts /88 av , , ,och . Utbetalningar,som inte kunnat länderfördelas, har förts lill de regionala posterna ellerövrigposten. Så har också skett med bidragen fill de länder som totalt erhållit mindre än 1 milj.kr. Också visst forsknings-bistånd och humanitärt bistånd redovisas på detsättet. Utbetalningarna för u-krediter avser avräkningar mot biståndsanslagetför gåvoelement för kreditförbindelsersom utfärdats /88. Utgifterna för den centrala bislåndsadministralionen har utelämnats. Medhänsyn till IMPOD:s arbetssätt ingår dock i dess utbetalningar lönekostnader för personal medundantag av chefen för kontoret samtviss administrativ personal. Det multilaterala biståndet (under anslaget C 1)ingår inte i statisfiken emedan del inte visat sig möjligt all på etträttvisande sätt fördela del biståndet på enskilda länder. 1988/89:100 Bil. m r*~i ,.r-TtHooON r* a\ r-- - Tf -H r- r- 'O O " o >0 OO c/:c Vl 1/-1 < 'S CQ 2|| 6 in M C) t; L- 1, -H o (N so so o ON Tt sO - O SO O ro r-- Tt r f ON r sD >o 00 00 r* r* r*~i o VI (Tv "Tt VI (N v lO OO r- lo fN so " m vo Tt On r-- ON On "O »O r- O « ON o ON r* fsi'O r 03 Q. c « U. 3 >,,U IZl O OJ OJ x: o o O aoi= _ -S tij pj pQ pj pj 1988/89: 100 Bil. 3 0\ r- 00 so <-) r-' f -i- Os ?n Os v-1 v-ir-jv-1 CT\rt -r~-~'00 ( Tt ONOV-i Osr v-)Tt OO - r--sDO r-4 -r-v- f*-i r~- TtO v-ir*0 r*-i (N sO O .ii Q <'2 3 t; tfl I2S 3S-3 - ii? c £fo w o -s fN so r--Tt ON m Tt Os rn so O (N v r- (N r*-i -a E S ? c g ii " " « Eca 5 CO .5 .5 >, !rix: v- 3 3 3 3 OOOOOOO :i(i 1988/89: 100 Bil. t v-ir~-"v-i r-JOr-|imOsootoo so sOt--(NSD 00000 t=- so Tt r-v r--o . Tt m u-i m ovir-- mTt H-M " Tt r~- O v- v-im 00 v-i os rn Tt v-i m v-i rj o o m v-1 OO v- so sO m m m so Tt Os m m r- or-- v-i 2Ea t; 5 iS = S £ S-2 VS I Is.I :fl fc c £? gE 2 E 25 o O v-i Tt f " Tt(N 00 OO SO 00 ON ON fS (N Tt Tt O r-- ON m r m m VI -).S Clj " o 3 Jii X On o ca c'C ca (U ca VI >. s s s s :s :s s :s :s ca ca 0.0. 24 1988/89. 1988/89: 100 TtCN 00 m Tt m m Tj- \o Os mTt or---OsoosorOTtr-mooso o\ v-i-rnmmr--v~ivO)(Noo rrJ-r-Joo-Tt oo (N v-j Tt r-(Nmosr-(N -r- sor-(N{j\ON ON sD r-- 0\ V-) fN| CT\ o v-1 ( , T (N v-1 S3 c/: u. 3 °- o < ;: m.« _ (N V (N Os att; I as mm>o\ooorooso»ooooo«o\NOr.j rj M m *o - 't (VIsO w-i O (N *00 O -t 2 '' (NsD Tj- SD -" SO * ~" so O so O mo O 00 o r-i rs ON »n so >o so r- (N co ca OJ o a, tx o, Qh -00X1 ca - .. C D (U .2i O u _ . , . . . c/3CL,iy5iy:ic/c/3c/3iyiy)c/3c/3 ca-acg -rj.SJ N co :3 o .S j c x: ca 00 c lhca o X! o 3 3 HHHHHH Prop.1988/89: 100 Bil. (S so so rJ Tt ON O Tt so 00 r- CTs m m m m m m r- Tt Tt so o r-i v-1 ON m so sO (N m C/3 C m © O f«% mm m r so r--Tt Tt © sOo rj so a\ Os(N *S :fls'»" c/: D. " 00 S (N - \0 OO v-1 tT ON m wn r- r fl Efl ;- (N r- so so r- rj OO 00 vO ON (N (N »in Os o so so ON VO OO sO 00 o o Tt o fN 00 VI v m vO Os v-1 C 3 E| 1>.2; :t0 00r* 00 (N .b E c co ca.5 o c :ca 1) C r, .2"=> '5c2's 3TJ O - ooJS o 5 0 3&nO ol)-« NORDISKT BISTÅNDSSAMARBETE p, '- 5 De nordiska ländemahar sedan början av 1960-lalet samarbetat på biståndsområdet. Formerna för samarbetet regleras genom enkonvenfion som undertecknades i mars 1981.Enligt denna skall ärenden av principiell karaktär, såsom utvidgning,förlängning och revision av insatserna, beslutas av det som även fastställer de ekonomiska ramarna. Den löpande granskningen av biståndsprojekten sker genom en s.k.ämbetsmannakommitté för biståndsfrågor(EKB), bestående av de ansvariga ämbetsmännen i de nordiskabiståndsadministrafionerna. Genomkonventionen upprättades även en rådgivande kommitté för lekman-narepresenlation(RKB). Inomämbelsmannakommiltén bereds gemensamma nordiska projekt, samt diskuteras biståndsfrågor avnordiskt intresse. Kommittén är ett viktigtforum för bl. a. diskussioner om samordnade ställningstaganden i olikainternationella organisationer. Arbetsgrupper av ad-hoc karaktär tillsättsför atl diskutera och bereda aktuella frågor. Det nordiskasamarbetet i biståndsärenden omfattar också informella överläggningar, t.ex. i anslutning lill internationella möten, där de nordiska länderna ofta uppträder som en enhet.De nordiska länderna har även en gemensamrepresentation i , de regionala utvecklingsbankerna och den internationellajordbruksutvecklingsfonden (). Tyngdpunkten i del nordiska samarbetethar successivt kommit att förskjutas frånde traditionella samfinansierade projekten mot samarbete präglat av stor flexibilitet såväl lill formensom i valet av samarbetsobjekt. Ettnytt inslag i det nordiska samarbetet är beslutet om att en nordisk fond förkreditgivning på koncessionella villkor skall inrättas. De nordiska länderna har antagit ett program förnordiskt samarbete på biståndsområdet. Prop.1988/89: 100 Bil. International Technical and Economic Co-operation Lutle conlre la Sécheress au of the United Nafions FAC Food Aid Convenfion för utveckling i Sahelområdet FN:scenter för transnationella förelag FN:s ekonomiska och sociala råd FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation Allmänna tull- och handelsavtalet FN:s boende- och bebyggelsecenter Det nordiska jordbruksprogrammet för Mogambique 1988/89: Bil. for Reconstruction and Development Internationella kooperativa alliansen () International Commission of Jurists Inlernafionella kalastroflagret för livsmedel Intergovemmental Authorily on Drought and Development för miljö och utveckling Products from Developing Countries lUCN International Union for the Conservation of Nalure and Prop.1988/89: 100 Bil. OEOA Office for Emergency SADCC Southern African Development Co-operation with Developing Countries SATCC Southern African Transport SDR Special Drawing Rights Special Program of Assistance South West People's Organization for Industrial Co-operation with Developing Countries on Trade and Development United Nations Development Programme Office of the United Nations Disasler Relief Co-ordinalor Organisafionen för ekonomiskt samarbete ochutveckling De oljeexporlerande ländernas organisation Konferensen för samordnad utveckling i södra Kommissionen för transporter och kommunikationer i södraAfrika Svenska handikapporganisationernas internationella biståndsstiflelse Styrelsen för internationell utveckling Fonden för industriellt samarbete med Utbildning för biståndsverksamhet FN:skapilalutvecklingsfond för handel och utveckling Prop.1988/89: 100 Bil. United Nations Environment Programme United Nation Educational, Scientific and for Drug Abuse Control United Nations High Commissioner for Refugees United Nations Children's Fund para la Total de /National Union for the total Liberation of United Nations Relief and for Palesline Refugees in the Near East UNSO United Nations Sudano- för utbildning, vetenskap och kultur FN;s fond för kontroll av beroendeframkallande medel United Nations Volunteers Programme Förteckning över Sverigeslönade utlandsmyndigheter samt ackrediteringar för de Stockholmsbaserade ambassadörerna perden . (sidoackrediteringsorter inom parentes) Prop.1988/89: 100 Bil. (, ,PortoNovo) (*) (Djibouli) AmmanAnkara Alhen (, )(**) () (*) Bogotä (, , ) (, Portof ) (*)Dåres Salaam (,) HanoiHarare () (*) (, ,) () (*) (*)(*) () (*) (,, ) (,, ) OsloOttawa () (*) ReykjavikRiyadh (, Såna) Vienliane(*) (, Nuku'alofa,) Prop.1988/89: 100 Bil. (*) beskickningen förestås av en t.f. chargé d'affaires **) beskickningen stängd tills vidare Sverigesständiga representation vid i ständiga delegation vid deinternationella organisationerna i Sverigesdelegation vid och utveckling () iParis delegation vid de Europeiska gemenskaperna (EG)i Sverigesdelegation vid i delegation vid uppföljningsmötet i tillkonferensen om säkerhet och samarbete i (ESK) b) Konsulat Prop. 1988/89: 100 De fem sändebuden har följande ackrediteringar: (),(), (Republiken ), (), (SierraLeone), (), ()och Nouakcholl (). (),(), (), (), Paramäribo (), (), () och (). (DemokratiskaFolkrepubliken ), (), (), (), () ochVictoria (). (Cenlralafrikanska Republiken), Brazzaville (), (), (), () och (). ,Vallelta (), Vatikanstalen/Heliga Stolen. (*) Ambassadören är resident i 355 Anslagsförteckning pp- 1988/89: loo A. Utrikesdepartementetm. ,/örs/flgia«i/a 1044 435 000 A 2.Utlandsljänstemännens representation, reservations anslag 16 647 000 A 3.Inventarier för beskickningar, delegationer och kon sulat, reservationsanslag 17 311 000 A 4. Kursdifferenser,förslagsanslag I 000 A 5.Olönade konsuler, förslagsanslag 11620 000 A 6. Särskildaförhandlingar med annan stat eller inom inlernationall organisation, förslagsanslag 38 885 000 A 7.Nordiskt samarbete,/öri/flg5a«5/ag 1588 000 A 8. Vissa nämnderm.m.,/örs/agsa«s/ag 630 000 A9-Mtredningar m.m., reservationsanslag 6 260 000 A 10.Officiella besök m. m, förslagsanslag 8 743 000 All. Ekonomiskt bistånd till svenska medborgare i utlan det m. m. förslagsanslag 3 740 000 / 149 860 000 Bidrag till vissainternationella organisationer , förslagsanslag 140 963 000 ,/ör.y/ag5a«.j/flg 220 000 000 , förslagsanslag 17 349 000 Organisationen för ekonomisktsamarbete och ut veckling {), förslagsanslag 16 000 000 Europeiska frihandelssammansluiningen (EFTA), förslagsanslag 21 000 000 Organisationerför internationell handel och råvaru samarbetem. m., förslagsanslag 1 012 000 Internationell råvarulagring,/ör5/agianä/ag 2 500 000 B 8. övrigainternafionella organisationer m. m., förslags anslag 3 543 000 Bidrag tillinternationella biståndsprogram, reserva tionsanslag 3 433 505 000 Utvecklingssamarbetegenom SIDA, reservationsan slag 6 090 000 000 Andra biståndsprogram, reservationsanslag 1 647 334 000 Styrelsen förinternationell utveckling (SIDA), för slagsanslag 222 041 000 Styrelsen för u-landsutbildning i ( U-centnim), förslagsanslag 21 830 000 Styrelsen för u-landsforskning(SAREC), förslagsan slag 11 140 000 Nordiska Afrikainstilutet,/<7r5/ag5a«5/a 4 439 000 Beredningen för internationelll tekniskt- ekonomiskt samarbete (BITS), förslagsanslag 6 708 000 Information, reservationsanslag 30 350 000 11 467 347 000 Information om Sverigei utlandet m. m. Prop.1988/89:100 Ril 5 Dl. , reservationsanslag 54 551000 Riksradios programverksamhet förutlandet, reservationsanslag 42 491 000 Övriginformation om i utlandet, reserva tionsanslag 14 904 000 , reservationsanslag 4 851000 Exportframjande verksamhet, reservationsanslag , täckande av vissa utgifter för skadeersättningar,/dr5/ag5a«5/agE 4. Krigsmaterielinspektionen,förslagsanslag E 5. ,/ör5/agifl«. ?/fl E 6. Importkonloret för u-landsprodukter,ramanslag E 1. Bidrag till Stiftelsen , anslag F. Nedrustnings- och säkerhetspolitiska frågorm. F I. Utredningarinom det nedrustnings- och säkerhetspo litiskaområdet, reservationsanslag 4 435 000 Konferensen om säkerhet och samarbete i {ESK), förslagsanslag 3 432 000 Information, studier och forskning om freds- och nedrustningsslrävanden m.m. reservationsanslag 25 000 000 Bidrag lillStockholms inlernationella fredsforsk ningsinstilut (), reservationsanslag 17 070 000 Forskningsverksamhet för rustningsbegränsning och nedrustning, förslagsanslag 13 498 000 Forskningsverksamhet vidUtrikespolitiska Institu tet, reservationsanslag 2 175 000 13 547 839 000 Innehållsförteckning l"'-188/89:loo A. Utrikesdepartementetm. Utlandstjänstemännens representation ....................................... 24 Inventarier för beskickningar, delegationer ochkonsulat ........ 24 Olönade konsuler ............................................................................. ..... 25 Särskildaförhandlingar med annan stat eller inom inter nationellorganisation ..................................................................... 26 Nordiskt samarbete........................................................................... ..... 26 Vissa nämnder m.m............................................................................ ..... 26 Utredningar m. m................................................................................ ..... 27 Officiella besök m.m........................................................................... ..... 27 Ekonomiskt bistånd till svenska medborgare iutlandet m. m .. 28 Bidrag till vissainternationella organisationer ()................................................................................................ ..... 32 Europeiska frihandelssammansluiningen (EFTA)......................... 32 Organisationer för internationell handel och råvaru samarbetem.m.................................................................................... 33 Internationell råvamlagring............................................................... 35 Övriga internationella organisationer m.m.................................... 36 i världen.......................................................................... 38 Prioriteringar i bistånd....................................................... 46 Bistånd mellan krig och fred ............................................................ 58 Miljö och utveckling ........................................................................ 61 Kvinnor och utveckling .................................................................. 64 Demokrati och mänskliga rättigheter.............................................. 66 U-lands- och biståndsinformaUon ............................................... .... 68 Folkrörelseroch enskilda organisationer ..................................... .... 70 Ett bistånd präglat av mångfald ................................................... .... 72 Biståndsanslagen ........................................................................... .... 78 Bidrag till internationella biståndsprogram.................................... ..... 81 Utvecklingssamarbete genom SIDA ............................................ 97 358 Andra biståndsprogram ................................................................... 114 Prop. 1988/89: 100 Styrelsen för internationell utveckling (SIDA).............................. 133 Bil. Styrelsen för u-landsutbildning i () ... 134 Styrelsen för u-landsforskning (SAREC) .................................... 137 Nordiska afrikainstitulet ................................................................. 138 samarbete (BITS) ............................................................................ 139 Information.......................................................................................... . 140 Information om i utlandet m. m. Svenska insfitutet ................................ ........................................ 148 Riksradios programverksamhet förutlandet .............. 149 Övrig information om i utlandet........................................ 151 Världsekonomin och internafionell handel ................................... 154 Svensk utrikeshandel ...................................................................... 154 Multilaterala handelsfrågor ............................................................. 158 Bilateralt samarbete ........................................................................ 161 FN:s ekonomiska kommission för (ECE)........................... 162 Tullfrågor, handelsprocedurer m. m................................................ 163 Skyddssystemel på beklädnadsområdet ...................................... 164 Äpplen och päron .......................................................................... 164 Öst Ekonomiska Byrån .................................................................. 165 Exportframjande verksamhet ......................................................... 168 , täckande av vissa utgifter för Krigsmaterielinspektionen................................................................ . 179 Importkonloret för u-landsprodukter.............................................. . 182 Bidrag till Stiftelsen ............................ 184 F. Nedrustnings- ochsäkerhetspolitiska frågor m. m. Utredningar inom det nedrustnings- och säkerhetspolitiska Konferensen om säkerhet och samarbete i (ESK) .... 186 Information, studier och forskning om freds- och nedrustningssträvanden m. m......................................................... 187 Bidrag fillStockholms internationella fredsforsknings- institut ()................................................................................... 190 Forskningsverksamhet för rustningsbegränsning och nedrustning........................................................................................ . 192 Forskningsverksamhet vid ............... 195 359 Bilaga 5.1 Fakta om bistånd ....................................................... 197 Prop.1988/89: 100 Statliga myndigheter och organ för bistånd ......................... 200 Bil. FN:soperativa verksamhet ....................................................................... 209 Inlernationella finansieringsorgan............................................................ . 216 Internationellt livsmedelsbistånd.............................................................. . 226 Övriga organisationer ................................................................................ 229 Biståndet fill enskilda programländer....................................................... 235 Andra anslagsposter ................................................................................ 319 Andra biståndsprogram ........................................................................... 332 Biståndet fördelat på enskilda länder....................................................... 342 Vissa förkortningar .................................................................................... 349 Bilaga 5.2 Förteckning över lönade utlandsmyndighetersamt ackrediteringarför de Stockholmsbaserade ambassadörerna Innehållsförteckning ................................................................................. . 358 NorstecitsTryckeri, 1989 360 Bilaga 6 till budgetpropositionen1989 1988/89:100 Bil. Försvarsdepartementethar ett övergripande ansvar för alla de åtgärder som krävs for att förbereda landet för att motstå väpnad eller annanyttre aggression och för att ställaom samhället lill kris- och krigsförhållanden. Totalförsvaret består aven militär del och en civil del. Totalförsvarets militära del omfattararmén, marinen och flygvapnet saml denoperativa ledningen. Ofta benämns dessa delar huvudprogram 1, 2, 3 resp. 4.Vidare ingår ett antal myndigheter som budgetlekniskl är sammanförda till huvudprogrammet 5.1 della huvudprogram ingårsedan den Ijuli 1988 som en egen myndighet menutanför försvarsmakten. Totalförsvaretscivila del utgörs av ett stort antal samhällssektorer eller funktioner.