prop · GC0376 · 1988-12-31 00:00:00 — Exempelpå fall där dröjsmål med köparens medverkan till köpet beror på säljaren ochdet således inte är fråga om ett avtalsbrott av köparen utgör den situationenatt köparen skall skaffa material för tillverkning av varan men inte kan göradet därför att säljaren inte har underrättat köparen om vilken mängdmaterial som behövs. Också i de fall där köparen enligt 61 § har rätt att hållainne sin prestation är det fråga om ett dröjsmål som beror på säljaren. Bestämmelsernaom köparens bristande medverkan före avlämnandet har tillkommit i första hand med tanke på sådana situationer där köparen råkar i dröjsmål med uppfyllelsen av sin skyldighet att medverka till köpet, 160 inte alls fullgörskyldigheten eller fullgör den senare än som bort ske. 1988/89: 76 Bestämmelserna äremellertid tillämpliga också om köparens medverkan 52 § sker på fel sätt, t. ex.när det föreligger ett fel i det material som köparen har levererat förtillverkning av varan. Även i dessa fall kan således bestämmelserna omfullgörelse av skyldigheten att medverka, om hävning och om skadestånd bliaktuella. Iandra stycket anges genom paragrafhänvisningar vilka påföljder som säljaren kangöra gällande, om köparen inte uppfyller sin skyldighet att hämta eller ta emotvaran . Också i dessa fall kan påföljder göras gällande endast om det inteberor på säljaren eller något förhållande på dennes sida att köparen inte haruppfyllt sina förpliktelser. Säljaren kan i dessa fall ha rätt att häva köpetenligt 55 §. Han kan också ha rätt till skadestånd enligt 57 och 58 §§. Dessapåföljder kan emellertid - med undantag för skadeståndspåföljden enligt 58 § göras gällande endast om det framgår av avtalet eller omständigheterna attsäljaren har ett särskilt intresse av att bli av med det som han har sålt.Också 61 och 62 §§ om befarat avtalsbrott kan bli tillämpliga. I motsats tillde fall som avses i första stycket har säljaren emellertid inte rätt att krävanaturafullgörelse av skyldigheten att hämta eller ta emot varan. Somnämnts är möjlighetema att göra gällande hävning och skadestånd begränsade tillde situationer där det är av särskild vikt för säljaren att bli av med varan.Detta hänger samman med att det endast är i dessa speciella situationer sombehov av hävning och skadestånd typiskt sett kan anses föreligga. 1 andra falltorde nämligen bestämmelserna om vård av varan vara tillräckliga för atttillgodose säljarens intressen när köparen inte hämtar eller tar emot varan.Dessa bestämmelser (72-78 §§) kan ge säljaren rätt till ersättning förvårdkostnaderna, rätt att placera varan hos tredje man samt möjlighet att säljavaran för köparens räkning. Kravpå betalning och annan fullgörelse Säljarenfår hålla fast vid köpet och kräva betalning. Omköparen avbeställer en vara som skall tillverkas eller skaffas särskilt förhonom, får säljaren dock inte hålla fast vid köpet genom att fullföljatillverkningen, vidta andra förberedelser för avlämnandet och kräva betalning.Detta gäller dock inte, om ett avbrott skulle medföra en väsentlig olägenhetför säljaren eller risk för att hans förlust till följd av avbeställningeninte blir ersatt. Skadestånd på grund av avbeställningen beräknas enligt 67-70§§. Harvaran ännu inte avlämnats, förlorar säljaren rätten att kräva betalning, omhan väntar orimligt länge med att framställa kravet. (Jfr58 och 59 §§ i arbetsgmppens förslag) Förstastycket 1 lag finns i 28 § en regel om rätt att kräva fullgörande av köpet. 11 1988/89. Avbestämmelsen i förevarande stycke framgår att säljaren, när köparen Prop.1988/89:76 har kommit i dröjsmål med betalningen, har rätt att hålla fast vidköpet 52 § och kräva betalning. Hänvisningen till att säljaren får hållafast vid köpet antyder att betalningskravet förutsätter att säljaren för egendel fullgör köpet. Bestämmelseninnehåller inte några inskränkningar i säljarens rätt att kräva betalning,bortsett från del fallet att köparen avbeställer köpet (se andra stycket).Beträffande säljarens rätt att kräva fullgörelse av köparensbetalningsförpliktelse gäller således inte någon begränsning av den typ somföljer av 23 § angående köparens rätt att kräva att säljaren fullgör köpet.Detta hänger samman med olikheten i förpliktelsernas natur. I1905 års lag saknas bestämmelser om avbeställning. Bestämmelseninnehåller ett undantag från principen i första stycket om att säljaren fårhålla fast vid köpet och därmed fullgöra köpet för sin del. Undantaget avserden situationen att köparen avbeställer en vara som skall tillverkas ellerskaffas särskilt för honom. Säljaren får då enligt första meningen i andrastycket inte hålla fast vid köpet genom att fullfölja tillverkningen, vidtaandra förberedelser för avlämnandet och kräva betalning. Han får alltså intevidta åtgärder för att fullfölja det ifrågavarande köpet. Däremot kan det följaav säljarens skyldighet att begränsa skadan (se 70 §) alt han t. ex. börutnyttja redan utfört arbete och anpassa varan lill en annan köpare. Omköparen avbeställer en vara och säljaren inte får hålla fast vid köpet ochkräva betalning, är han i stället berättigad till skadestånd. Den fråganbehandlas i det följande. Enligtandra meningen gäller undantagsbestämmelsen i första meningen inte om delskulle medföra väsentlig olägenhet för säljaren att inte fullfölja köpet ellerom del skulle medföra risk för all hans föriusl lill följd av avbeställningeninte blir ersatt. 1 sådana fall får alltså säljaren trots avbeställningenhålla fast vid köpet genom att fullfölja tillverkningen, vidta andra åtgärderför avlämnandet och kräva betalning. Ensådan väsentlig olägenhet som avses här kan bero på att säljaren åsamkasbetydande sysselsättningssvårigheter eller på alt han har gjort särskildainvesteringar för att kunna genomföra produktionen eller på att han har ettsärskilt intresse av beställningen såsom ett referensarbete. Ju längretillverkningen eller andra förberedelser för avlämnandet har framskridit,desto större olägenhet innebär det ofta för säljaren att inte fullfölja köpet.Ju senare avbeställningen inträffar, desto större anledning finns det också attvid bedömningen av den skada som tillfogas säljaren ta hänsyn även tillköparens möjligheter all själv utnyttja varan på ett annat sätt än det som frånbörjan var avsikten. Riskför att säljarens förlust till följd av avbeställningen inte blir ersatt kan föreligga t. ex. på grund av köparens dåliga betalningsförmåga. Om i ett sådant fall säljarens ställning med hänsyn till det säkerhetsvärde som varan kan representera förbättras genom att tillverkningen fullföljs, är han således inte skyldig att ställa in tillverkningen. Motsvarande gäller om det 162 av någon annan anledningmåste antas att säljarens förlust på grund av Prop. 1988/89:76avbeställningen inte blir ersatt. Som exempel kan nämnas att köparen inte 53 § är beredd att frivilligt betala skadestånd med anledning avavbeställningen och att möjligheten att få en verkställbar dom mot honom ärutesluten eller alltför besväriig och osäker. Fråganom vilka förluster för säljaren som skall ersättas, när köpet till följd avköparens avbeställning inte får fullföljas, skall bedömas enligt de allmännaprinciper för skadeståndsberäkning som anges i 67 70 §§. Skadeståndetomfattar således bl. a. de kostnader som säljaren har lagt ned på varanstillverkning eller för de övriga åtgärder som han har vidtagit i syfte attförbereda varans avlämnande samt kostnader som förorsakas av att tillverkningenoch andra förberedelser ställs in. Ytterligare har säljaren rätt tillersättning för vinst som han förlorar på grund av avbeställningen. Bestämmelsenlar inte ställning till vilken beräkningsmetod som skall användas för attbestämma ersättningens storlek. Fråganom säljarens rätt till skadestånd kan böra bedömas utifrånstadgandet i 57 § första stycket (se specialmotiveringen till den paragrafen). I1905 års lag finns i 31 § en regel motsvarande den föreliggande. Viddröjsmål på köparens sida får säljaren enligt första stycket kräva betalningför varan. Är förutsättningarna för hävning också uppfyllda, har säljaren rättatt välja mellan krav på betalning och hävning. Enligt bestämmelsen i tredjestycket förlorar emellertid säljaren rätten att kräva betalning om han väntarorimligt med att framställa kravet. Bestämmelsen gäller endast försådana fall då varan ännu inte har avlämnats. Har säljaren fullgjort den egnaprestationen genom att avlämna varan, går han inte enligt förevarande stadgandemiste om sin rätt att kräva betalning för varan av köparen. Däremot kan dennarätt gå förlorad enligt allmänna regler om preskription av fordran. Bestämmelsenmotsvarar 23 § tredje stycket, enligt vilken köparen genom sin passivitet kanförlora rätten att kräva fullgörelse av köpet. Vad som där sägs om tidsfaktorngäller i tillämpliga delar även förevarande bestämmelse. Säljarenfår hålla fast vid köpet och kräva att köparen medverkar till köpet enligt 50 §1. Köparen är dock inte skyldig att medverka till köpet, om det föreligger etthinder som han inte kan övervinna eller om hans medverkan skulle förutsättauppoffringar som inte är rimliga med hänsyn till säljarens intresse av köparensmedverkan. Omhindret eller missförhållandet upphör inom rimlig tid, får säljaren dock krävaall köparen medverkar till köpet. Säljarenföriorar rätten att kräva att köparen medverkar till köpet, om han väntarorimligt med att framställa kravet. (Paragrafensaknar motsvarighet i arbetsgruppens förslag) ' Ändrad lydelse i propositionsförslaget, 163 Paragrafen har ingenmotsvarighet lag. Den gäller säljarens Prop. 1988/89:76 rätt att kräva att köparen medverkar till köpet enligt 50 § 1. Bestämmelseni första stycket är en motsvarighet till 23 § första stycket och ställer liksomden bestämmelsen upp vissa förutsättningar för att fullgörelse, här i form avmedverkan, skall kunna krävas. Rörande den närmare innebörden av dessaförutsättningar gäller i tillämpliga delar vad som har anförts under 23 §. Viden avvägning mellan parternas intressen bör uppmärksamhet fästas vid detförhållandet att köparens medverkan ofta är helt nödvändig för att säljarenskall kunna uppfylla sina förpliktelser. Påmotsvarande sätt som enligt 23 § medför det förhållandet att köparen blirbefriad från skyldigheten att medverka till köpet inte nödvändigtvis attköparen också blir befriad från skadeståndsskyldigheten. Närdet gäller bestämmelserna i andra och tredje styckena kan hänvisas till vad somhar anförts under motsvarande bestämmelser i 23 § andra och tredje styckena. Hävningpå grund av dröjsmål med betalningen Säljarenfår häva köpet på gmnd av köparens dröjsmål med betalningen, om dröjsmåletutgör ett väsentligt avtalsbrott. Harsäljaren förelagt köparen en bestämd tilläggstid för betalningen och är deninte är oskäligt kort, får köpet även hävas om köparen inte betalar inomtilläggstiden. Medantilläggstiden löper får säljaren häva köpet endast om köparen meddelar att haninte kommer att betala . Harvaran kommit i köparens besittning, får säljaren häva köpet endast om han harförbehållit sig rätt till detta eller köparen avvisar varan. (Jfr60 § i arbetsgruppens förslag) Paragrafengäller säljarens rätt alt häva köpet på grund av köparens dröjsmål medbetalningen. Hävning på grund av ett befarat avtalsbrott regleras i 62 §. I 56§ ingår särskilda bestämmelser om hävning i fall där varan skall avlämnas ochpriset betalas i flera poster. I1905 års lag finns regler om hävning på grund av köparens dröjsmål medbetalningen i 28 § första stycket. Bestämmelseni förevarande stycke innehåller att säljaren får häva köpet om köparens dröjsmål utgör ett väsentligt avtalsbrott. Formuleringen skiljer sig från motsvarande bestämmelser i 25 och 39 §§ genom att en hänvisning till avtalsbrottets betydelse för motparten saknas. Det krävs alltså vid tillämpningen av förevarande stycke inte att avtalsbrottet är av väsentlig betydelse för säljaren. Detta hänger samman med att säljarens tillgångar eller finansiella läge inte bör tillmätas någon avgörande betydel se för bedömningen av om han skall ha rätt att häva köpet på gmnd av köparens dröjsmål med betalningen. Prövningen skall i stället utgå från avtalsbrottet som sådant. Vid bedömningen av om ettdröjsmål med betalningen utgör ett väsent- Prop. 1988/89:76 ligt avtalsbrottbör hänsyn tas bl. a. till köpets karaktär och betydelsen vid 54 §ifrågavarande förhållanden av att betalningen försenas. Vid vissa transaktionerkan ett mycket kort dröjsmål vara väsentligt, medan man i andra fall bör krävamer innan hävning kan ske. Väsenllighetsbedömningen kan dock inte göras enbartutifrån dröjsmålets längd. Man måste också beakta t. ex. huruvida dröjsmåletgäller hela betalningen eller endast en mindre del av betalningen. Däremotsaknar orsaken till köparens dröjsmål med betalningen betydelse för säljarensrätt att häva köpet. Kravetpå att avtalsbrottet skall vara väsentligt är detsamma oavsett om betalningskall ske i reda pengar mot utfående av varan eller t. ex. mot överlämnande avdokument. Men betalningsvillkoren kan givetvis ha betydelse för utfallet avväsentlighetsbedömningen i det enskilda fallet. Bestämmelsenfömtsätter inte att köparen skall ha insett eller bort inse all avtalsbrottetvar väsentligt. Även om köparen har anledning att anta att dröjsmålet intespelar någon större roll för säljaren, har denne rätt att häva köpet näravtalsbrottet är väsentligt enligt den mera allmänna bedömning som har nämnts. 1905års lag saknar motsvarande bestämmelse. Bestämmelsengäller säljarens rätt att häva köpet efter utgången av en tilläggstid somsäljaren har förelagt köparen. Om tiden inte är oskäligt kort får säljaren hävaköpet om köparen inte betalar inom tiden. Bestämmelsen svarar mot 25 § andrastycket som gäller köparens rätt alt häva köpet efter utgången av entilläggstid som han har förelagt säljaren, om varan inte avlämnas inomtilläggstiden. Tilläggstidenfår inte vara oskäligt kort. Köparen måste få en reell möjlighet att erläggabetalningen inom tilläggstiden. Däremot behöver säljaren inte ta hänsyn tillköparens individuella möjligheter att få fram de medel som krävs förbetalningen. Rörande den närmare innebörden av bestämmelsen kan i tillämpligadelar hänvisas till vad som har anförts i specialmotiveringen till 25 § andrastycket. 1905års lag innehåller ingen motsvarighet till förevarande stycke. Bestämmelsensvarar mot 25 § tredje stycket vartill kan hänvisas. Bestämmelsenöverensstämmer med 28 § andra stycket lag. Bestämmelseninnehåller den mest betydelsefulla inskränkningen i säljarens hävningsrätt.Säljaren saknar i regel hävningsrätt då han har låtit köparen komma ibesittning av varan. Någon motsvarighet till denna princip förekommer inte ifråga om köparens hävningsrätt. Denna begränsas sålunda inte av att avtalethar blivit fullgjort genom betalning av priset. Föralt rätten att häva köpet på gmnd av dröjsmål med betalningen skall vara utesluten fordras att varan har kommit i köparens besittning. Att varan är avlämnad avskär således inte hävningsrätten i andra fall än då 165 avlämnandet ochmottagandet sammanfaller. Vid distansköp är detta i Prop. 1988/89:76 regelinte fallet, och säljaren har då enligt 10 § andra stycket rätt att 55 §förhindra att varan lämnas ul annat än mot betalning. Begagnar sig säljaren avdenna rätt kommer varan aldrig i köparens besittning, och säljaren kan då, ombetalning inte sker, häva köpet utan hinder av förevarande bestämmelse. Deninskränkning i hävningsrätten som avses i bestämmelsen gäller inte i sådanafall då säljaren förbehållit sig rätt att häva köpet trots att varan har kommiti köparens besittning. Det vanligaste fallet är att varan har sålts med ettgiltigt äganderättsförbehåll. Ettandra undantagsfall då säljaren är berättigad att häva köpet, trots att varanhar kommit i köparens besittning, är då köparen har avvisat varan. Dettaundantagsfall tar sikte på de situationer då avvisandet har skett utan fog. Harköparen haft rätt att avvisa varan är det han och inte säljaren som har enhävningsrätt. Hävningpå grund av bristande medverkan Säljarenfår häva köpet, om köparen inte medverkar till köpet enligt 50 § I ochavtalsbrottet är av väsentlig betydelse för säljaren samt köparen insåg ellerborde ha insett detta. Säljaren får under samma fömtsättningar häva köpet, omköparen inte i rätt tid hämtar eller tar emot varan i fall då det framgår avavtalet eller omständigheterna att säljaren har ett särskilt intresse av attbli av med det som han har sålt. Säljarenfår vidare häva köpet, om köparen inte inom en bestämd tilläggstid som säljarenhar förelagt köparen och som inte är oskäligt kort 1. medverkartill köpet enligt 50 § 1, eller 2. hämtareller tar emot varan i fall då det framgår av avtalet eller omständigheterna att säljaren har ett särskilt intresse av att bli av med det som han har sålt. Medanen tilläggstid löper får säljaren häva köpet endast om köparen meddelar att haninte kommer att fullgöra sina skyldigheter inom tilläggstiden. (Jfr60 § fjärde stycket i arbetsgmppens förslag) I1905 års års lag saknas motsvarande bestämmelser. I50 § regleras köparens skyldighet att medverka till köpet och att hämta ellerta emot varan. Om köparen inte uppfyller sina förpliktelser i dessa avseendenhar säljaren rätt att häva köpet enligt vad som föreskrivs i förevarandeparagraf Köparensunderlåtenhet att hämta eller ta emot varan eller i övrigt medverka till köpet kan ofta i förening med andra omständigheter vara ett tecken på att köparen inte kommer att fullgöra sin betalningsförpliktelse. Om det står klart all det kommer att inträffa ett betalningsdröjsmål som ger säljaren rätt till hävning, får säljaren enligt 62 § häva köpet på denna grund även om dröjsmålet ännu inte har fullbordats. 1 den mån omständig heterna är sådana att rätt till hävning på gmnd av ett befarat eller fullbor- 166 dalbetalningsdröjsmål inte föreligger, kan rätten till hävning på gmnd av Prop. 1988/89:76 bristande medverkan däremot ha en självständig betydelse. Enfömtsättning för att säljaren skall ha rätt att häva köpet på gmnd av bristandemedverkan från köparen är att avtalsbrottet är av väsentlig betydelse försäljaren och att köparen insåg eller borde ha insett detta. Vid bedömningen avom väsentlighetskravet är uppfyllt måste man ha i minnet att det här rör sigom köparens biförpliklelser. kan köparens bristande medverkan inteanses ha sådan betydelse för säljaren att underlåtenheten bör medförahävningsrätt. Ett avtalsbrott som består i bristande medverkan är således iregel inte lika allvarligt som ett avtalsbrott som består i bristandebetalning. Hävningav köpet i fall då köparen inte har medverkat till det kan bli aktuellt t. ex.om det med tanke på säljarens övriga verksamhet kan uppkomma en betydandeolägenhet eller skada för honom om fullgörelsen av avtalet drar ut på tidendärför att köparen inte medverkar till köpet . Det kan exempelvis röra sigom att ett fartyg eller en maskin som är under byggnad tar utrymme på säljarensvarv eller i hans produktionshall och förhindrar eller försvårar fullgörelsenav säljarens övriga åtaganden. Skulleköparen såväl brista i medverkan som underlåta att göra delbetalningar, kandet ofta finnas skäl att bedöma frågan om hävningsrätt föreligger iförhållande till den sammanlagda verkan av köparens avtalsbrott för säljaren.Säljaren kan således bli berättigad att häva köpet även om avtalsbrotten varför sig inte är så betydande att de skulle ge säljaren en sådan räft. Säljarensrätt att häva köpet enligt förevarande paragraf är oberoende av orsaken tillavtalsbrottet. Hävning kan således komma i fråga också i sådana fall därköparens dröjsmål med att medverka till köpet beror på omständigheter utanförköparens kontroll. Beståravtalsbrottet i att köparen inte i rätt tid har hämtat eller tagit emot varan,krävs utöver väsentlighetskravet att säljaren har ett särskilt intresse avatt bli av med det som han har sålt. Det är endast i sådana fall som enhävningsrätt i nu avsedda fall framstår som motiverad. Om köparen inte i rätttid hämtar eller tar emot varan, föreligger det ofta ett dröjsmål medbetalningen eller ett befarat sådant. Då skyddas säljaren av andra regler, nämligende om betalningsdröjsmäl och de om befarat avtalsbrott. I många fall kansäljaren också få ett tillräckligt skydd genom reglema om vård av varan 172-78§§. Dessa ger honom rätt till ersättning för vårdkostnaderna, rätt att placeravaran hos tredje man samt möjlighet att sälja varan för köparens räkning.Reglema om vård av varan blir tillämpliga t. ex. om köpet gäller en lastbil somköparen har betalt men inte tagit emot. I allmänhet har säljaren i en sådansituation inte intresse av att kunna häva köpet. 1vissa fall kan emellertid säljaren ha ett särskilt intresse av att bli av med det som han har sålt. Som exempel kan nämnas att säljaren har sålt ett hus för rivning eller att köpet avser överblivet byggnadsmaterial från ett bygge eller varor från ett lager som måste tömmas. Som ytterligare exem- 167 pel kan nämnas att köpetavser giftigt industriavfall från säljarens verk- Prop. 1988/89: 76 samhet som säljs för attåteranvändas. I sådana fall kan köparens underiå- 56 § lenhet att hämta eller taemot varan ha en så stor betydelse för säljaren att han har ett särskiltintresse av att kunna häva köpet. ges därtill i förstastycket medför också att säljaren enligt 62 § kan frigöra sig från avtalet redanföre tiden för fullgörelsen, om det står klart att köparen inte kommer att taemot varan. Andrastycket innehåller en bestämmelse om ett tilläggstidsförfarande som i principmotsvarar bestämmelsen i 25 § andra stycket. Vid bedömningen av tilläggstidenslängd bör beaktas det slag av förpliktelse som det är fråga om. Tilläggstidenbör innebära en faktisk möjlighet att uppfylla förpliktelsen. Säljaren är dockinte skyldig att beakta köparens individuella behov och förhållanden när hansätter ut tilläggstiden. Kravet innebär emellertid att ettdröjsmål som är oväsentligt för säljaren inte kan åberopas som hävningsgmnd.Det kan framhållas att, i de fall då köparen inte har hämtat eller tagit emotvaran, säljaren inte genom till-läggstidsförfarandet kan sätta ur spel denhävningsfömtsättning som består i alt säljaren skall ha ett särskilt intresseav att bli av med det som han har sålt. Påsätt som motsvarar vad som föreskrivs i 25 § tredje stycket gäller attsäljarens rätt att häva köpet är begränsad till de fall dåköparen meddelar att han inte kommer att fullgöra sina skyldigheter inomtilläggstiden. Skallbetalning ske efter hand i särskilda poster allteftersom avlämnande sker ochföreligger det dröjsmål med betalningen av någon post, får säljaren häva köpeti fråga om denna post enligt de bestämmelser som i övrigt gäller för hävning. Säljarenfår häva köpet även i fråga om en senare post, om det inte saknas anledning attanta att dröjsmål med betalningen som ger rätt till hävning kommer attupprepas. (Jfr62 § i arbetsgmppens förslag) Paragrafeninnehåller specialregler om hävning i de fall då varan skall avlämnas ochbetalas efter hand i särskilda poster (successiv leverans). I1905 års lag saknas en uttrycklig motsvarighet till första stycket. Omvaran skall avlämnas successivt och även betalningen skall ske i flera posterallteftersom varan avlämnas, får säljaren vid dröjsmål med ' Ändrad lydelse i propositionsförslaget. betalningenav en post häva köpet beträffande denna post enligt de be- Prop. 1988/89:76stämmelser som i övrigt gäller för hävning. De enskilda posterna betraktas 56 §med andra ord i detta avseende som om det vore fråga om flera självständigaköp. Det är alltså köplagens allmänna regler om hävning som skall tillämpasbeträffande en enskild post. Vid dröjsmål med en post får således säljaren hävaköpet beträffande denna, om avtalsbrottet uppfyller väsentlighetskravet i 54 §första stycket eller om betalning inte har skett inom en tilläggslid somsäljaren har förelagt enligt 54 § andra stycket. Då de enskilda posternabetraktas som om det vore fråga om flera självständiga köp, fårhävningsfömtsättningarna bedömas i förhållande till den ifrågavarande poslenoch inte i förhållande till .