prop · GC0368 · 1988-12-31 00:00:00 — Utredningens förslag att företag med egenkontroll en dast skall bli föremål för stickprovsvisa kontroller och granskning av journaler anser nämnden som otillfredsställande, men ser egenkontrollen som ett bra komplement till rådande verksamhet inom ramen för den offentliga livsmedelskontrollen. Ett genomförande av den obliga toriska egenkontrollen i den skisserade utformningen med kontrollpro gram bör enligt nämndens uppfattning ej ske utan att systemets för- och nackdelar närmare penetreras. 3.3.42Stockholms kommun: Beträffande förslaget om obligatorisk egen tillsyn och kontrollprogram anser förvaltningen detta intressant men underlaget är alltför ofullständigt för att förvaltningen skall kunna ta ställning.---- 3.3.53Kooperativa förbundet tillstyrker utredningens förslag. Inom delivsmedelsproducerande företagen finns betydande resurser och kompetens somaktivt kan tas tillvara som ett led i att åstadkomma en totalt sett mereffektiv offentlig livsmedelskontroll. EnligtKF:s mening bör den obligatoriska egentillsynen avse samtligalivsmedelsproducerande företag och systematisk uppföljning bör kunna utgöra enviktig del av tillsynsmyndigheternas kontroll. 3.3.55--------------------- : Förslagetatt mera aktivt utnyttja egentillsyninom produktionsföretagen bör kunna bidra till en . förbättringav livsmedelskontrollen och därmed kvaliteten. 3.3.56 har en generellt positiv inställning till förslaget att företagens egentillsyn nu skall utnyttjas som ett led i den offentliga livsmedelskontrollen. Det skulle kunna medföra ett bättre ut nyttjande av de totala resurserna. Dubbelarbete och onödiga kostnader skulle kunna undvikas. Om så skall ske får egentillsynen i företagen inte byråkratiseras sönder. Det finns stor risk för det, när utredningen föreslår att MHN för varje anläggning skall "fastställa ett kontrollprogram". 3.3.61Svenska livsmedelsarbetareförbundet: En ökad betoning av företagensegenkontroll är ett riktigt vägval. Speciellt vad avser stora och seriösaföretag med god teknik och organiserade mtiner. Då bör det räcka medanvisningar och stickprov från den allmänna offentliga livsmedelskontrollen. Däremothar utredningen helt förbigått livsmedelsarbetarnas betydelse för en väl fungerandelivsmedelskontroll. Kunniga arbetare med överblick över produktionen ochordentlig utbildning om livsmedel måste vara en ovärderlig resurs i företagensegen kontroll. Specielltgäller detta när fel uppstår i de stora tekniska systemen för automatisk kontroll och styrning. Det är därför av avgörande betydelse för ]44 egenkontrollenatt de anställda engageras systematiskt. 3.3.62 : Vi vill peka på vikten Prop. avatt samhällets kontroller ges en övervakande och övergripande inne- Bilaga 3börd, i den meningen att företagens egentillsyn måste bilda stommen ikontrollsystemet. Den alldeles övervägande delen av de företag som ingår ilivsmedelssystemet är mycket seriösa med höga krav på kvalitet och hygien. Ettförtroendefullt samarbete mellan myndigheter och näringsliv ger säkerligen bådeett bättre resultat och rimliga kostnader för samhällets kontrollinsatser. Ettexempel på ett sådant väl fungerande egentillsynsys-tem är den etableradeverksamheten inom Normpack. Det är angeläget att Normpack får fortsätta sinverksamhet och i nära samarbete med övervakande myndigheter kan vidareutvecklastandards för förpackningar etc. 3.3.64Svenska kommunförbundet: Styrelsen anser att samhället bör ta en mera aktiv delav egentillsynen inom livsmedelskontrollen. bör därför istörsta möjliga utsträckning utnyttja de livsmedelsproducerande företagensegentillsyn av verksamheten. har möjlighet attför varje anläggning inom kommunen anpassa livsmedelskontrollen till hur dennaegentillsyn bedrivs. Enligt styrelsens uppfattning bör tillsynsmyndigheternamedverka till att nuvarande former av egentillsyn utvecklas. Även vid mindrelivsmedelsanläggningar bör denna egentillsyn kunna användas i störreutsträckning, som komplement till den offentliga kontrollen. Livsmedelsverketsformella möjlighet att med stöd av livsmedelslagen föreskriva obligatoriskegentillsyn.i vissa fall bör liksom utnyttjas restriktivt. Vidplaneringen av nämndens livsmedelskontroll bör, fömtom omfattningen avprovtagning och undersökning, myndigheternas behov av kontrollprogram somunderlag för tillsynsverksamheten diskuteras i samråd med berörda parter. 3.3.66 Sverigesgrossistforbund: Enligt vår mening bör den offentliga livs medelskontrollen bygga på den egentillsyn som finns hos företagen. Myn digheternas kontroll kan då begränsas till oanmälda inspektioner, analyser av prover tagna i produktionen, rådgivning m. m. Utredningen har tyvärr inte analyserat den effektivisering och de besparingar, som kan uppnås om den offentliga livsmedelskontrollen utnyttjar och bygger på den egentill syn, som företagen redan har och som givetvis kan byggas ut och förbättras ytterligare inte minst hos de mindre företagen. Enligt vår mening kan ett sådant samarbete ge en effektiv livsmedelskontroll till låg samhällseko nomisk kostnad. Deresurser som härigenom frigörs kan enligt vår mening användas för att komma åtavarter och lill särskilda insatser på Områden, där problem uppstår ellerupptäcks. Att den offentliga.kontrollen utnyttjar företagens egentillsyn fårnaturligtvis inte innebära att kontrollmyndigheternas möjligheter att ingripamot fusk och oredlighet beskärs. Självklart skall kontrollmyndigheterna harätt att genomföra de undersökningar och kontroller, som behövs hos företagsom till äventyrs inte har en tillfredsställande egenkontroll. 3.3.68 : Utredningens uppfattning är att samhället borde taen mera aktiv del av egentillsynen för att tillgodogöra sig den verksamheteninom den offentliga kontrollen. SLIM stödjer delta uttalande till fullo, vilkettidigare framgått av inledningen till vårt yttrande. Utredningen föreslår,"att för i princip varje .anläggning med livsmedelsproduktion föreskrivsen obligatorisk egentillsyn av verksamheten och att för varje anläggning medföreskriven egentillsyn fastställs ett 145 10 1988/89. kontrollprogram".SLIM vill understryka, att en sådan kontrollplan är en Prop. 1988/89:68minimiplan och som ur livsmedelslagstiftningssynpunkt endast omfattar Bilaga 3 produktsäkerhets- och redlighetskraven. Föratt kunna utnyttja egentillsyn på ett konkurrensneutralt sätt fordrassamordning och kompetens att kunna bedöma och utvärdera vad egentillsynen göroch kunskap om processen, vad som bör göras ur provtagnings-och analyssynpunkt,vilken representativitet och reproducerbarhet som enskilda prover har osv. Ävenhär kommer kravet på kompetens och samordning av den offentliga kontrollenspersonal in och behovet av att experthjälp finns, som då enligt vad somtidigare sagts lämpligen finns tillgänglig på centralt plan. 3.3.71Länsstyrelsen i län tillstyrker utredningens förslag. Den föreslagnaegentillsynen med rätt utformade kontrollprogram måste innebära attmyndighetens egen inspektionsverksamhet i hög grad kan reduceras. 3.4 Information och rådgivning 3.4.9Statens livsmedelsverk: Utredningens förslag tillstyrks. 3.4.11Statens jordbruksnämnd: En viktig sektor inom kvalitetsarbetet är saniarbetetmellan ansvariga myndigheter inom detta område. Detta gäller bl.a.konsumenternas och näringslivets förtroende för myndigheternas arbete vad avserutarbetande av regler och föreskrifter, information, upplysning m.m.Jordbruksnämnden har i detta avseende tillsammans med livsmedelsverketdiskuterat att bilda ett samarbetsorgan mellan myndigheterna för samråd ochsamarbete i kvalitetsfrågor. Ett sådant samarbete kan t. ex. ta sikte pågemensam information om gällande bestämmelser inom berörda vamområden. 3.4.19Länsstyrelsen i : Utredningens förslag om intensifieradrådgivnings- och upplysningsverksamhet tillstyrks . 3.4.21Länsstyrelsen i : Att ge information och utbildning åtlivsmedelshanterande personal bör ankomma på företaget och bör rymmas inomramen för kontrollprogrammet. 3.4.24 i delarutredningens uppfattning i dessa frågor 3.4.25 i Västmanlandslän: Enligt uppfattning bör större resurser än för närvarandesatsas på information i kost- och näringsfrågor. Särskilt till vissanyckelgmpper som skolor och sjukhus. 3.4.36Katrineholmskommunärhelt enig med utredningen. 3.4.39Malmö kommun: Nämnden tillstyrker dock tveklöst den föreslagna intensifieringenav tillsynsmyndighetens informations- och rådgivningsverksamhet liksomförslaget om möjligheter till vidareutbildning för inspektionspersonal. 3.4.49Centralorganisationen /SR: Miljö- och hälsoskyddsnämn derna föreslås intensifiera sin informations- och rådgivningsverksamhet till konsumenter och yrkesverksamma inom branschen. bör stödja dennaverksamhet i kommunerna. Detta kan ske genom utbild- Prop. 1988/89:68ningsverksamhet för inspektörer, framställning av informationsmaterial Bilaga 3 och annat. : är det nöd vändigt att livsmedelsverket intensifierar sina insatser inom utbildnings- och informationsområdet och tar fram det material som är nödvändigt för att de lokala miljö- och hälsoskyddsnämnderna skall kunna verka i den angivna riktningen. 3.4.64Svenska kommunförbundet: Styrelsen delar utredningens uppfattning alt en avhuvuduppgiftema i den framtida livsmedelskontrollen bör vara att utbilda ochinformera företagare och personal. Enligt vad styrelsen erfarit ingår sådaninformationsverksamhet i de större och medelstora kommunernas planering avlivsmedelskontrollen. 1 de mindre kommunerna varierar givetvis omfattningen avdenna verksamhet, men det finns intresse och vilja att höja ambitionsnivån inomdetta område. Styrelsen tillstyrker förslaget om en intensifiering avinformations- och rådgivningsverksamheten. har för närvarandeett studiematerial om livsmedelshygien för personal som arbetar med livsmedelunder utarbetande. 3.4.69Sveriges kommunaltjänstemannaförbund: Som tidigare påpekats under avsnittetallmänna utgångspunkter måste information och rådgivning ges hög prioritetinom hela livsmedelskontrollens område, med hänsyn till kostvanornas betydelseför hälsa och välbefinnande. 3.5.7Universitets- och högskoleämbetet: Vad gäller högskolan bör förutom miljö- ochhälsoskyddslinjen i också särskilt nämnas att det finns en lokallivsmedelslinje om 120 poäng i . Den har 16 platser och är uppdelad igrenarna livsmedelskontroll och livsmedelsproduktion. Vidare finns inomkemistlinjen i en livsmedelskemisk gren under 3:e och avutbildningen och också en livsmedelsgren påkemitekniklinjen i . Den livsmedelstekniska forskningen är koncentreradtill i och finns även vid ochsvenska livsmedelsinstitutet i (). Lundsuniversitet: Tekniska fakultetens fakultetsnämnd har inga invändningar motutredningens förslag. Nämndenvill emellertid särskilt understryka vikten av att livsmedelsteknisk kompetensfinns tillgänglig inom länsstyrelserna och vid kommunernas miljö- och hälsoskyddsnämnd.Nämnden tillstyrker således att miljö- och hälsoskyddsinspektörerna skall gesmöjlighet att komplettera sin utbildning för att få ytterligare kunskaper ilivsmedelsteknik. att livsmedelsteknik bör införas som en särskild kursvid miljö- och hälsoskyddslinjen. Umeåuniversitet: Vid bedömningen av utbildningsbehoven måste den totala tillsynsorganisationens kompetens beaktas. Utredningens förslag bygger på att viss expertis skall tillföras organisationen utöver den som redan finns. Livsmedelstekniker skall tillföras ett antal länsstyrelser för att sedan kunna betjäna kommunerna i deras tillsynsverksamhet. Vad gäller inspektörer som genomgått miljö- och hälsoskyddslinjen och våra fort- och vidareutbildningskurser bedömer vi att dessa fått tillräckliga kunskaper för hanteringstillsyn men att utbildningen för produktionstillsyn, i huvud- 147 sak detsamma somlivsmedelsteknik, inte. har varit tillräcklig. De föränd- Prop. 1988/89:68ringar av utbildningen som kan vara erforderiiga bedömer vi också kan Bilaga 3göras inom utbildningslinjens ram. Linjens mål måste vara att utbildainspektörer för det löpande miljö- och hälsoskyddsarbetet i en kommun och föratt i samarbete med expertis lösa mera komplicerade frågor. Med detta som måläven för livsmedelstillsynen bör en förändring av livsmedelskursens inriktningmot mera livsmedelsteknik och en kompletterande utökning vara tillräcklig föralt kommande kunskapsbehov skall kunna tillgodoses. Förde yrkesverksamma inspektörerna har vi inplanerat en fort-och vidareutbildningskurs, livsmedelsteknik och -kontroll på 10 poäng. Kursenkommer att planeras i samarbete med livsmedelsverket. Denna kurs bör ocksåtillgodose de särskilda behov som vissa kommuner har med hänsyn till höglivsmedelsetablering inom kommunen. finns bara medel attgenomföra en kurs för 20 deltagare per läsår. För att klara ett snabbtföreliggande behov från kommunerna kan det vara motiverat att genomföra ettflertal kurser under t. ex. en tvåårsperiod, men då måste särskilda medeltillföras. skulle 100-talet inspektörer kunna ges dennautbildning. Behovetav expertkunskaper har påtalats i utredningen. Här torde ett fjärde år, enpåbyggnadslinje till miljö- och hälsoskyddslinjen, vara ett lämpligtalternativ. Vi planerar en påbyggnadslinje med trehuvudlinjer hälsoskydd, miljöteknik och livsmedelsteknik. Med denna påbyggnadoch med utnyttjande av de valmöjligheter som finns på, grundutbildningen skulleen elev som väljer att inrikta sig mot livsmedelsområdet få en utbildning medett inslag av livsmedel på ca 70 sopoäng. I likhet med för fort- ochvidareutbildningen är det här också en fråga om vilka ekonomiska resurser somkan erhållas för att planerade utbildningar skall kunna tillskapas. Somframgår av de planer för utbildning som vi ovan har redovisat har vi ett stortintresse av att lösa de kunskapsbehov som kommer att uppstå om utredningensförslag förverkligas. För detta krävs dock särskilda ekonomiska resurser ochvi förutsätter att framför allt livsmedelsverket kommer att vara ossbehjälpliga vid planeringen och genomförandel av redovisade planer påutbildning. 3.5.9Statens livsmedelsverk: Utredningens förslag tillstyrks. 3.5-19Länsstyrelsen i ----------- tillstyrker försla get. 3.5.21Länsstyrelsen i anser att förslaget om en särskild kurs i livsmedelsteknik vid miljö- och hälsoskyddslinjen är värdefullt. 3.5.24 i län:Ökade kunskaper i livsmedelsteknik som utredningen föreslår, finnerlänsstyrelsen viktigt för den framtida kontrollverksamheten. 3.5.25 i Västmanlandslän:----------------- vill varmttillstyrka förslaget om en förbättrad grundutbildning och fortbildning ilivsmedelsteknik. anser dessutom att den livsmedelshygieniskautbildningen bör fördjupas. 3.5.26 Länsstyrelseni tillstyrker att miljö- och hälso skyddsinspektörernas utbildning kompletteras med kurs i livsmedelstek nik och att livsmedelsverket tillsammans med något bildningsförbund utarbetarstudiematerial för undervisning i studiecirkel för företagare och Prop.1988/89:68 den personal som hanterar livsmedel. 3.5.34 kommun: Förslaget omutbildningen av miljö- och hälsoskyddsinspektörerna med bl.a. särskild kursvid universitets miljö- och hälsoskyddslinje är viktigt. 3.5.35 kommun: Medtillfredsställelse konstateras att livsmedelsverket får ett ansvar förfortbildning av personal inom livsmedelskontrollen hos såväl kommuner somlänsstyrelser. 3.5.36 tycker attförslaget är bra. 3.5.38Lunds kommun: Den föreslagna kompletterande utbildningen och eventuell särskildkurs bör omfatta hela begreppet livsmedelshygien och inte enbart livsmedelsteknik. 3.5.44Sundsvalls kommun vill därför poängtera vikten av vidareutbild ning på samtliga nivåer i organisationen. 3.5.49Centralorganisationen /SR kan tillstyrka förslaget. 3.5.56 Lantbrukarnas riksförbundunderstryker vikten av att utbildningen i kostfrågor vidmakthålls och inte, somnu är fallet", successivt stryks i läroplanen. Förbundet ansluter sighärvid till de synpunkter som framförts i reservationen till belänkandet. LRFvill betona vikten av att kost- och konsumenlkunskaper erbjuds i utbildningssystemetså att de kommer fler elever till del än samt att i övrigtpåbyggnadskurser i kostkunskap med inriktning mot kommersiell hantering idetaljhandeln och/eller restaurangverksamhet inrättas. 1 stället för att lägganer skolor med denna speciella inriktning borde samhället här hjälpa till medutbildningen för ökade kunskaper vad gäller kost- och konsumtionsfrågor. 3.5.57 : Inom den utbildning som finns för miljö- ochhälsoskyddsinspektörer vid , pågår en utveckling som avser attge tillgång till specialinriklad utbildning i livsmedelshygien genompåbyggnadskurser, såväl korta som långa. Detta skulle ge möjligheter attanpassa kompetens efter behoven i den enskilda kommunen. Ensådan ordning med påbyggnadskurser stöds av förbundet. Däremot kan förbundet ejstödja utredningens förslag att möjligheterna att införa livsmedelsteknik somett ämne i utbildningen vid miljö- och hälsoskyddslinjen bör övervägas. Linjensom sådan avser att ge en myckel bred kunskap till de blivande inspektörernainom ett verksamhetsområde som täcker de flesta av dagens samhällsfunktioner.Att införa livsmedelsteknik som ordinarie kurs medför att omprioriteringarmåste ske som kanske ej är så lämpliga ur dessa aspekter. 3.5.64Svenska kommunförbundet: Den nuvarande utbildningen av miljö-ochhälsoskyddsinspektörer ger en bra gmnd för den personal som arbetar inom denoffentliga livsmedelskontrollen. Vidareutbildningen i livsmedelsteknik böremellertid ägnas ökad uppmärksamhet. 3.5.69Sveriges kommunaltjänstemannaförbund: 1 enlighet med vad som anförts under avsnittetallmänna utgångspunkter, så pågår en utökning avfortbildningen vid i Del är enligt förbundetsmening angeläget att statsmakterna, som ett resultat avutredningens förslag, avsätter resurser för att tillgodose de 149 utbildningsbehov somutredningen påtalat. Detär också angeläget att inriktningen på sådan fördjupning utgår från Prop.1988/89:68 den helhetssyn på livsmedelskontrollen, som förbundet påtalat dvs.konsu- Bilaga 3 menternas hälsa och välbefinnande. 3.6.2Socialstyrelsen instämmer i de förslag som lämnats rörande informationsutbyteinom kontrollorganisationen. Dämtöver är det viktigt att samverkan etablerasmed hälso- och sjukvården för att bl.a. bevaka utvecklingen av matburnainfektioner och matförgiftningar. 3.6.5Statens pris- och kartellnämnd: Vad gäller rapporteringssystem inom livsmedelskontrollen tar utredningen endast upp hur livsmedelsver ket skall kunna få en samlad information om hur den lokala livsmedels kontrollen bedrivs och vilken inriktning och omfattning den har. Enligt SPK:s mening kan det mot bakgmnd av de förhållanden som råder inom livsmedelshanteringen finnas anledning att se över informations- och rap porteringssystemen i stort inom livsmedelskontrollverksamheten. 3.6.9Statens livsmedelsverk delar utredningens uppfattning om behovet av rapporteringssystem. 3.6.15----------------------- Riksrevisionsverketmenar att det är viktigt att det finns kommunikationmellan de olika nivåerna i kontrollsystemet och stödjer därför utredningensförslag om ett rapporteringssystem. För att ett sådant informationssystem skallbli effektivt krävs enligt RRV att man tar reda på vilka informationsbehov somfinns på olika nivåer och utformar informationssystemet så att dessa kantillgodoses. Erfarenheterna från det tidigare informationssystemet Ml 07 visaratt det är nödvändigt att de som lämnar uppgifter till systemet också fårtillbaka information som de anser sig ha nytta av om systemet skall fungera. 1sammanhanget kan påpekas att problemet att bygga upp ett fungerandeinformationssystem finns också inom miljöskyddsområdet. Eftersom miljö- ochhälsoskyddsnämnderna kommer att finnas med som uppgiftsläm-nare i båda systemenkan det finnas anledning att ta till vara erfarenheterna frånmiljöskyddsområdet när man utformar ett system för livsmedelskontrollen. 3.6.16 Sverigeslantbruksuniversitet vill påpeka att man inte heller får glömma bort rapporteringen från miljö- och hälsoskyddsnämnderna till . Denna är viktig för att den regionala tillsynsmyndigheten skall få en helhetsbild av livsmedelshanteringen i länet. 3.6.18 i länhar inget att erinra mot att ett rapporteringssystem upprättas som ger såvällänsstyrelserna som livsmedelsverket information om tillståndet ilivsmedelshanteringssystemet. 3.6.19 i Östergötlandslän: Ett rapporteringssystem enligtutredningens förslag bör------------- utvecklas. börlämpligen kanaliseras genom länsstyrelserna och flödet skall gå i bådariktningarna. 3.6.20 i ländelar utredningens åsikt att väl fungerande rapporteringssystem------ måsteutarbetas.-- 3.6.21 i länvill framhålla att rapporteringssystemen måste utformas enhetligt och göras såenkla och korta att de inte 150 upplevs som självändamåloch inte tar resurser från det egentliga tillsyns- Prop. 1988/89:68 arbetet. Viktigt är att återrapportering sker. 3.6.24 i läntillstyrker en systematiserad rapportering mellan tillsynsmyndigheterna.------------ 3.6.25 i Västmanlandslän: Ett modernt registrerings- och rapporteringssystem bör utformas. 3.6.29Länsstyrelsernas organisationsnämnd:--------- När det gäl ler rapporteringen av resultatet av den planerade kontrollverksamheten föreslår utredningen att detta skall ske från nämnderna direkt till verket. Enligt LON:s uppfattning vore det naturligare om rapporteringen skedde via eller i samråd med länsstyrelserna.--- 3.6.34Gällivare kommun: Förslaget om avrapportering till livsmedelsver ket upplevs i viss mån vara en återgång till hälsovårdsstadgans årsrappor ter, också en tilllagande byråkratisering. 3.6.36Katrineholms kommun har inget att invända mot ett rapporterings system. 3.6.41---------------- Skarakommun: Att verket ges möjlighet att mer aktivt följa miljö-och hälsoskyddsnämndernas arbete genom bl.a. ett årligt rapporteringssystem ärbra, men det är mycket tveksamt om man genom bindande föreskrifter kan styrakommunernas verksamhet. Risken för mer byråkrati utan effekt är uppenbar. 3.6.42--------------------- Stockholmskommun: Alt livsmedelsverket skall få del av erfarenheterfrån nämndens inspektions- och undersökningsverksamhet finner förvaltningenhelt naturligt. Det är dock nödvändigt att denna rapportering utformas så attnämnderna ej belastas med alltför tung administrativ hantering. : Kommundata har utarbetat ettsystem, , speciellt anpassat för kommunernas miljö- och.hälsoskyddsförvaltningar. Systemet är avsett att stödja alla funktioner viddessa kontor. Detta inbegriper även register för livsmedelstillsynen (provtagning,inspektioner osv.) med faktureringsmtiner, bevakningar m. m. Föratt miljö- och hälsoskyddsförvaltningarna ej skall belastas med många olikaADB-system kommer bl.a. och att integreras med varandra för attonödigt dubbelarbete och informationsdubblering skall undvikas. Det är heltnödvändigt att ett framtida system för livsmedelstillsynen på samma sättintegreras i kommunernas MIA-system. 3.6.64Svenska kommunförbundet: Enligt styrelsens mening kan utredningens förslagtill rapporteringssystem för livsmedelsdata ifrågasättas av flera skäl. Det harvisat sig inom flera andra tillsynsområden att myndigheternas krav på atthantera olika data i centraliserade system inte har gått att uppfylla.Det finns också risk för att sådana system blir alltför styrande i den lokalatillsynsverksamheten. Hanteringen av erforderliga data om livsmedelskontrollmellan berörda myndigheter bör kunna ske i flexiblare former. Styrelsenavstyrker därför förslaget om rapporteringssystem. 3.6.71Länsstyrelsen i län ansluter sig till utredningens förslag. 4Finansiering av livsmedelskontrollen Prop. 4.1 --- vill------ fästauppmärksamheten på att nyakontrollavgifter som införs inte bör utformas på sådant vis att importendiskrimineras. 4.2 Socialstyrelsentillstyrker utredningens förslag att en fast årlig kon trollavgift tas ut för att finansiera den föreslagna tillsynsverksamheten.