prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — Förvaltningskostnader 729 474 000(2) + 43 023 000 (därav lönekostnader) (402 339 000)(2) (+ 22 591 0001 Lokalkostnader 324 509 000(3) - 52 570 000 Summa 1 053 983 000 - 9 547 000 lliAntalet anställda inom utrikesförvaltningenuppgick till 2 287 personer. Av dessa tjänstgjorde 835 iSverige och 1 452 utomlands (varav 844 var lokalanställda). Antalet anställdamed handläggande uppgifter var 891 (varav 125 lokalanställda), medan 1396 hade biträdande funktioner (av vilka 719 utgjordes av lokalanställda vidutlandsmyndigheterna). i2)Av angivet belopp har inte3 . ställts till utrikesförvaltningensdisposition till följd av tillämpningen av en utgiftsrara. l3iMedel för lokalkostnader i (54 milj. överförs fr.o.m. budgetåret1989/90 till anslaget under trettondehuvudtiteln. verksamhet sammanhänger medförändringarna i de internationella relationerna. Vi intensifierar alltmervåra traditionella strävanden att verka för ökat internationellt förtroende ochnedrustning, respekt för folkrätten och de mänskliga rättigheterna. Utvecklingen iEuropa ärav central betydelse för . 1 detta läge ställs allt större krav påutrikesförvaltningen. Utlandsmyndigheternas rapportering och kontakt-skapande verksamhetmåste vara av hög kvalitet och utrikesförvaltningens personal på alla nivåer möter ständigtnya uppgifter. Kraven pä enförnyelse och en effektivisering av den offentliga sektorn har blivit alltstarkare. Särskilt har nödvändigheten av detta krav aktualiserats inom hela denoffentliga sektorn. En förbättrad styrning skapar förutsättningar förutveckling och förnyelse av den offentliga sektorn. För att möta dennaförändrade syn kommer organisationsutveckling att vara en nödvändighet i processen. Organisationsutveckling innebär syste- 18 matiska och planerade långsiktiga åtgärder för att öka deanställdas förmå- Prop. 1988/89: 100 ga att lösa problem som hänger samman med förändringarinom och utom Bil. 5 departementet.Jag föreslår därför att en tjänst inrättas för detta förändringsarbete. Ett annat område sommåste förstärkas i departementet är Europa-frågorna. Resursförstärkning bör även ske till delegationen iGeneve, där förhandlingsarbetethar fått en allt större omfattning. är enregion med svenska intressen vad gäller utrikes- och försvarspolitik samtkommersiella och invandrarpolitiska frågor. Med hänsyn tillden senaste tidens utveckling i området har arbetsmängden väsentligtökat varför extra personalresurser måste tillföras. Antalet utlänningsärenden vid vårautlandsmyndigheter fortsätter att öka. Förutom det utredningsarbete som skervid utlandsmyndigheterna före inresan till , har det stora antalet asylsökandeflyktingar resulterat i behov av utredningar på utlandsmyndigheterna iflyktingarnas respektive land. Enannan ärendegrupp som sammanhänger med flykting-ärendena och resurserna vid utlandsmyndigheterna ärviseringsverksam-heten. Antalet viseringsärenden var 42 1982 medanansökningarna uppgick till 136 000 1987 uppgå till 145336. Handläggningen avutlänningsärendena har vid utlandsmyndigheterna blivit alltmer komplicerade. Antaletärenden är mycket stort vid i första hand ambassaderna i , ochTeheran. Under innevarande budgetår har myndigheterna i , , , och NewDehli erhållit förstärkning. Jag föreslår därför att utrikesförvaltningentillförs medel för den utökade verksamheten. Under år 1988förväntas omflyttningar av vissa servicefunktioner till förvaltningskontoretäga rum. De aktuella funktionerna berör ca 26 personer. 1 samband medregeringsombildningen har frågor om konsolidering avutländska skulder samt frågor om världsbanksgruppen -utom biståndspolitiskafrågor rörande de fattigaste , s. k. IDA-länder samt programländerför svenskt bistånd - överförts från tillfinansdepartementet. Detta får som konsekvens att tre handläggartjänster ochtvå assistenttjänster flyttas över till . För att effektivtsamordna Europa-frågorna inom har ettintegrationssekretariat (ISEK) inrättats inom handelsavdelningen. ,liksom övrig statlig förvaltning, skall genom effektivisering ochrationalisering begränsa sina anslag. För utrikesförvaltningen har fastlagts ettsparmål, som innebär en minskning av anslagen med 42,5 milj. kr. (i1986/prisläge) för treårsperioden /88 - 1989/90. Med hänsyn härtillfortsätter översynen av utrikesförvaltningens verksamhet och det kommer attbli nödvändigt att lägga ned vissa ambassader och lönade konsulat, vilka då kommer attersättas med honorära konsulat. Dessa haren betydligt lägre ambitionsnivå. Eventuella förändringar kommer på sedvanligt sätt att ske efter samråd medpersonalorganisationerna. Med minskade realaresurser blir det än mer angeläget att fortsätta ett aktivt förändrings- ochförnyelsearbete inom utrikesförvaltningen. administrativa utvecklingen i vid bemärkelse, inkl.införandet av ADB, är i dettasammanhang av största betydelse. Bil 5 haringa utlandsmyndigheter inrättats eller lagts ned. uppnå det nämnda sparmålet kommer det dock att blinödvändigt att lägga nedfyra eller fem utlandsmyndigheter fram till utgången av En intern utredningi syfte att analysera och ge förslag om utrikesförvaltningensturistkonsulära servicenivå i och har börjat sitt arbete.Slutligt beslut om en eventuell omorganisation av konsulatet i deMallorca kommer att fattas när denna utredning slutförts. Utredaren avserpresentera sina förslag före utgången av . Även det lönadegeneralkonsulatet i avses ges en ändrad organisation. Den nulönade generalkonsuln ersätts med en honorargeneralkonsul. Något senare, men under /90, avses ävengeneralkonsulatet i att ersättas av ett honorärt konsulat.Vidare härden svenska representationen i varit föremål för övervägandeni departementet. Avsaknaden av en lönad utlandsmyndighet i ekonomisktoch industriellt mest expansiva område - och dess centralort -har bedömts besvärande. Även förutsättningarna för informationsinsatser ochkultursamarbete harbegränsats av att lönad personal saknats i . Jag föreslår därför att ett lönat generalkonsulat i upprättas /90 inom givna ramar. På ett sätt sompåminner om förhållandena i har behovet av en lönad myndighet iItaliens industriella huvudstad länge känts angeläget. Jag hardessutom erfarit att denna uppfattning delas av den tidigare nämnda utredningenUD 87. Såväl det svenska näringslivet som företrädare för statliga myndigheter har också vidskilda tillfällen pekat på det aktuella behovet. Vidare har antaletutlandssvenskar i ochÖvriga ökat starkt . Trots den bekymmersammaresurssituationen har återinrättandet av ett lönat konsulat i känts såangeläget att det motiverat särskilda ansträngningar att omfördeladepartementets resurser, både i och utomlands. Inte minst motbakgrund av och EG-samarbetets ökande betydelse i utrikesrelationer är det tillfredsställandeatt en lösning varit möjlig att uppnå. Slutligen vill jag idetta sammanhang beröra den glädjande utvecklingen mot självständigheti . Som nämns på annat håll i denna proposition finns medelavsatta för återuppbyggnadsinsater i . Det är för tidigt att exaktförutsäga när självständighetssträvandena blir verklighet menerfarenheterna från andra liknande förlopp leder mig till slutsatsen att vi måste ha en god beredskap för attinom en relativt snar framtid inrätta enlönad utlandsmyndighet i huvudstad . Som ett led iregeringskansliets verksamhetsplanering tillkallade jag en särskildutredare för att lämna förslag om utrikesförvaltningens inriktning ochorganisation (dir. 1987:51). Jag redovisade i förra årets budgetproposi tiondirektiven för översynen (den s. k. UD 87). Utredningen har arbetat underhela och lämnar fram sina förslag . Den tidigare nämndaIKU-utredningen, som tillsattes Prop. 1988/89: 100överlämnade sitt huvudbetänkande (SOU 1988:9) Sverige-information och Bil. avgav utredningen delbetänkan-dena (SOU 1987:49) Sverige-informationoch vissa publikationer och (SOU 1987: 57) Sverige-bilder - 17 svenskar ser påSverige . Utredningen ompresstjänstens ställning och uppgifter inom utrikesförvaltningen (den s. k.presstjänstutredningen), som påbörjades , beräknas bli färdig i februari1989. Dessa tre översynerär uttryck för min önskan att rationalisera och moderniserautrikesförvaltningen. Avsikten är att efter departementets prövning avförslagen en handlingsplan upprättas, som kan fungera som styrmedel ochriktlinjer under det kommande decenniet. Parallellt med utredningsarbetet skerstegvisa förnyelser i departementets vardagsarbete. Anpassningen tillden nya statliga budgetprocessens treårsperspektiv har inletts bl. a. genom attutlandsmyndigheterna fått vidgat budgetansvar. Utlandsmyndigheternasverksamhetsplanering börjar finna sina arbetsformer med ett allt större inslag avresultatuppföljning. Datoriseringen har nått långt, såväl centralt idepartementet som vid utlandsmyndigheterna. På kommunikationsområdet finns ett välfungerande nätverk av telex-, telefax-, radio- och kurirförbindelser. Beredskapeninför de förväntade stora omvälvningarna på detta område är god. Jag villdärför påstå att det finns en betydande grad av dynamik i dagens . Även påbiståndsområdet sker ett kontinuerligt analys- och översynsarbete. Som ett led iverksamhetsplaneringen i har departementets avdelningför internationellt utvecklingssamarbete genom olika delprojekt söktbelysa det bilaterala biståndets effektivitet, inriktning och myndighetsstruktur. Som en slutsats avtvå av delprojekten har jag i december 1988tillkallat en kommitté med tre ledamöter med uppgift att göra en översyn av organistion och arbetsformer idet långsiktiga bilaterala biståndetmed huvudsaklig inriktning på biståndet utanför programländerna. Kommitténskall slutföra sitt arbete före utgången av . Ett särskilt analysarbete skall också initieras föratt studera effektivitetsfrågor idet svenska biståndet samt former och metoder för resultatuppföljning ochutvärderingsarbete. På utrikeshandelnsområde vill jag redovisa följande utredningsverksamhet. Utredningen omstatens stöd till företagens export i form av exportkreditgarantier ochexportkrediter samt av exportfrämjande effekter av u-krediter (den s.k.Exportkreditutredningen, dir. 1988:1 och dir. 1988:45). Utredningen avgav betänkandet (SOU1988:42) Statens roll vid finansiering av export. Betänkandet harremissbehandlats och förslaget övervägs i departementet. Utredningen omtjänstehandel med m. m. och utredningen om svensk utrikeshandel i krislägen (den s.k.krishandelsutredningen, dir. 1987: 39),som båda tillsattes , beräknar att lägga fram sina förslagunder . harregeringen tillsatt två utredningar på krigsmaterielom- rådet,nämligen utredningen om krigsmaterielexporten (dir. 1988:41) och 21 utredningenom krigsmaterielbegreppet (dir. 1988:42). Även dessa utred- Prop. 1988/89:100 ningar beräknas lägga fram sina förslag . Huvuddelen av verksamheten inomutrikesförvaltningen består i att förmedla, bearbeta och lagra information.Rationaliseringar inom informationshanteringen kan därför ge stora effekter. 1det sammanhanget har en genomtänkt informationsstrategi en central betydelse.UD avser att genomföra en intern utredning för att fastställa eninformationsstrategi för utrikesförvaltningen. I denna tas ett samlat grepp påalla former av informationshantering- inom ADB, papperslagrad information, telekommunikationer m. m.Utgångspunkten är handläggares och beslutsfattares krav och önskemål på vilka"utdatadokument" som behövs för olika typer av beslut, i handläggningosv. Syftet är att skapa sådana hjälpmedel att rätt information når rättbefattningshavare i rätt form. Ytterst handlar det om att minimera kostnadernasamtidigt som man optimerar informationskvaliteten. Det är inte huvudsakligenen fråga om att öka informationsflödets kvantitet och hastighet. Det gällersnarare att med hjälp av ny teknik och genomtänkta rutiner selektera ochdirigera informationsflödet så att det kan utnyttjas på det sätt som är mesteffektivt med hänsyn till verksamhetensmål och prioriteringar. Många handläggares problem är inte bristen påinformation i sig utan svårigheten att överblicka mängden av information ochatt få fram det som är relevant i en speciell fråga. En analys avinformationsbehov och -struktur innebär att man måste ifrågasättastrukturer och rutiner även inom andra centrala områden. Vilken är t. ex. denmest effektiva organisationen för att tillgodose kraven på adekvat inform,ationmed hänsyn till fördelningen av arbetsuppgiftermellan UD och utlandsmyndigheterna, mellan skilda enheter inom UD och mellanolika personalkategorier? Det är några av de delproblem som aktualiseras isamband med arbetet på informationsstrategin och som innehållerviktiga möjligheter till en ökadeffektivitet. handlar det om att integrera olika tekniker och olikaverksamheter med varandra. På det sättet utgör arbetet med eninformationsstrategi en naturlig fortsättning på det rationaliseringsarbetesom bedrivits inom UD 87. Inom ramen för denövergripande informationsstrategin är det vidare nödvändigt att fastställa delstrategier inom utvalda nyckelområden. Ett sådant gäller informationssäkerheten. Vinsterna från användning av ny teknik får aldrig äventyra hänsynen tillkraven på hög säkerhet. Behovet av en samlad helhetssyn inom informationshanteringen får också vissa konsekvenser för arbetet med ADB-säkerheten - effekter som redan beaktats i det arbete med en säkerhetsstrategi som inletts. Utnytt jandet av modern informationsteknologi ställer utrikesförvaltningen, lik som andra myndigheter, inför allt mer komplicerade frågor vid hanteringen av offentlighets- och sekretessfrågor. Inom detta område har inletts dis kussioner för att skapa en enhetlig praxis inom . Inte minst i diarieföringen och den övriga hanteringen av allmänna handlingar och arkivhandlingar har en samlad informationsstrategi en viktig roll. försök med en arkivdatabas för departementetskall ses som en första Prop. 1988/89: 100 etapp i ett större arbete med attutveckla sökvägar och åtkomstmöjligheter Bil. 5 till dessa. Här finns godamöjligheter att nå ökad effektivitet. harunder en rad år fortsatt att datorisera verksamheten och att utnyttja nyteknik i kommunikationerna. Denna utbyggnad har fortgått bl. a. med hjälp avomfördelning av medel inom budgetens ram. Under förestående period är detnödvändigt att satsa på att utveckla nya ADB-system. medför denfortsatta utbyggnaden ökade krav på underhåll och utbildning. Arbetet pä att upprättaoch vidareutveckla administrativa avdelningens informationsdatabas () harfortsatt under /89. Eftersom ekonomiadministrationenprioriteras, har datoriseringsarbetet med utlandsmyndigheternasredovisningssystem (REDUM) påbörjats under budgetåret. Fortsatt utbyggnad avett kontorsinformationssystem med bl.a. möjligheter till elektronisk postkommer att ske under budgetåret. Försök att integrera telexförmedling ikontorsinformationssystemet har också inletts. Den statliga lokalförsörjningen inomutrikesdepartementets område omfattar i huvudsak utrikes- ochbiståndsförvaltningarna. Investeringar m.m.redovisas från och med bugdetåret1988/89 i form av en treårsplan. Medel för investeringar anvisas numera underett gemensamt anslag under sjunde huvudtiteln (). ärlokalhållare för utrikesförvaltningen. Lokalbeståndet uppgår till ca 287 000m". disponerar under innevarande år ca 324 milj. kr.för lokalkostnader, vilket motsvarar av förvaltningsanslaget. Under föregående ochinnevarande budgetår har en kanslifastighet i köpts. Vidare harbostadsfastigheter i och i samt en tomt för kansli iDar-es-Salaam och kanslilokaler i inköpts. pågår om-och tillbyggnadsarbeten av ambassadanläggningen i , som beräknas varaslutförda . Hyrköpsavtal föruppförande av en ny kanslibyggnad i har ingåtts. För kommande budgetårfinns medel avsatta för bl. a. nybyggnad och inredning av kansli och bostäder iTokyo, kansli och bostäder i samt tomt och kansli i New York.Vidare finns medel avsatta för . om- och tillbyggnad av kansliet i Warszawa.För andra mindre objekt finns vissa medel reserverade under sjunde huvudtiteln,anslaget Investeringar m. m. Sammantaget representerarde redovisade projekten en ambition att genom ökade investeringar finnarationellare och på stabilare och mindre kostnadskrävande formerför UD:s lokalförsörjning utomlands. Statlig kreditgaranti Prop. I enlighet med beslut har förutrikesförvaltningen beviljats en engagemangsram om 50 milj. kr. Kreditgarantinavser lån till utrikesförvaltningens personal i samband med omstationering.Det förutsätts att tjänstemännens behov av kredit i samband med enomstationering skall kunna tillgodoses genom lån. uppgårlånesumman till högst . Med hänsyn till kostnadsutvecklingen föreslårjag att lånesumman höjs till . Till och med /88 har ca 16 milj. kr. tagits av engagemangsramen. har ingaförluster uppkommit. Jag hemställer att regeringen föreslår att tillUtrikesförvaltningen för /90 anvisa ett förslagsanslag på I . Från anslaget betalas kostnaderna för denkontaktskapande verksamhet, som bedrivs av utomlands stationerade tjänstemän iutrikesförvaltningen och av tjänstemän i som, utan attomstationeras, tas i anspråk för tjänstgöring utomlands. Jag beräknaranslagsbehovet för /90 till . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Utlandstjänstemännens representation för /90 anvisa ettreservationsanslag på . Inventarier förbeskickningar, delegationer och konsulat Medel som anvisas under detta anslag används förnyanskaffning, ersätt ning och underhåll av kansli- och bostadsinventarier för utrikesrepresenta tionen. och börian av upprättades ett större antal utlandsmyndigheter, vars inventariebestånd nu är nedgånget och i akut behov att förnyas. har endast en mycket begränsad förnyelse varit möjlig att genomföra, då huvuddelen 24 av tillgängliga medel tagits i anspråk för inredning avstörre nybyggen av Prop. 1988/89: 100 kanslilokaler. Härtill kommer att våralokalutrymmen är belägna i sådana Bil. 5 klimat att de svenskaavskrivningsnormerna inte överensstämmer med den faktiska nedslitningen. Jag beräknar ett ökat medelsbehovför nästa budgetår med . Jag hemställer att regeringen föreslår att tillInventarier för beskickningar, delegationer och konsulat för budgetåret1989/90 anvisa ett reservationsanslag på . 1 samband med utlandsmyndigheternas valutaförsöoninguppkommer kursförluster och kursvinster som redovisas under detta anslag. Anslagetbör föras upp med ettformellt belopp på I . Jag hemställer att regeringen föreslår att tillKursdifferenser för /90 anvisa ett förslagsanslag på . Anslaget används för s. k. kontorskostnadsbidrag tillvissa olönade konsuler samt föranskaffning av utrustning som enligt författningar och praxis skallfinnas på svenska olönade konsulat. Från anslaget betalas även s. k. tjänsteutgifter som de olönade konsulernahar i fullgörandet av sina uppgifter samt konsulskonferenser. Anslagetbör räknas upp med . Jag hemställer att regeringen föreslår att tillOlönade konsuler för /90 anvisa ett förslagsanslag på . Särskildaförhandlingar med annan stat eller inom P-'988/89:100 Anslagetanvänds för att betala kostnader för förhandlingar med andra stater och svensktdeltagande i internationella konferenser och möten. Anslaget administreras ochdisponeras av för hela räkning. Jag har beräknat en ökning av anslaget med . Jag hemställer att regeringen föreslår att tillSärskilda förhandlingar med annan stat eller inom internationell organisation för /90 anvisaett förslagsanslag på . Från anslaget betalas kostnader för deltagandei samarbetet inom ramen för (samarbetsministrarna) och m. fl. samarbetsorgan samt för deltagande i vissaandra former av nordiskt samarbete, däribland det svensknorska samarbetet. Jag beräknar medelsbehovet för nästa budgetår till . Jag hemställer att regeringen föreslår att tillNordiskt samarbete för /90 anvisa ett förslagsanslag päI . Vissa nämnder m. m. Anslaget används för att betala kostnaderna för bl.a. utrikesdepartemen tetsantagningsnämnd, möbleringsråd, det tekniskt-vetenskapliga rådet för klassificeringfrågorsom ställts till krigsmaterielinspektionens förfogande samt den rådgivande nämnden ikrigsmaterielexportfrågor. bidrag till handelsprocedurrädet. 1988/89: 100 Detta inrättadesden genom ett avtal mellan svenska staten och Bil. Avtalet, somför närvarande reglerar rådets verksamhet, trädde i kraft den och gäller t.o. Enligt avtaletskall staten bidra med 400 000 kr.per budgetår. Näringslivet svarar för ett kontantbidrag av lägst . Senast den 30 Juni1989 skall parterna inleda överläggningar om förlängning av det nugällande avtalet mellan staten och näringslivet om handels-procedurrådet. Jag hemställer att regeringen föreslår att tillVissa nämnder m. m.för /90 anvisa ett förslagsanslag på630 . Utredningar m. m. Med hänsyn till den beräknade omfattningen avutredningsverksamheten bör anslagetuppgå till . Jag hemställer att regeringen föreslår att tillUtredningar m. m. för /90 anvisa ett reservationsanslagpå . Anslagetutnyttjas företrädesvis för kostnader i samband med besök i av statschefer, regeringsmedlemmaroch andra personer, som bör visas uppmärksamhet och gästfrihetfrån officiellt svenskt håll. Anslaget används även i samband med motsvarande svenska officiella besök i utlandet och i samband med representationmed svenskt deltagande i vissa förhandlingar utomlands. Jagföreslår att anslaget förs upp med . 1988/89: 100 Jag hemställer att regeringen föreslår "'' -' att till Officiella besök m.m. /90 anvisa ett förslagsanslag på . Ekonomisktbistånd till svenska medborgare i utlandet m. m. Anslaget används huvudsakligen för periodiskt understöd tillvissa i utlandet, främst i ,bosatta svenska medborgare. Därutöver betalas från anslaget eftergifter och avskrivningar av fordringar för utgivet tillfälligt ekonomiskt bistånd åt nödställda samt förbistånd i brottmål och kostnader vid dödsfall. I anslaget finns enmedelsram på . för särskilda informationsinsatser riktade tillutlandsresenärer, främst ungdom, för att belastningen på utrikesförvaltningens konsulära resurser inteskall öka. Från medelsramenavräknas också kostnader för expertgruppen för identifiering av katastroffall utomlands. Jag beräknar medelsbehovet för nästa budgetår till3 . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Ekonomiskt bistånd till svenskamedborgare i utlandet m.m. för budgetåret1989/90 anvisa ett förslagsanslag på . Bidrag till vissainternationella organisationer ""P-'88/89: lOO B1. ordinarie bidrag till FN:s reguljärabudget för harännu inte fastställts men beräknas till 54,8 milj. kr. med en förväntad bidragsandel om . Den reguljära budgeten har ännuinte fastställts men med utgångspunkt från föreliggande förslag härtill kan det svenska bidraget - /90- förväntas komma att uppgå till samma belopp, dvs. 54,8 milj. kr. Kostnaderna för denvaktstyrka i (UNDOF), som på beslut av upprättades , harberäknats till 35,3 milj. dollar . Under samma förutsättningar kommer det svenska bidraget - /90 - att beräknas till av 35,3 milj. dollar eller ca 2,7 milj.kr. beslutadeFN:s säkerhetsråd att sända en fredsstyrka till södra (UNIFIL). Den totala kostnaden har för år1989 preliminärt beräknats till 145 milj. dollar. Under förutsättning attstyrkans mandat fortsätter att föriängas kan bidrag för kalenderåret1990 - /90- beräknas till av 145 milj. dollar eller ca 11,1 milj. kr. Finansieringen avFN:s fredsbevarande styrka på (UNFICYP) sker - till skillnad från UNDOFoch UNIFIL - med frivilliga bidrag. Finansieringenhar länge varit otillfredsställande. FN har ett växande underskott för denna verksamhet. Den totalakostnaden för har beräknats till närmare 100 milj. dollar. För -/90 - räknar Sverigemed att lämna ett oförändrat bidrag på 0,45 milj. dollar motsvarande ca 2,8 milj. kr. Även efterhemtagningen av den svenskabataljonen bör det svenska frivilliga bidraget tillUNFICYP utnyttjas uteslutande föravräkning mot utestående krav gentemot FN för kostnader avseende densvenska truppkontingenten. för ettfritt kan komma att förverkligas , i vilket fall enfredskår (UNTAG) kommer att sättas in för genomförande av val, övervakning av gränserm.m.