prop · GC0347 · 1988-12-31 00:00:00 — Speciellt stor är skillnaden under 1980-taIet (1980-1986). Detta kandelvis förklaras av att livsmeddssubventionema har minskat under 1980-taIet. Livsmeddsprisemaökade dock mer än totala konsumentprisindex (KPI) även under 1970-taIet, trotsatt införandet av livsmeddssubventionema då dämpade livsmedelsprisemas ökning. Äveni många andra har livsmeddsprisema ökat mer än KPI. Under 1970-taIetgällde detta relativt många länder, för att under 1980-taIet gälla förhåUandevisfå. avviker utveckling markant från övriga meden realprisökning på livsmedel . Totalt för harlivsmedlen realt sett stigit i pris , vilket är mer än i något annat OECD-Iand. Mervärdeskattenutgör av priserna på livsmedel liksom på de flesta andra produkter.Momssatsen har inte höjts , varför momsen inte har påverkatutvecklingen under 1980-taIet. Under 1970-taIet däremot höjdes momssatsenrelativt kraftigt. Eftersom vissa varor och tjänster i KPI inte är momsbdagda,eller har reducerad moms, kan momshöjningen ha höjt relativprisutvecklingen pålivsmedel under 1970-taIet. Parallelltmed livsmedelsprisemas snabba ökning har kvaliteten på livsmedel alltmerifrågasatts. Den objektiva kvaliteten på svenska livsmedel är enligt olikautredningar god. Emellertid har stora brister i framför allt redlighetenuppdagats . Redlighet innebär att livsmedlen motsvarar de krav påt. ex. sammansättning och märkning som lagen föreskriver. Större krav måsteställas på företagen, som samhällets kontroll måste förbättras. Jaghar för avsikt att senare föreslå regeringen att lägga fram ett förslag om eneffektivare livsmedelskontroll. Frågormnt konsumentmålet har belysts av livsmedelsutredning (LMU) i dessbetänkande (SOU 1987:44) Livsmedelspriser och livsmedelskvalitet. Utredningenkonstaterar att det är svårt att utpeka någon enskild faktor som avgörande orsak till livsmedelsprisernas utveckling . Utredningen betonar emellertid betydelsen av att jordbmksprisregleringen i kombination med geografiska fömtsättningar i hög grad skyddar den svenska livsmedelsmarknaden från internationell konkurrens. Detta, i 34 förening medstordriftsfördelar inom administration och distribution, har Prop.1988/89:47 lett till en relativt hög grad av marknadskoncentration inom såvältillverk- Bilaga 2 ningsindustrin söm partihandeln. Det faktum att jordbmksprisregleringenlett till en kostnadsanpassad snarare än en marknadsanpassad prissättning ärenligt utredningen ytterligare en del av förklaringen tiU den jämförelsevissnabba ökningstakten. Utredningenpekar på flera funktioner av regleringen som kan verka prisdrivande. påverkar jordbmksprisregleringen dels konkurrensfömtsättningarna,dels prissättningsbeteendet på såväl livsmedel som jordbmketsproduktionsmedel. Genom regleringen skuUe företagen i livsmedelskedjan betraktaprisema på jordbmksprodukter som opåverkbara. För produktionsmedlen skulle enokänslighet i prissättningen kunna bli fallet genom den betydelse produktionsmeddsprisindex(PM-index) tillmäts i jordbmksprisöverläggningama. Livsmedelsutredningensanalys betonar alltså den betydelse prisregleringen har eller kan ha förprisutvecklingen även i andra hänseenden än den ersättning som kommer bmkarnaeller livsmedelsindustrin inom regleringen till dd. Detta är väsentligaaspekter på det instmment som är det viktigaste medlet att uppnå de avriksdagen fastställda målen för Hvsme-ddspolitiken. Inkomstmåletsyftar till att jordbmkarna skall få en med jämförbara gmpper likvärdigstandard. Inkomstmålet skall i första hand avse heltids-sysselsatta vid rationeUtdrivna jordbmksföretag. En jämnare inkomstfördelning mdlan olika kategorier jordbmkareskaU främjas. Vid inkomstjämförelser skall hänsyn tas till att jordbmket skallbära kostnaderna för en produktion utöver den samhäUsekonomiskt motiverade. Inkomstmåletär ett medel för att uppnå försörjningsmålet, men det är även ett mål i sig, jämstäUtmed konsumentmålet, vilket geijordbmksnä-ringen en unik ställning. Dethuvudsakliga medlet för att påverka inkomstförhållandena är prisstödet. Ettstöd via priset på jordbmksprodukter är emeUertidett tmbbigt medel för attpåverka inkomsterna bl. a. eftersom jordbmkamas inkomster till stor dd härrörfrån andra inkomstkällor än jordbmket. Vidare reduceras prisstödets effekter pånettoinkomstema genom att det skall täcka även kostnaderna i produktionen ochdärigenom kapitaliseras i markpriser och priserna på andra insatsvaror. Dettaleder till ytterligare kostnadsökningar. Ävensamhällets stöd till rationaliseringar är ett medel för att påverka såvälinkomstmålet som konsumentmålet, som tidigare benämndes eflfek-tivitetsmålet.Produktiviteten i jordbmket har ökat mer än i näringslivet iövrigt. Detär förknippat med många problem att söka jämföra jordbmkamas och andra gmppers standard och betydande arbete läggs ned på detta. Undersökningar av inkomstsituationen inom jordbmket görs på såväl individ-, företags- som sektornivå. Resultatet är att inkomstsituationen i jordbmket uppvi- Prop.1988/89:47 sar en splittrad bild. sammanfattande bedömning av inkomstmålet är att det, trots detomfattande arbete som lagts ned på inkomstjämförelser, inte är möjligt attexakt definiera eller statistiskt fastställa om inkomstmålet har uppfyllts. Inkomstmålet,som medel, syftar till att påverka resursinsatsen, främst av arbetskraft, såatt försörjningsmålet kan nås. I denna mening är inkomstmålet uppfyllt,eftersom resursinsatserna vida överstiger vad försörjningsmålet kräver. 2.4 Det regionalpolitiska målet Riksdagensbeslut om livsmedelspolitiken innebär bl. a. att de speciellaförhållandena i norra skall särskilt beaktas vid utformningen av jordbmkspolitiken.Det finns enligt beslutet flera skäl för en geografiskt väl diflPerentierad jordbmksproduktionav i stort sett oförändrad storlek i norra . Med hänsyn bl. a. till jordbmketsstora betydelse för befolkning, sysselsättning, service och miljö men ävenfrån beredskapssynpunkt är det angeläget att behålla ett regionalpolitisktmotiverat stöd till näringen i denna dd av landet. Däremot är det enligtriksdagsbeslutet inte möjligt att fömärvarande ha som mål att ytterligare ökajordbruksproduktionen i norra . Det är inte heller enligt riksdagsbeslutetmöjligt att med hänsyn till den fortsatta rationalisering som sker i jordbruket,garantera att en viss resursmängd behålls inom jordbmket i detta område. Stödettill jordbruket i norra utgår främst som prisstöd ochrationaliseringsstöd. Prisstödet skall enligt riksdagsbeslut justeras med hänsyntill kostnadsutvecklingen och en närmare översyn skall genomföras vart tredjeår. harfått i uppdrag att göra en sådan översyn inför denI där bl.a. stödets eflfekter på omfattning och lokalisering avproduktion och sysselsättning skall tas upp. Översynen skall redovisas senastden . Våren1987 beslutade om ett särskilt åtgärdsprogram förjordbruket i norraSverige. Sysselsättningen sätts där i centmm och en rad insatser har gjorts föratt stödja tillkomsten av kombinationsföretag, där jordbruk ingår som en del.Totalt 200 milj. kr. har stäUts till program-, mets förfogande under entreårsperiod, vilka bl. a. används som stöd för investeringar, utbildning ochrådgivning samt forsknings- och utvecklingsverksamhet. Diskussionenom det regionalpolitiska målet har främst gällt hur det generella prisstödet verkar från regionalpolitisk synpunkt. Beräkningar av bl. a. jordbruksnämnden visar att stödet, som en följd av jordbmksarea- lens lokalisering, avkastningsförhållanden samt produktionsinriktning, tiU hamnar i södra och . Det generella prisstödet kommer därför i konflikt med bl. a. det regionalpolitiska rnålet och är inte ett eflfektivt medel för att nå regionalpolitiska mål. Olika former av selek- 36 tivastöd lämnas därför inom ramen för jordbrukspolitiken för att kom- Prop.1988/89:47 plettera det generella stödet och utgör av det totala stödet. Genom1985 års riksdagsbeslut om livsmedelspolitiken har ett miljö- och resursmålinförts, vilket innebär att jordbmket och livsmedelsproduktionen måste tahänsyn till kravet på en god miljö och till behovet av en långsiktig ochplanerad hushållning med våranaturresurser. En omställning av den fördapolitiken i riktning motett mindre intensivt, resurssnålt jordbruk harpåbörjats. tas en miljöavgift ut på handelsgödsel ochbekämpningsmedel i syfte att minska användningen. De medel som flyter inanvänds för rådgivning, forskning och i en del fall bidrag för att stimulera enmiljövänlig jordbmksdrift. Etthandlingsprogram har utarbetats för att minska riskerna för hälsa och miljö vidanvändning av bekämpningsmedel i jordbmket. Det skall ske genom övergång tillmedel med mindre risker, föreskrifter, utbildning och en halverad användning avbekämpningsmedel . Regeringen har givitlantbruksstyrelsen, , kemikalieinspektionen ocharbetarskyddsstyrelsen i uppdrag att utreda möjligheterna att ytterligarereducera användningen av bekämpningsmedel . Myndigheterna skallsenast den Ijuni 1989 redovisa sina förslag till regeringen. Riksdagenantog tidigt regeringens proposition 1987/88:128 om miljöförbättrandeåtgärder i jordbruket, m. m. (JoU 24, rskr. Enligt beslutet skallåtgärder vidtas som syftar till att reducera växtnä-ringsläckaget, främstkväve, . Målet skall nås genom bl. a. regler fördjurhållning, lagring och spridning av stallgödsel, åtgärder för att ökaandelen höst- och vinterbevuxen samt åtgärder för att minskaanvändningen av handelsgödsel, tgärdsprogrammet skall i huvudsak genomförastill och bedrivas i etapper. Detsvenska odlingslandskapet har genomgått stora förändringar under efterkrigstiden.Strukturrationaliseringar för att gynna stordrift och hög produktivitet harinneburit att flera naturtyper och därmed delar av det svenska kulturlandskapetriskerar att försvinna. Föratt mildra eflfekterna på odlingslandskapet av denna utveckling finns sedan den1 möjlighet för det enskilda jordbruksföretaget att få ekonomisktstöd för vård av värdefulla naturtyper. Genom beslut ommiljöförbättrande åtgärder i jordbruket har ytterligare medel anvisats föråtgärder iodlingslandskapet. Somett ytterligare led i regeringens strävan att minska jordbrukets negativamiljöpåverkan har regeringen beslutat lämna ett omläggningsstöd till s. k.alternativ odling. Lantbruketsdjurhållning och djuruppfödning har utvecklats mot en ökad specialisering och stordrift. Denna utveckling har i vissa fall föränd rat djurens miljö i negativ riktning och även påverkat odlingslandskapet. beslutade om en ny djurskyddslag som innebär att 37 4 1988/89. djurens hälsa ochnaturliga beteende sätts i förgrunden på ett, helt annat Prop. 1988/89:47 sätt . Behovetav de åtgärder som jag nu har nämnt vittnar dock om de problem som nuvarandeprisstöd för med sig. Eftersom stödet betalasvia priserna skapas incitament förjordbmkarna att öka intensiteten i produktionen. Därmed blir insatser avhandelsgödsel och bekämpningsmedel mera lönsamma. FAOkonstaterar i en nyligen framlagd rapport att de framgångar jordbruket iVästeuropa har åstadkommit med avseende på ökad produktionockså har orsakat avsevärda miljöproblem. Det slås fast att en ny orienteringav politiken behövs som bättre speglar det hänsynstagande till miljön somkrävs för att skapa en hållbar utveckling. Enligt FAO är sannolikt denviktigaste enskilda åtgärden för att åstadkomma en sådan utvecklingatt gå frånprisstöd till direkt inkomststöd. Detnuvarande stödsystemet medför avsevärda samhällsekonomiska kostnader.Gränsskyddet leder för det första till samhällsekonomiska förluster partielltinom jordbruks- och livsmedelssektorerna. Fördet andra medför nuvarande system att incitamenten för jordbruket och livsmedelsindustrinatt hålla nere kostnadsutvecklingen försvagas. Detta skadar näringenslångsiktiga utveckling och riskerar att leda tiU högre prisökningar pålivsmedel än annars. Vissa internationeUa studier visar också på ett sambandmellan graden av protektionism och inflationstakt. En hög inflation försvagarSveriges konkurrenskraft och leder till en lägre tillväxt i ekonominsom helhet. Fördet tredje har stödsystemet en negativ inverkan på tillväxten i samhälleteftersom tillgängliga resurser skulle kunna användas på ett för samhälletlönsammare sätt. Marken en resurs som har begränsad alternativ användning tenderar att undemtnyttjas mätt i areal, medan andra produktionsfaktorer, inteminst kapital, används i högre omfattning. I ett samhällsekonomiskt perspektivmåste också de negativa externa eflfekterna i form av miljöförstöring,förorsakad av den tillämpade produktionstekniken, beaktas. Stödsystemetmedför betydande inkomstöverföringar, i första hand från konsumenter tillproducenter. Prisstödet kostar dock konsumenterna betydligt mer än vad somkommer jordbmkarna till dd. Genom bl.a. omfattande läckage i form av kapitaliseringoch exportförluster reduceras nettot förjordbmkarna. Detprisstöd som konsumenterna betalar via priserna ger också upphov till fördelningspolitiskaeflfekter. Eftersom livsmedel upptar en förhållandevis stor andel avlåginkomsttagares hushållsbudget, har nuvarande prisstöd med störstasannolikhet regressiva eflfekter. Även barnfamiljer drabbas relativt setthårdare än andra grupper. 3 Den internationella utvecklingen Prop. Bilaga 2 Under1970-talet ökade den globala jordbruksproduktionen med ett par En relativt snabb ökning av befolkning och inkomst gav upphov till en efterfrågeökningav samma storleksordning för sektorn som helhet även om obalans uppstod förenstaka varor och tidsperioder. har efterfrågan avtagitsamtidigt som produktionsökningarna fortsatt. Både på animalie- och vegetabiliesidanhar utbudsöverskotten och lagren ökat och prisema sjunkit. Problemen har varit särskihmärkbara i de stora exporterande i-länderna och i vars jordbmkspo-litiki ovanligt hög grad isolerat de inhemska marknadema från världsmarknadensfallande priser och incitament till produktionsanpassningar. Snarare har deras jordbmkspolitikmed subventioner knutna till producerad volym varit den kanske främsta orsakentill utbudsöverskotten. Jordbruksstödetoch dess stora samhällsekonomiska kostnader har inte bara uppmärksammats pånationell nivå. Dels har det givit upphov till flera allvarliga handdskonfliktermellan främst EG och , dels har insikten ökat om nödvändigheten avgemensamma internationella ansträngningar för att lösa problemen. Vid där jordbmksfrågorna spelade huvudrollen var man enigom behovet av en reform av jordbrukspolitiken. De principer som antogs härförinnebar bl. a. en ökad marknadsanpassning genom en progressiv och samordnad minskningav jordbrijksstödet, en minskning av rådande obalanser genom en sänkning avgarantipriser och andra produktionsincitament samt en övergång frånprisgarantier och andra produktionsrdaterade stödformer till direktinkomststöd. Enav de viktigaste anledningarna till syn på behovet av en reformoch dess inriktning var det analysarbete som skett inom sedan början av 1980-taIetoch som fortfarande pågår. Syftet har främst varit att finna en för allaacceptabel metod som medger jämförelser mellan ländernas starkt divergerandeoch komplicerade subventionssystem samt att analysera eflfekterna av engradvis minskning av subventionerna. Bland resultaten kan noteras att subventionerna som åren 19841986 i genomsnitt utgjorde av produktionsvärdet spelarhögst olika roll bland . Därefter följer denordiska länderna följda av EG, medan bl. a. och ligger relativtlågt. Vidare har det visat sig att subventionsgraden ökat väsentligt under 1980-taIetsförsta hälft. ÄvenVärldsbanken har uppmärksammat problemen inom jordbmks-sektorn. I årsrapporten1986 analyseras både i- och politik. Det konstateras att många u-länderför en politik som hämmar jordbmks-produktionen medan i-ländernas produktionökar i skydd av allt högre handelshinder. Resultatet blir att större delen avvärldens livsmedelsexport produceras i i-länderna, där produktionskostnadernaär höga, och konsumeras i , där kostnaderna är lägre. En reformeringav jordbrukspolitiken är dock inte enbart av handelspolitisk betydelse. Enligt Världsbankenkommer reformeringen att i stor utsträckning bestämma den ekonomiska tiUväxten imånga av de fattigaste u-ländema och lev- Prop. 1988/89:47 nadsförhållandenapå landsbygden där flertalet av världens fattigaste bor. Deviktigaste internationeUa överläggningarna om jordbmkspolitiken sker inom de påpåendemultilaterala handdsförhandlingama i . De inleddes med ett ministermöte i . Manenades där bl.a. om att liberalisera handeln, förbättra konkurrenssituationengenom ökad disciplin vid tillämpningen av och gradvisneddragning av stöd och skydd till jordbmket. Iförhandlingarna har föreslagit att allt stöd till jordbmket som påverkarhandeln skall avvecklas . Endast direkt inkomststöd skalldärefter tiUåtas. Cairns-gmppen som består av 14 nettoexportörer (,, , , ASEAN m.fl.) har liknande men ej lika precismålsättning på lång sikt. Man skall övergå till att endast ha tullar somgränsskydd. Dessa skall sedan dras ned och helst avvecklas. På kort sikt skallstödet frysas och dras ned . har kommit attnärma sig Cairns-gmppen. EGhar koncentrerat sig på åtgärder på kort sikt och vill frysa stödet på 1984/85års nivå. Långsiktigt vill EG ha en substantieU neddragning och möjlighet tiUomfördelning av stöd och skydd. EG vill dock inte uttala sig om slutmålet merprecist. Även har uttalat sig för frysning och neddragningav jordbmksstödet och är villigt att gå vidare med den avveckling av stöd ochskydd som man har inlett men viU behålla en viss basproduktion. Nordenvill ha överenskommelse om både långsikts- och kortsiktsåtgär-der. Kortsiktig frysningoch neddragning av stöd förespråkas av i likhet med övriga. Allaviktiga deltagare ovan är överens om att den mätmetod som utvecklats i ,med viss korrigering, skall användas som hjälpmedel i förhandlingarna för attjämföra jordbruksstöd i olika länder. Exakt vilken roll mätmetoden skaU ha ärännu oklart. Infördet ministermöte som förestår i GATT-mndan står huvudmotsättningarnamellan och EG. kräver utfästelser om slutmålet för förhandlingen som EGinte kan ge. Man vill också från och sida ha åtaganden om specifikaåtgärder, medan EG förordar neddragning av den totala stödnivån. Frysning avstöd kan komma att bli ett resultat av ministermötet. För frysningen liksomfortsatta förhandlingar om neddragning av stöd och skydd kommer det mest han-delssnedvridandestödet, dvs. det produktrdaterade, att stå i fokus. Avdet anförda framgår att den nuvarande livsmedelspolitiken känneteck nas av en låg grad av måluppfyUelse som den bidrar till inflation och begränsar tillväxtmöjligheterna i den svenska ekonomin. Utifrån våra egna nationella mål behöver politiken reformeras. Behovet av en reform förstärks av de pågåendehanddsförhandlingarna i . lingar är inriktade på enminskning av det totala jordbmksstödet genom Prop. 1988/89:47 minskat stödvia produktpriserna och en övergång till olika former av Bilaga 2direktstöd utan handdssnedvridande eflfekter. Reformarbetetmåste utgå från att de olika livsmedelspolitiska målen konkretiseras ochpreciseras samt att nya medel utarbetas för att uppnå dessa mål. Enutgångspunkt för arbetet bör vara ett lägre gränsskydd än . Därvid skalldet pågående arbetet i beaktas. Någon ensidig neddragning av gränsskyddetär inte aktuell för svensk del. En fömtsättning är att andra länder visar provpå samma ansträngningar. Enandra utgångspunkt bör vara att de interna regleringama, som i är meromfattande och svårgenomträngliga än i andra länder, minskas i omfattning och ivissa fall avskaflfas. Därvid börtekniken med pris- och avsättningsgarantieromprövas. Fördet tredje bör nya medel utvecklas för att uppnå de beredskapsmässiga,regionalpolitiska och miljömässiga målen. Tidsplanenför reformarbetet bestäms utifrån dels livsmedelspolitiska beslut,dels GATT-förhandlingarnas förlopp. beslut innebar att staten under enövergångsperiod av skulle ta ett delansvar för spannmålsöverskottet.Vidtagna anpassningsåtgärder för att minska överskottet skall utvärderas tillår 1990. GATT-förhandlingarna är inriktade på vissa beslut iår vid det s. k. i . Vid dettamöte kan kortsiktiga beslutkomma att fattas som skulle påverka vår egen livsmedelspolitik redan undernästa år. Vidare kommer att diskuteras hur man och konkret skall föra de fortsatta förhandlingarna och vilkeninriktning dessa bör ha. Motbakgmnd av såväl inhemska som internationella omständigheter avser jag föreslåregeringen att tillkalla en parlamentarisk arbetsgmpp som skall fungera.som en livsmeddspolitiskberedning. Dess uppgift skaU vara att dels utvärdera ärs beslut, delsutforma förslag tiU en ny livsmedelspolitik fr.o. m. i ljuset bl.a. avGATT-förhandlingamas resultat. Arbetsgmppen skall även behandla en eventuellprovisorisk lösning för i den mån en dylik blir nödvändig med hänsyntill . Konsumenter och producenter skall tillförsäkras goda möjligheter atttillföra gmppen sina erfarenheter och synpunkter. Jaghemställer att regeringen bereder tillfälle attta del av vad jag har anfört om livsmedelspolitikens mål och medel. Bilaga3 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Anmälan till proposition om vissa ekonomisk-politiskaåtgärder, m.m. Densvenska ekonomin befinner sig i en högkonjunktur med snabbproduktionstillväxt och högt kapacitetsutnyttjande i näringslivet.Arbetsmarknaden kännetecknas av en hög efterfrågan på arbetskraft, en snabbtstigande sysselsättning och en lägre arbetslöshet än tidigare under 1980-talet.Arbetslösheten låg tredje kvartalet 1988 på . Efterfråganpå arbetskraft har emeUertid viixit snabbare än sysselsättningen och vi stårnu inför en tilltagande obalans på arbetsmarknaden. Nära två tredjedelar avindustriföretagen anger enligt senaste barometer, att dehar brist på yrkesarbetare och en tredjedel har brist på andra arbetare. Länsarbetsnämndernashöstprognos visar på en fortsatt stor efterfrågan på arbetskraft i så gott somhela landet framför allt inom byggnads- och tillverkningsindustrin men ocksåinom vårdsektom. 1syfte att dämpa överhettningen på byggarbetsmarknaden och skapa utrymme för ettfortsatt högt bostadsbyggande kommer jag föreslå regeringen attarbetsmarknadsstyrelsen (AMS) ges i uppdrag att inom ramen för sittplaneringssystem för byggverksamheten minska volymen annat byggande änbostadsbyggande jämfört med . Jag kommer vidareföreslå regeringen att nuvarande byggbegränsningar i och Göteborgsoch län skall fortsätta . Efterfråganpå arbetskraft avspeglas i att antalet nyanmälda platser till arbetsförmedlingenhar ökat . Trots detta har vakanstidema för delediga platserna kunnat hållas kvar på tidigare nivå. Detta visar attarbetsförmedlingen på ett eflfektivt sätt har klarat att passa ihoparbetssökande och lediga platser. Andelen platser som kräver utbildningoch/eller erfarenhet är emeUertid fortfarande hög. Denhöga efterfrågan på arbetskraft har tilltagit . Krav har framförts att situationen bör mötas med en ökad arbetskraftsinvandring. Jag är efter samråd med statsrådet . inte beredd att i det avseendet föreslå några ändringar i nuvarande ordning. Jag vill erinra om 42 att det inom ramen för nu gäUanderegler finns vissa möjligheter att tillåta Prop. 1988/89:47 invandring av arbetskraft för speciella arbetsuppgifter. Regeringenavser att bjuda in arbetsmarknadens parter till överläggningar kring frågor omden ökade efterfrågan på arbetskraft. Detfinns ett betydande potentiellt arbetskraftsutbud i , regionalt, blandflyktingar och andra invandrare, bland arbetssökande som trots det godaarbetsmarknadsläget har svårigheter att få arbete samt blarid det stora antaletdeltidsarbetslösa. Arbetskraftsutbudetmåste nu tas tillvara för att undvika och undanröja flaskhalsar i produktionen,vilka begränsar tillväxten och därmed sysselsättningen även för deyrkeskategorier som det inte råder brist på. Det är av största vikt attindustrins behov av arbetskraft tillgodoses för att förhindra inflationsdrivandeflaskhalsar. Även rekryteringen till vårdsektom måste underiättas.