prop · GC03150 · 1988-12-31 00:00:00 — Inom justitiedepartementethar det arbetats fram en departementspromemoria (Ds 1989:2) Domstolarnai framtiden - en idéskiss. Promemorian har sänts ut på remiss under våren1989.1 promemorian diskuteras t. ex. vilka uppgifter som bör ankomma pådomstolarna och vilka som kan läggas på andra samhällsorgan och hur uppgifternabör vara fördelade inom domstolsväsendet. Arbetsformer och organisation ärandra ämnen som tas upp i promemorian. En annan viktig utredning pådomslolsområdd är utsänd på Det gäller 1987års domamtrednings betänkande (SOU 1988:53) Prop. Domarbanan utbildningoch meritvärdering. att alla domartjänsterfortsättningsvis skall tillsättas med den sökande som Vidareföreslås atl liden från det en domaraspiranl börjar i överrätt lill dess att haneller hon förordnas till assessor skall bli betydligt kortare än vad som ärfallet. Förslagen är tänkta att leda till all domarbanan blir merattraktiv. 1likhet med domstolsväsendet har också åklagarväsendet skjutits i förgmnden iregeringsförklaringen hösten 1988.1 budgetproposition redovisadesställningstagandena till åklagarkommilléns betänkande (SOU 1986:26) Åklagarväsendetslokala organisation m.m. Åklagarväsendet har varit föremål föröversyn och organisationsförändringar. Härigenom och genom denförsöksverksamhet med treåriga budgetramar som pågår hosåklagarmyndigheterna har åklagarväsendet fått ökade möjligheter lill långsiktigplanering av sin verksamhet. På regeringens uppdrag har riksåklagaren inlettförsöksverksamhet med decentraliserat budgel- och personalansvar. Ocksåinom åklagarväsendet fmns betydande svårigheter atl rekrytera och behållafrämst de yngre juristerna. Efter mönster av det framtidsinriktade arbete somnu pågår beträffande domstolsväsendet kommer det inom attinom kort tas upp en motsvarande diskussion för åklagarväsendets del. Underperioden beräknas med den redovisade metodiken en utgiftsnivå fördomstols- och åklagarväsendet. Förändringarna i tabellen sammanhänger bl.a. medvissa investeringar på dalaområdet. Kriminalvårdensinriktning styrs av de principbeslut om kriminalvårdens utformning som fattadesav . har beläggningen vidkriminalvårdsanstalter och häkten ökat resp. . Med hänsyn lillbeläggningsutvecklingen har regeringen beslutat att sammanlagt 200 slängdaeller nedlagda anslallsplatser får tas i anspråk. Härigenom utnyttjastillgängliga plalsresurser fullt ut. Beräkningarna ilångtidsbudgeten fömtsätter en oförändrad beläggning vid anstalter och häkten. Ökningenunder /91 förklaras huvudsakligen av kostnader för utbyte avteleväxeln vid . Posleninnefattar kostnadema för allmänna val. Dessa kostnader följer dl cyklisktförlopp som styrs av de allmänna valens periodicitet. 1988/89:150 Bilaga 1.2 Milj. kr.,oförändrad pris- och lönenivå 89/90 90/91 91/92 92/93 -311 + 1, O + 0, O -11, Bidrag till vissa internationella organisationer 13548 +147 +199 +240 +311 11467 +196 +200 +240 verksamhetsområde omfattarutrikespolitik, internationellt utvecklingssamarbete och handelspolitik. Till hör utrikesrepresentationen med116 lönade utlandsmyndigheter och 425 honorärkonsulat. Under departementet sorterarmyndigheter och andra statsunderstödda organ. Ett betänkande om utrikesförvaltningens inriktning ochorganisation har överiämnats till departementet ijanuari 1989 (SOU 1988:58). Därutöverhar betänkanden om Sverige-information och kultursamarbete samtutrikesdepartementets pressljänsl överlämnats lill departementet. Dessautredningar kommer atl ligga till grund för en handlingsplan inför 1990-lalelsom utarbetas inom departementet. Andraområden inom verksamhetsområde som har belysts ärbiståndels effektivitet, inriktning och myndighetsstruktur saml slalens rollvid exportfinansiering. Ost-väst-relationerna kommer i stort att kvarstå som detgrundläggande elementet i del internationella systemet under 1990-talel. Denbestämmande faktorn i dessa relationer kommer all vara del bilateralaförhållandel mellan och . Dessa relationer fåranses befinna sig i dl dynamiskt skede. Del är på nedrustningsområdel som denpositiva utvecklingen varit mest påtaglig. Omdaningsprocesseni får sannolikt återverkningar på del allmänpolitiska området,särskilt vad avser utvecklingen inom de baltiska och övrigaÖsteuropa. Det alleuropeiska samarbetet inom ramen för Konferensen omsäkerhet och samarbete i (ESK), rörande bl.a. militära säkerhetsfrågor, Prop. 1988/89:150 ekonomiskt, vetenskapligt/tekniskt, och miljösamarbete resp. vidgade Bilaga 1.2mänskliga kontakter och kulturutbyte, kommer sannolikt att intensifieras.Förhandlingar om nedrustning av konventionella vapen i har nyligenpåbörjats. Sverigessäkerhet är i hög grad beroende av den inlernationella utvecklingen, särskiltutvecklingen i vårt närområde. och angränsande havsområden kommeräven all tillmätas fortsatt strategisk betydelse för såvälAtlantpakten som Warszawapaklen. FN:smöjligheter att bidra till en fredlig utveckling i världen och lill atlundanröja missförhållanden och orättvisor mellan länder kan komma atl stärkasylleriigare framöver. Avavgörande betydelse för svenskt försvars och för svenskt näringslivsteknologiska utveckling är fortsatt tillgång till högteknologi från ullandel.Teknologifrågor utgör viktiga inslag i handelspolitiken och därmed departementetsverksamhet. IVästeuropa föreslår stora förändringar. Utvecklingen inom EG kan successivtväntas skapa ett västeuropeiskt kraftcentrum med ökande attraktionsförmåga.Det är en viktig uppgift för alt uppnå dl så nära och omfattandesamarbete med EG som möjligt på alla områden utom det utrikes- ochsäkerhetspolitiska. Detär ell svenskt säkerhetspolitiskt intresse all värna om folkrättens regler omrespekt för staters suveränitet och territoriella integritet. Främjandet av demänskliga rättighetema är dl annat grundläggande element i vår utrikespolitik.Andra för vikliga folkrällsliga frågor är havsrälten med tillhörandeavgränsningsfrågor, miljörätten och rymdrällen. Denintensiva utvecklingen av de internationella förbindelserna medför att Sverigeårligen ingår ell antal avtal med främmande makter. Förhandlingsarbetet krävertraktalsrättslig medverkan i betydande omfattning. En annan rättslig fråga avomfattning är utlänningslagstiftningen. Kontakteröver gränserna är av avgörande betydelse för samhällsutvecklingen. Impulserutifrån är ell villkor för svensk forskning och svenskt kulturutbyte. Också förden svenska utrikeshandeln och turismen är kultur- och informationsutbytetviktigt. /90 uppgår till av beräknad BNI för . som omfattas av långtids budgeten beräknas biståndsramen på motsvarande sätt uppgå till av bruttonationalinkomsten (BNI). Delta innebär i fasta priser en årlig ök ning med ca 200 milj. kr. För hela långtidsbudgetperioden blir ökningen därmed ca 950 milj. kr. eller i lågalternalivd. Enligt regeringens förslag för /90 fördelas ramen med 29,som bidrag lill inlernationella biståndsprogram, för utvecklingsarbete ge nom SIDA, och för andra biståndsprogram bl.a. U-krediter, forsk ningsstöd och särskilt bistånd lill skuldtyngda länder. För biståndels admi nistration och information beräknas 2,av totalramen. Väridsekonomin präglas avstora strukturella förändringar. 1988/89:150 som vi i mångastycken ser en alltmer integrerad värld ser vi också nya Bilaga 1.2regionala ekonomiska maklcenlra växa fram. betydelse för en stabilutveckling av världsekonomin blir allt tydligare liksom hur olikaförutsättningarna är för utvecklingen i olika eller grupper avu-länder. Bl.a.genom avspänningen mellan supermakterna har en process mot fredliga lösningarav flera regionala konflikter kommit igång. Både i själva fredsprocessen och iden återuppbyggnad som behöver följa har biståndet en roll att spela. Ettområde som också dragit till sig internationell uppmärksamhet under de senaståren, och där samlade insatser behövs, är miljöfrågorna. Förändringaroch utvecklingstendenser som är uppenbara gör att utvecklingssamarbetetställs inför både nya krav och möjligheter. Inom utrikesdepartementetsavdelning för internationellt utvecklingssamarbete bedrivs ett omfattandeanalys- och utredningsarbete för alt möta dessa krav och möjligheter. I1989 års budgetproposition redovisas ett sådant arbete avseende biståndet lillAfrika . Analysarbetet har bl.a. lett fram lill riktlinjer förbiståndet lill på 1990-talel. Ellanalys- och utredningsarbete har inletts om FN:s roll på det ekonomiska ochsociala området. 1 budgetproposition anmäls ett arbete som skallpåbörjas om utvärderingsmetoder och studier av biståndets effektivitet.Regeringen beslutade vidare om alt tillsätta en kommitté förall göra en översyn av organisation och arbetsformer i det svenska bilateralautvecklingssamarbetet. Sverigeär elt höginduslrialiseral land vars välstånd är avhängigt av atl ettomfattande och fritt handelsutbyte kan förekomma med omvärlden. Detgrundläggande målet i handelspolitiken är därför att slå vakt om och bidra tillall vidare utveckla nuvarande öppna handelssystem. Detinlernationella handelssystemet är framför allt reglerat i . stödför och för pågående försök att utsträcka det multilaterala regelsystemetlill nya områden, som t. ex. tjänslehandel, är ett centralt tema i handelspolitiken.Bland andra inlernationella organisationer av betydelse för världshandel, och ivilka medverkar aktivi, bör nämnas och . GenomEFTA och frihandelsavtalet med har tillgång till ett frihandelsområde i vilket av den svenska exporten finner av sättning. Att utveckla som hemmamarknad är ett av huvudmålen i del nordiska samarbetet. Del är vidare av mycket stor betydelse att samar betet med EG kan utvecklas på elt för positivt sätt, såväl inom som utom frihandelsavtalets ram. Härmed förstås inte blott åtgärder för att säkra full tillgång till EG-marknaden utan äveri sådana åtgärder som tar sikte exempelvis på dellagande i det gemensamma västeuropeiska forsk ningsarbetet. ' Svenskindustri kommer att genomgå stmkturförändringar vilket påver- Prop.1988/89:150 kar utrikeshandelns sammansättning. Den ökandeinternationaliseringen Bilaga 1.2 tenderar att öka vikten i svensk export avvissa varugmpper med ökande sårbarhet som följd. Detta kan ge effekter på såvälexportfrämjande i traditionell mening som exportfinansiering. Exportkreditnämndenredovisar i sin skrivelse till regeringen angående verksamheten m. m.regelmässigt en prognos för utvecklingen av verksamheten . Som framgår av budgetpropositionen beräknas underskott uppståunder /89 med 500 milj. kr. för att de kommande två årenuppgå lill 250 milj. kr. respektive 300 milj. kr. EKN har också gjort försökatt prognostisera belastningen på statsbudgeten vilken väntas uppgå lill ca210, 260 respektive 320 milj. kr. Faktorersom kan påverka långtidsbudgeten Kravetpå effektivitet och styming av den offentliga sektom har alltmer accentuerats.En förbättrad styrning skapar fömtsättningar för utveckling och förnyelse.Utrikesdepartementet kommer att verka för dessa riktlinjer i den handlingsplansom kommer att ligga till gmnd för utrikesförvaltningens inriktning under1990-talet. Denstörsta enskilda poslen iriom verksamhetsområde ärinternationellt utvecklingssamarbete. Enligt riksdagsbeslut skall biståndsramenuppgå till av BNI. innebär all BNI:s utveckling är den viktigasteulgiftsslyrande faklom inom område. BNI:sprognostiserade utveckling medför att biståndsramen i fasta priser ökar med ca950 milj. kr. Nya krav och möjligheter i delinternationella utvecklingssamarbetet ställer krav på anpassning både vadgäller biståndsadministrationen och verksamhetsformer genomförande. Långtidsbudgetensom avser perioden /90 1993/94 bygger på de förutsättningar som gäller förregeringens förslag för /90. Några beslul som påverkarverksamhetens omfattning i förhållande lill budgetproposition har intefattals. Vadgäller deltagande i intemationella organisationer fastställsutgifterna efter förhandling mellan de medverkande staterna och fördelas efteröverenskomna fördelningsnycklar. Utrikesförvaltningensinkomster utgörs främst av expeditionsavgifter, till största delen avviseringsverksamhet. Förnärvarande pågår förhandlingar om kapitalpåfyllnad i IDB avseende åren 19881991. Förhandlingarna avser såväl den totala summan som fördelningen mellan debidragsgivande medlemsländerna. En utgångspunkt är för svensk del att ettalltför dominerande inflytande för något medlemsland bör undvikas. Del medför åandra sidan krav på större kapitalandelar för övriga medlemsländer. Sverigeeftersträvar elt så nära samarbete med EG som möjligt på alla områden utom de utrikes- och säkerhetspolitiska. I första hand är det genom elt stärkt samarbete inom EFTA och mellan EFTA och EG som 39 detta skall uppnås, men påvissa områden kan det också bli nödvändigt att Prop. 1988/89:150 gå fram nordiskt eller bilateralt. EFTAkommer alt behöva stärkas som ell led i elt utbyggt och mer struktureratsamarbete mellan EFTA-länderna och EG. Oavsett formema för detta innebärintegrationsprocessen ell större mått av utredningsarbete, förhandlingsresoroch deltagande i det västeuropeiska samarbetet. Vidsidan av dessa faktorer på utgiftssidan finns dl antal andra av betydande viktför verksamheten som sammanhänger med förändringarna i del internationellaklimatet. Detta, och de exempel som omnämnts tidigare, understryker kraven påeffektivitet i organisationen och budgetär flexibilitet. Prop.1988/89:150 Bilaga 1.2 . kr., oförändrad pris- och lönenivå förändring 1989/90 1990/91 1989/90-1993/94 Försvarsdepartementelsverksamhetsområde omfattar utgifterna för totalförsvarels militära och civiladelar saml övrig verksamhet inom totalförsvaret. Genomriksdagens beslul (prop. 1986/87:95, FöU 11, rskr. 310) om totalförsvarelsfortsatta utveckling fastställdes mål och planeringsram för perioden1987/88-1991/92. /90 utgör alltså det tredje året iförsvarsbeslutsperioden. har därefter i senare beslul förändrat deekonomiska förutsättningama (prop. 1987/88:100, bil. 6, FöU 11, rskr. 346 och1987/88:150 bil. 8, FöU 13, rskr. Hämtöver kommer planeringsramarna attpåverkas av förändrade beslul (prop. 1988/89:100, bil. 6 och 1988/89:80, bil.1). Ett nytt, och med dl år lidigarelagl, tolalförsvarsbeslut föreslås tillvåren 1991. 1989 årslångtidsbudget utgår från den inriktning, uppgiftsbeskrivning ochresursfördelning som bestämls i försvarsbeslutet med de ändringar som följer avsenare beslut och de beslut som väntas fatta med utgångspunkt i depropositioner som lämnats till . För /92 ochdärpå följande budgetår fömtsätts en oförändrad verksamhet i förhållande /91 med undanlag för vissa tidsbegränsade program ochmedelstillskott. Planeringsramamaför del militära försvaret har för /90 och 1990/91 angetts till26 356 resp. 26 565 milj. kr. i pris- och löneläget febmari 1987 (prop.1987/88:100, bil. 6, FöU 11, rskr. Planeringsramen skall höjas varjebudgetår lill och med /92 med 200 milj. kr. 1986/87:95,bil. 1, FöU 11, rskr. har beslutat att tillföra del militäraförsvaret 700 milj. kr. /92 för skydd mol främmandeundervattensverksamhet (prop. 1987/88:150, bil. 8, FöU 13, rskr. 1988/89:80 föreslås tillskott till ramen på 580 resp. 625 milj. kr. 1988/89:150 (prislägel ) under budgetåren 1989/90 och1990/91 för utöka- Bilaga 1.2 de repetitionsövningar inom armén och marinensamt för utökad materielutveckling. Hämtöverhar planeringsramen justerats med hänsyn lill ett anlal uppgiftsändringar avmindre ekonomisk omfattning. Utgiftsramenför /90 och planeringsramen för /91 uppgår till28071 resp. 28 259 milj. kr. Denmilitära utgiftsramen priskompenseras med dl försvarsprisindex som fastställtsi försvarsbeslut. Försvarsprisindex är en sammanvägning av femofficiella indexserier. Den förväntade priskompensationen från prislägetfebruari 1988 till medelprislägel 1989/90 utgör 2 800 milj. kr. för budgetård1989/90. Enligtförsvarsbeslutet skall totalförsvarets militära del ges följandehuvudsakliga inriktning. Påden allmänna vämpliklens gmnd prioriteras åtgärder som syftar till att höjakrigsorganisationens kvalitet och utbildningsnivå samt åtgärder för attmodernisera och komplettera befintliga och beslutade syslem så att dessasverkan förbättras. Underrättelseljänsten skall förbättras. Luftförsvarelsutveckling och verkansmöjllghder prioriteras. Moderna vapen och elektroniskamotmedel samt förbättrad stridsledning och luftbevakning tillförs. Luftvärn medlängre räckvidd utökas. En långsiktig inriktning skall skapas för attförbättra flygslridskraflemas jakl-beväpning. Föratt förbättra tillgången på effektiva system för alt bekämpa en angriparesfartyg utökas antalet ubåtar och tillförs moderna tungakustrobotförband. Ubåtsskyddets kvalitet höjs genom ett anlal åtgärder. Regeringensanalys av underlagd /budget visar alt fömtsättningarna för attgenomföra försvarsbeslut förändrats. Nästa fleråriga försvarsbeslutbör därför lidigareläggas . Vissa frågor, främst rörande arménsorganisation och utbildningssystem, bör dock prövas av redan hösten1989. Förtotalförsvarets civila del beräknas den ekonomiska planeringsramen för perioden1989/90- 1993/94 uppgå till 8 896 milj. kr. i genomförandeprisläge 1989/90. Dencivila planeringsramen priskompenseras enligt ett civilt prisindex. Detta index bygger på en sammanvägning av nettopris- och SAV-index. Utgifterna för totalförsvarets civila del under /90 beräknas totalt uppgå till 3131 milj. kr., varav 1 770 milj. kr. ingår i planeringsra men och 669 resp. 683 milj. kr. utgör kapitalkostnader resp. övriga kostna der som beräknas utanför denna ram. Av utgifteraa för totalförsvarels civila del redovisas i tabellen endast de utgifter som hör till funktioner under försvarsdepartementets verksamhetsområde (civil ledning och sam- 42 ordning,befolkningsskydd och räddningstjänst, psykologiskt försvar saml Prop.1988/89:150 försörjning med industrivaror). Dessa utgifter uppgår / Bilaga 1.2 90 till 1 666 milj. kr. Utgifterna för övrigafunktioner redovisas under resp. departements verksamhetsområde. Denekonomiska planeringsramens storlek är styrande för utgifterna inom den civiladelen av totalförsvaret. 1princip omfattar totalförsvarets civila del all samhällelig verksamhet somavses fortgå i krig. I budgdsammanhang är dock avgränsningen snävare och avserendast anslag eller delar av anslag som är direkt riktade molberedskapsuppgifler. Förden civila delen av totalförsvaret innebär försvarsbeslutets inriktning bl.a.förstärkningar av uthållighet och kapacitet för hälso- och sjukvård i krig, enfortsatt satsning på förbättrad beredskap vid myndigheterna och på psykologisktförsvar samt på elförsörjningen i krig, inkl. kommunalleknisk försörjning. Motbakgrund av de i försvarsbeslutet ändrade importantagandena under kriser och ikrig skall beredskapslagringen av olja i samhälld minskas och den statligaberedskapslagringen omstruktureras. Inriktningen av befolkningsskyddet i krigförändras i enlighet med försvarsbeslutet. Det framlida skyddsrumsbyggandetkommer som en följd härav att koncentreras lill sådana områden där merbetydande risker bedöms finnas för civilbefolkningen. Tidigareläggningenav lotalförsvarsbeslutel avses även omfatta totalförsvarets civila delar. Tillsin huvuddel omfattar verksamheten under denna rubrik medverkan i FN:sfredsbevarande arbete samt ersättning till vapenfria Ijänslepliktiga.Utgiftsramen för /90 är 430 milj. kr. En oförändradverksamhetsnivå har antagits för resten av perioden som en grund förmedelsberäkningen. 1988/89:150 Bilaga 1.2 Milj.kr., oförändrad pris- och lönenivå Socialdepartementetsverksamhetsområde omfattar stöd till barnfamiljer, pensioner, sjukförsäkring, arbetsskadeförsäkring,hälso- och sjukvård, äldre- och handikappomsorg, alkohol- och narkotikafrägorsaml övrig socialtjänst. Huvuddelen av verksamheten inom hälso- och sjukvårdensamt bedrivs av kommuner och landsting. Socialdepartementetsansvarsområde innefattar en slor del av den offentliga sektorn. gällerbåde mätt i utgifler och i anlal anställda. Nedan(tabell 3) redovisas utgifler tillsammans medsocialförsäkringens utgifler. Dessa ger en sammanlagd utgift på ca 250miljarder kronor. Utöver detta kommer landstingens och kommunernas kostnaderför sjukvård, barnomsorg och sociala insatser. Dessa samlade sociala utgifterutgör omkring en tredjedel av bruttonationalprodukten och beräknas år 1989komma atl uppgå lill . Totala statliga utgifter inom sociala sektorn Milj. kr.,oförändrad pris- och lönenivå Prop.1988/89:150 Bilaga 1.2 89/90 90/91 Ekonomiskt stöd till barnfamiljer inkl. föräldraförsäkring 250651 + 9579 +8655 +5302 +5259 73735 + 3895 +3560 +3020 +2820 + + + 605 45 - 185 - 295 - 275 575 + 600 + 630 + 665 386 + 404 +423 + 443 28 106 + 2 325 +2 998 +94 + 25 10372 +1569 + 398 + 556 + 556 5 273 - 1-85-85 O 4 161 + 240 + 330 + 292 + 324 3820+10 O O O Faktorer som påverkar utgifterna Den faktor som har störst betydelse för utvecklingen inomdet sociala området är befolkningsutvecklingen. Ett ökat födelsetal innebärökade krav på främst föräldraförsäkring och barnomsorg. En ökning av antaletäldre innebär höjda utgifter för pensioner och ökade kostnader för vård ochomsorg. Antalet personer i åldersgruppen beräknas ökakraftigt , vilket påverkar behovet av vård och omsorg. De yngrepensionärerna blir dock färre som del finns tecken på att dennagrupp blir allt friskare, vilket innebär all vården och omsorgen avlastas.Vidare beräknas i SCB:s nya prognos och framåt en relativt stor ökningav antalet barn i åldersgruppen 0 , vilket har stor betydelse förutvecklingen inom föräldraförsäkring och barnomsorg. Antal personer (1 OOO-tal) Källa: , prel. uppgifter. Utvecklingen påarbetsmarknaden kommer också att ha stor betydelse för möjligheterna alt mötabehoven inom vården och omsorgen. finns rekryteringsproblem inomdelar av vård och omsorg. Problemen kan förväntas bli än större närungdomskullama minskar och olika typer av ledighder, t. ex. föräldraledighet,ökar. Prop.1988/89:150 Bilaga 1.2 Utvecklingen1989/90-1993/94 Socialdepartementetsutgifter beräknas /90 uppgå till , vilket ärca av statsbudgeten exklusive räntor på statsskulden. Huvuddelen avsocialförsäkringen finansieras utanför huvudtitel ochberäknas till ca . 1 årets långtidsbudget redovisas för förstagången realekonomiska beräkningar av dessa utgifter. Största delen av denberäknade utgiftsökningen inom ansvarsområde underperioden kommer att inträffa ulan-för själva statsbudgeten men inom socialförsäkringssektom. Socialförsäkringensutgifler vid sidan av socialdepartementels huvudtitel beräknas under denperiod som långtidsbudgeten omfattar att öka med ca . eller medca realt. Den största ökningen inträffar för ATP till följd av all alltfler pensionärer är berättigade till allt högre pensioner. Även ökningen förföräldraförsäkringen är betydande. Förden period som långtidsbudgeten omfattar beräknas, med de antaganden somgjorts, departementets anslag totalt öka med ca . eller 3,ifasta priser. är något högre under periodens första del. utgifter på huvudtiteln och sodaUSrsfikringens utgifterfördelade pä transfereringar och konsumtion. 300000 250000 200000 150000 100000 50000 O 89/90 90/91 91/92 92/93 934 B Förvaltning och övrigt S Statsbidrag till kommuner och landsting O Transfereringar till hushåll En mycketstor del () av och socialförsäkringens utgifler utgörsav transfereringar till hushåll. De mest omfattande är ATP, folkpensioner,barnbidrag, sjukpenning och föräldrapenning. Transfereringar tillkommuner och landsting utgör av utgifterna. 1988/89:150 De mestbetydande är statsbidragen lill barn- och äldreomsorg, saml Bilaga 1.2bidragen till hälso- och sjukvården. Enliten del av utgifterna () är egen konsumtion, förvaltningsutgifler m.m. Transfereringarnatill hushåll ökar . Huvuddelen av ökningen ligger inomATP-systemet samt inom områdena ekonomiskt stöd lill barnfamiljer, omsorg ombarn och ungdom samt omsorg om äldre och handikappade. En viss minskning skerinom området försäkring vid sjukdom, handikapp och ålderdom, vilket främst kanförklaras av sjunkande kostnader för folkpensioner (pensionstillskott) och KBT.