prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — Vid beräkning av arbetslöshet enligt första stycket tagesicke hänsyn till bisyssla som försäkrad före arbetslöshetens inträde varaktigtutfört vid sidan av heltidsarbete, om bisysslan ej utvidgas under arbetslöshetenoch ej hindrar den försäkrade från att antaga erbjudet lämpligt arbete. Denna lag träder i kraft . Senaste lydelse 1982:432. Lag om ändring i lagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd Härigenom föreskrivs att 7, 8 och 30 §§ lagen(1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd' skall ha följande lydelse. Med tid under vilkensökanden enligt 6§ skall ha utfört förvärvsarbete jämställs tid då sökanden I. i enskilt hem vårdat åldring ellerhandikappad i sådan utsträckning att sökanden varit förhindrad att stå tillarbetsmarknadens förfogande. 2. genomgåttarbetsmarknadsutbildning eller yrkesinriktad rehabilitering för vilkenstafiigt utbildningsbidrag utgått, 3. fullgjort värnplikt elleråtnjutit föräldrapenning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, i bådafallen dock tillsammans högst . 2. deltagU i och, om intesärskilda skäl hindrat det, fullföljt arbetsmarknadsutbildning eller yrkesinriktadrehabilitering för vilken statligt utbildningsbidrag utgått, 3. fullgjort värnplikt elleråtnjutit föräldrapenningförmån enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, ibåda fallen dock tillsammans högst . 4. haft semester, eller 5. eljest varit ledig avannan anledning än sjukdom, värnpliktstjänstgöring eller barns födelse medhelt eller delvis bibehållen lön. Vid bestämmande av ramtid enligt 6 § inräknasicke tid då sökanden varit hindrad att arbeta på grund av styrkt sjukdom, värnpliktstjänstgöring,vuxenutbildning, yrkesinriktad rehabilitering, nykterhetsvård på anstalt,frihetsberövande på kriminalvårdens område eller vård av eget barn elleradoptivbarn som ej fyUt , i den mån sådan tid ej enligt 7 § Jämställesmed tid under vilken förvärvsarbete utförts. Den tid som inte räknas in iramtiden får dock inte överstiga . Vid bestämmande av ramtidenligt 6 § räknas inte tid dä sökanden varit hindrad att arbeta på grund av 2. heltidsutbildning som densökande har avslutat efter fyllda eller som har föregåtts av sammanhängandeförvärvsarbete på heUid , 3. nykterhetsvård påanstalt, 4. frihetsberövande påkriminalvårdens område, 5. vård av eget barn elleradoptivbarn som inte har fyllt . Detsamma gäller tid då sökanden har åtnjutitföräldrapenningförmån enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring eller varithindrad att arbeta på grund av ' Lagenomtryckt 1982:433. Senaste lydelse 1984:514. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1. värnpliktstjänstgöring, 2. arbetsmarknadsutbildning, 3. yrkesinriktadrehabilUering, i den mån sådan tid inte enligt 7 § JämstäUs medtid under vilken förvärvsarbete har utförts. Den tid som inte räknasin i ramtiden får dock inte överstiga . 30 §" Ansökan om kontant arbets- Ansökan om kontant arbets marknadsstöd göres skriftligen hos mtirknadsstöd görsskriftligen hos länsarbetsnämnden i det län där länsarbetsnämnd somregeringen sökanden är bosatt. Vid ansökning- bestämmer. Vidansökningen skall en skall fogas intyg av arbetsgiva- fogas intyg avarbetsgivaren om Sö ren om sökandens arbetsförhållan- kandensarbetsförhållanden samt den samt de uppgifter i övrigt som de uppgifter i övrigt sombehövs för behövs för bedömande av hans rätt bedömande av hans rätttill stöd. Kan sådant intyg endast Kan sådant intyg endastmed stora med stora svårigheter införskaffas, svårigheter införskaffas,får arbets- får arbetsförhållandena och övriga förhållandena och övrigauppgifter uppgifter styrkas på annat sätt. styrkas på annat sätt. Arbetsgivare skall påbegäran utfärda intyg som avses i första stycket enligt formulär somfastställes av arbetsmarkndsstyrelsen. Utbetalning av kontantarbets- Utbetalning av kontantarbets marknadsstöd göres av den allmän- marknadsstöd görs av denallmän na försäkringskassa i vilken sökan- na försäkringskassa ivilken sökan den är inskriven. den är inskriven. Denna lag träder i kraft den . Ärenden som vid utgångenav kommit in fill länsarbetsnämnderna men ännu inte avgjortshandläggs enligt äldre föreskrifter. ' Senaste lydelse 1984:514. A m. m. 72 1 ,/örj/flgiani/ag 72 2 Utredningar m. m., re5erva'o«5öni/ag 73 3 Internationellt samarbete,/örs/ag.ja«5/ag 73 4 Arbetsmarknadsråd,/ö>i/ag5a/ii/ag 43 302000 22506000 18694000 508900089591000 1988/89: 100 Bil. Arbetsmarknad m. m. Arbetsmarknadsservice,/öri/ag5flns/flgArbetsmarknadsutbildning, reservationsanslag Kontant arbetsmarknadsstöd ochutbildningsbidrag, förslagsanslag Sysselsättningsskapande ätgärder, reservationsanslag Statsbidrag för ungdomslag, förslagsanslagStatsbidrag till inskolningsplatser, reservationsanslag Statsbidragtill frivilliga försvarsorganisationer, förslagsanslag : Anskaffning av utrustning,reservationsanslag Tillfälligt sysselsättningsbidrag för texfil-och konfektionsindustrierna,/öri/ag.sfl«.y/ag AMU-gruppen: Uppdragsverksamhet, förslagsanslag Bidrag tillvissa driftutgifter, reservationsanslag Investeringar, förslagsanslagArbetsdomstolen, förslagsanslag Statensförlikningsmannaexpedifion,/öri/ag5-anslag för arbetstagares uppfinningar,förslagsanslag Bidrag till vissa affärsverksinvesteringar,förslagsanstag 1891000000 * 1004 000 000 121 1 Arbetarskyddsstyrelsen och yrkesinspekfionen, 125 2 förslagsanslag 78036000 128 3 : Anskaffning av vetenskap- lig apparatur, reservationsanslag 3628 000 129 4 Yrkesinriktad rehabilitering, reservationsanslag 646324000 133 5 Särskilda åtgärder för arbetsanpassning och sys selsättning, förslagsanslag 3826 282 000 139 6 Statsbidrag till skyddat arbete hos offentliga ar- betsgivare, reservationsanslag 363000000 140 7 Bidrag till Stiftelsen ,/öri/ag5fl«5/ag 3 604000000 Visstregionalpolitiskt stöd, förslagsanslag Lokaliseringsbidrag m. m.,reservationsanslag Lokaliseringslån, reservationsanslag Regionala utvecklingsinsatser m.m., reservationsanslag Täckandeav förluster på grund av kreditgaranfier till företag i glesbygder m. m.,förslagsanslag Ersättning för nedsättning .av socialavgifter, förslagsanslag Sysselsättningsstöd,/öri/ag5a«i/agExpertgruppen för forskning om regional utveckling, reservationsanslag Kapitalfillskottfill en utvecklingsfond för Västnorden , förslagsanslag Bergslagsdelegationen,reservationsanslag Prop.1988/89: 100 Bil. 160 1 , förslagsanslag *122113000 160 2 Informationsverksamhet,reservationsanslag *19973000 161 3 Åtgärder för invandrare,reservationsanslag 15596000164 4 Översättningsservice, förslagsanslag *200000 164 5 Överföring och mottagning av flykfingar m.m., förslagsanslag * 1 212 000 000 165 6 Ersättning till kommunerna för åtgärder för flyk- tingar m.m., förslagsanslag 1957 500 000 167 7 Ombudsmannen mot etnisk diskriminering m. m., förslagsanslag 2 343 000 Bilaga 13 tillbudgetpropositionen 1989 (elfte huvudtiteln) 1988/89: 100 Bil. Inombostadsdepartementet behandlas frågor om bostadsförsörjning, markanvändning ochbebyggelse, hushållning med naturresurser, byggnads-, fastighetsdata-,lantmäteri- och kartärenden samt idrottsfrågor. Departementet är organiserat på tre sakenheter, en förbostadsförsörjningen m. m., en förplan- och byggnadsväsendet m. m. och en för fysisk riksplanering m. m. Inom bostadsenhetenbereds, fömtom ärenden om bostadsbyggandet och dess finansiering, räntebidrag och bostadsbidrag, ocksåärenden om allmänna samlingslokaler ochenergihushållning i bebyggelsen m. m. Inom plan- ochbyggenheten bereds, fömtom ärenden om bebyggelseplanering samt om byggande ochbyggnadsforskning, ärenden om förköp ochfillstånd fill expropriafion m. m., hyra, förvärv och förvaltning avhyresfasfigheter m. m. samt bostadsrätt och tomträtt. Inom enheten förfysisk riksplanering bereds, förutom ärenden om fysisk riksplanering ochhushållning med naturresurser, också ärenden om industriutbyggnader m. m.enligt 4 kap. lagen (1987: 12) om hushållning med naturresurser m.m., ärenden om utländska förvärv av fast egendom, fastighetsdata-,lantmäteri- och kartärenden samt frågor om stöd idrotten. Bostadsförsörjning m. m. Bostadsbyggandet har ökat kraffigt.Igångsätmingen var högre under de tre första kvartalen 1988 än under motsvarandetid föregående år, då igångsättningen i sin tur var högre än imder . ökningen ärfördelad över hela landet. Två tredjedelar av nybyggandet sker sålunda utanförde tre storstadslänen. Mot bakgnmd av den fakuska fördelningen avbefolkningsfillväxten innebär det att bostadsförsörjningen för storstadsområdenafortfarande utvecklas sämre än i riket i övrigt. Flertalet av rikets kommunerredovisar bostadsbrist av varierande omfatuiing och inriktning. Endast ettfätal kommuner har en balanserad bostadsmarknad. 1 1988/89. Sammantaget innebär detta att bostadsbyggandet behöverökas ytteriigare i Prop. 1988/89: 1(X) nästan hela landet och särskilt i storstadsområdena.Samtidigt råder "" överefterfrågan inom byggandet som helhet, vilket harmedverkat ull besvärande priseffekter och andra kapacitetsproblem. Regeringenhar därför vidtagit en rad åtgärder för att dämpa överhettningen inom byggandet.Begräns-ningama har riktatsäven mot ombyggandet av bostäder. har beslutat att ulls vidare också minska de ekonomiskasubvenfionerna ombyggnad avbostäder. Förslag som avser au öka utbudet av byggmaterial på densvenska marknaden kommer att föreläggas . Möjlighetema att medolika ätgärder öka utbudet av permanentbostäder inom det befintliga bostadsbeståndetuueds . Förslag avses kunnaföreläggas . Statens utgifter för räntebidrag ökarsnabbt. I enlighet med vad som aviserats isamband med förslaget om reformer inom inkomstbeskattningen för är 1989 minskas räntestödet till främst äldreoch ombyggda hyres- och bostadsrättshusmed sammanlagt 300 milj. kr. Trots det beräknas kostnadema för räntebidrag öka från 15 550 milj. kr.under /89 till 17 700milj. under /90. Ökningen hänför sig huvudsakligen ull detökade byggandet och ull ökande kosmader och volymer inom produktionen avny- och ombyggda bostäder. För att förbättrakonsumentskyddet vid nybyggnad av stafligt finansierade småhus harregeringen beslutat att krav på produk-fionsgaranU och entioårig ansvarsutfästelse för väsenfiiga fel eller brister skall införas äveni fråga om lån för låntagarbyggda egnahem. Detta skall gälla oavsett om eneller flera entreprenörer anlitas för att bygga huset. I syfte att öka denenskildes valfrihet och förbättra priskonkurrensen vid byggandet avlåntagarbyggda egnahem föreslås att villkor vid markförsäljningar som binderlånesökanden till en viss husleverantör eller byggenu-e-prenör inte skallaccepteras efter utgången av . Det innebär att det nuvarande undantagetfrån markvillkoret inte förlängs efter denna tidpunkt. Utvecklingen avkostnadema i byggandet, räntestödets användning och effekter - inte minst defördelningspolitiska - samt bostadsbidragens utformningoch effekter bör ses över. Denna översyn påbörjas omgående. Den kommer attomfatta inte bara det ekonomiska stödet utan även frågor som rör byggmarknadens förhållanden,prisbildningen inom boendet samt vissaansvars- och kvalitetsfrågor inom byggandet. Översynen avses komma attavslutas . Mot bakgrund avdenna översyn föreslås att bostadsbidragen tills vidare hålls oförändradeoch att reglema för förlängs till att omfatta också förstahalvåret . Förslag om ändrade bostadsbidrag för kommeratt föreläggas i en särskild proposition till 1989/. Stöd lillbostadsanpassning för handikappade beräknas under /90 komma attlämnas med ca 500 milj. kr. Statens andel av de gemensamma kostnademaföreslås fortsättningsvis uppgå till . andel ökar då till . ochbostadsstyrelsen har utarbetat en Prop. 1988/89: 100 gemensam redovisning av äldres ochhandikappades bostadsförhållanden °"- m.m. som beredsi . Regeringen har efter beredning avboendeservicedelegationen beviljatdrygt 73 milj. kr. till 68 lokala utvecklmgsprojekt som rör samordnad boendeservice för äldre, handikappade ochlångvarigt sjuka. Delegationen skallföre ge förslag om hur frågor om samordnad boendeservice bör handläggas sedan den femårigaförsöksverksamheten har upphört i och med utgången av budgetåret1989/90. Ändrade regler förstödet till allmänna samlingslokaler föreslås. Stödet föreslås, ienlighet med folkrörelsekommitténs förslag, bli omfördelat till de mindre projekten,som därigenom tillförsäkras utökade statliga och kommunala bidrag till investeringar. (Bo 1986: 01), som har till uppgift att göra en allmän översyn avbostadsrättslagen m. m., har fått tilläggsdirektiv (Dir. 1988: 58).Utredningen beräknas lämna sina förslag i början av är 1989. Den lagstiftning somsyftar till att motverka bristfällig fastighetsförvaltning samtbostadssaneringslagens (1973: 531) regler om hyresgästinflytande vid uppmstning avhyresfastigheter ses över inom . Nya regler om lokalhyror träder i kraft den 1 Januari1989. Plan- och byggfrågor m. m. Enligtplan- och bygglagen (1987: 10) och plan- och byggförordningen (1987: 383) har det nya plan- och bostadsverketbemyndigande att meddela verkställighets-och andra föreskrifter till vissa av bestämmelsema i lagen. Verket har beslutatnybyggnadsregler, som träder i kraft . En särskild arbetsgmpp med representanterför , plan- ochbostadsverket, lantmäteriverket och har under år1988 fortsatt föregående års informations- och utbildningsinsatser betiäffande , lagen(1987: 11) om exploateringssamverkan,lagen (1987: 12) om hushållning med naturresurser m.m. och följdlagstiftningen till dessa lagar. Gmppenkommer att redovisa erfarenheter från tillämpningenav lagama. Genom beslut den 22Juni och inrättade dåvarande chefen för en arbetsgmpp inomdepartementet för frågor som rör s. k.sjuka hus. Gmppen har som huvudsakliga arbetsuppgifter att redovisa en översikt över tillgänglig kunskap om sambandetmellan ohälsa och konstruktioner,installationer eller material i byggnader, föreslå åtgärder som syftar fill attförebygga och imdanröja sädana förhållanden i byggnader som kan vålla ohälsasamt att belysa ansvarsfrågoma i samband med nybyggnad av bostäder.Arbetsgmppen skall bl. a. framlägga förslag om särskilda lagregler på detta område. Också behovet aven särskild skade- Prop. 1988/89: 100 ståndsfondskall redovisas. Den särskildeutt"edaren som tillsattes med uppdrag att överväga hur ett system med s. k. parkeringsköplämpligen bör utformas (Dir 1987:49) avseratt lägga fram sina förslag till den lagstifming som behövs på området ibörjan av . En arbetsgmpp inom bostadsdepartementetmed företrädare för bl. a. västkustkommimerhar imdersökt altemativa möjligheter att komma till rätta med problem som röromvandlingen av permanenta bostäder till fritidshus på vissa turistorter. Gruppens betänkanderemissbehandlas for närvarande. Reglerna om tomträttsavgälder ses över aven särskild utredare (1987: 03).Utredningen skall enligt sina direktiv vara slutförd . Hushållning med mark ochvatten m. m. har initierat en framtidsstudie medbedömningar av kulturlandskapetsutveckling . Framtidsstudien remissbehandlas förnärvarande. (Bo 1985: 01) har iaugusti 1988 lämnat sitt betänkande (SOU1988: 32) Läge för vmdkraft. (C!FD) föreslås fåmedel för att bygga upp en enhet i . Enheten beräknas komma attsysselsätta 5-6 personer. En särskild utredarehar tillkallats för att bl. a. analysera effekterna av de principer som gällerför finansiering och avgiftsuttag vid fastighetsbildning ochfastighetsregistrering (Dir 1988: 54). Utredarens förslag skall redovisas före utgången av är 1989. Stödet till idrotten beräknas /90 uppgåtill 259,3 milj. kr. Medel har särskilt beräknats för kampen mot doping,ledareutbildning, ungdomsidrott, handikappidrott samt Jämställd idrott. Medelhar också anvisats för denfortsatta utbyggnaden av Lillsved. Inomramen för samarbetet inom FN: s Ekonomiska Kommission för (ECE) pågår på svenskt initiativ ettprojekt som syftar till främjande av handel med byggprodukter inom . Ettsärskilt möte om detta Prop. 1988/89: 100 projektäger rum i . " Anslagsförändringarnai förhållande till statsbudgeten för innevarande budgetår framgår av följande sammanställning (milj. kr). 1988/89 1989/90 m. m. Bostadsförsörjning m. m. 66.3 248,4 256,0» + + + + + 1,0 1 849,3 4,2 3,7 3,32 ' I statsbudgeten /89 redovisat under nionde huvudtiteln. 2 Av anslaget 1988/89 ärnästan 14 milj. kr. engångsvis anvisade medel. av anslaget är därför ca17,3 milj. kr. Det bör observerasatt lönekostnaderna statliga avtal sammanlagt kom att överskridaden av regeringen fastställda utgiftsramen . Av deima anledningreducerades samfiiga lönekostnader med motsvarande belopp i samband med altregleringsbreven utfärdades. En över-siktiig redovisning för tillämpningen av utgiftsramenåterfinns under mbriken Särskilda frågor i finansplanen. Under de berördaanslagen anges hur mycket somej disponeras. Prop.1988/89: lOO 13 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde A. M. 1987/88 Utgift 25 946 181 1988/89Anslag 24 197 000 1989/90 Förslag 25 617 000 Av anslaget för /89 har221 . inte ställts fill bostadsdepartementetsdisposition till följd av tillämpandet av en utgiftsram. 1988/89 Beräknad ändring Personal 91 - 1 Förvaltningskostnader 24197 000* + 1420 000 (därav lönekostnader) (22131000*) (+ 1234 000) * Av angivet belopp har inte 221 (XX) kr. ställts tillbostadsdepartementets dispositiontill följd av tillämpningen av en utgiftsram. Med hänvisning tillsammanställningen beräknar jag anslaget för nästa budgetår till . Medelsbehovet har beräknats med utgångspunkt i det u-eårigahuvudförslag som fastlades inför /88 och som för budgetåret1989/90 innebär en real minskning av utgifterna . Vissaanslagsjusteringar har genomförts i samband med den ändrade arbets-fördehiingen mellandepartementen . Anslaget har tillförts . med anledning avRC-organisationens upplösning.Vidare har medel beräknats för extra utgifter. Jag hemställer att regeringen föreslår att till /90 anvisa ett förslagsanslag på . Utredningar m. m. Prop.1988/89: 100 13 1987/88 Utgift 8 552 647 Reservation 1439104 1988/89 Anslag 7 500000 1989/90Förslag 7 500 000 Med hänsyn till den beräknade omfattningen avutredningsverksamheten bör anslaget uppgå till . Jag hemställer attregeringen föreslär att fill Utredningar m. m. för budgetåret1989/90 anvisa ett reservationsanslag på 7 500 0(X) kr. Bidrag till vissaintemationella organisationer m. m. 1987/88 Utgift 1179100 Reservation 636 032 1988/89 Anslag 1227 000 1989/90Förslag 1276 000 Från anslaget betalaskostnader bl. a. för bidrag till vissa internationella organisationer och för svensktdeltagande i det intemationella samarbetetinom departementets verksamhetsområde. Jag beräknar anslaget för nästabudgetår ull . Jag hemställer att regeringen föreslär att till Bidrag till vissainterruitionella organisationer m. m. för budgetåret1989/90 anvisa ett reservationsanslag på . B. BOSTADSFÖRSÖRJNING M. M. Prop.1988/89: 100 13 Markpolitik och byggande Fysiskplanering och hushållning med mark och vatten m. m. har präglats av ett ökat intresse förmiljöfrågor, såväl i fråga om miljöutformning och miljöpåverkan i stora drag som ifråga om närmiljön i bebyggelsen och i de enskilda byggnaderna. Mängaätgärder på plan- och bostadsväsendets område är av långsiktig karaktär. Av detskälet är planeringen av mark, vatten och bebyggelse viktig. Behovet av en samlad synpå markresursernaoch den fysiska miljön i landet har lett till en stärkt lagstiftning för planeringav bebyggelsen och för hushålhiing med mark och vatten. Med plan- ochbygglagen (1987:10) och lagen (1987: 12) om hushållning med naturresurser m. m. har en betydandedecentralisering skett på detta område.Introduktionen av den nya lagstiftningen har skett genom en omfattande satsning på utbildning och information.Detta arbete har letts av en särskildarbetsgmpp med representanter för , plan- och bostadsverket, lantmäteriverket och Svenskakonunvmförbundei. Arbetsgmppen kommeratt redovisa sina erfarenheter av tillämpningen av plan- ochbygglagen, naturresurslagen och lagen (1987: 11) om exploateringssamverkan . Plan- ochbostadsverket har ansvaret för samordningenav det fortsatta uppföljnings- och utvärderingsarbetet Arbetet i kommunemaenligt de nya lagama inriktades inledningsvis på att anpassaprövningssystemet till de nya fömtsätttiingama. Även arbetet med den översiktligaplaneringen har kommit igång i de flesta av landets kommuner. Arbetet skallleda till en kommunomfattande översiktsplan som skall ha antagits senast den 1 1990.översiktsplanen skall redovisa de allmännaintressen som bör beaktas vid beslut om användningen av kommunens mark- och vattenområden,bebyggelseutvecklingen samt hur kommunen avser att tillgodose riksintressen enligt naturresurslagen. Den pågåendeomvandlingen av kulturlandskapet, det ökade ttycket på investeringar iinfrastrukturella anläggningar samt medvetenheten om miljöfrågomas avgörande betydelse för välfärdenoch livsbetingelserna ställer stora krav pä en systematiskt genomfördhushålhiing med naturresurser, mark ochvatten. Mänga av dessa frågor är nya för den kommunala planeringen och behovet av hjälp med metoder för attkunna hantera dem är därför stort. Naturresurslagen, som bl. a. innehållerregler om hushållningen med mark och vatten,skall tillämpas vid beslut enligt och en rad andralagar, t. ex. väglagen och miljöskyddslagen, översiktsplanen är det främsta medlet för att konkretiseranatiuresurslagens syften. Myndigheter, som skall fatta beslut enligt delagar som anknutits till naturresurslagen,skall hämta information frän den kommunala översiktsplanen. Anspråken på naturresurserna förändrasmed samhällets utveckling. I studeras därför vilka nyaanspråk pä naturresurserna som g Som ett led i arbetet har enrapport publicerats med bedömningarav kulturlandskapets utveckling . 1988/89:100 porten remissbehandlas . Arbetet med fysiskplanering och naturresurshushållning är beroende av goda kimskaper ombl. a. mark- och vattenförhållandena. Det har visat sig att ADB-teknikenger stora möjligheter till rationella lösningar för att ordna kunskapsförsörjningen.Regeringen har därför tagit initiativ till en utvecklings- och försöksverksamhet inomområdet. Denmarkanvändningsplanering som pågår i det fjällnära skogsområdet beräknas vara klari en första omgång är 1989 i ochJämtiands län och i och . Arbetet som syftar till att begränsakonflikter mellan skogsbruk, rennäring,naturvärd och turism, utförs som regel av i samarbete med skogsvärdsstyrelsen, lantbruksnämnden ochkommunema. Planeringen utgör även ettvärdefullt underlag för kommunernas översiktsplanering. Vindkraftsutrediungen (Dir. 1985: 42)länmade sitt betänkande imder hösten 1988.Uu-edningen har föreslagit lämpliga lägen för stora vindkraftsanläggningar.Betänkandet remissbehandlas . Plan-och byggfrågor m. m. Det sista halväret med den äldre byggnadslagstiftningenkännetecknades av ett forcerat arbete med stads- och byggnadsplaner. Efter den1 , då plan- ochbygglagen trädde i kraft, skedde en naturlig avmatming av planläggningsarbetet. En analys av deförsta detaljplanerna enligt visar att planändringar inomredan bebyggda områden dominerar. Planområdena är i regel små ochändamålet är vanligtvis bostäder. Detta speglar väl kommunernas bostadspolitiska ambition att ökabostadsbyggandet - främst genom kompletteringsbyggande i befmUiga tätorter. Derma inriktning motförändringar i befmtiig stadsmiljö väntas bestå, vilket medför en kompliceradplaneringssituation där mänga särintressen skall Jämkas samman. Det ökade trycket påbostadsmarknaden och de strukturella förändringar som pågår i tätorterna skapar ett behov avmer samlade planeringsinsatser som även inkluderar förändringar i servicestrukturen ochden tekniskainfirasöTikturen. Även den växande biltrafiken skapar ett behov av samlade insatser. Regeringen har iplan- och byggförordningen (1987: 383) uppdragit ät plan- ochbostadsverket att meddela verkställighetsföreskrifter och de övrigaföreskrifter som behövs för tillämpning av bestämmelsema i . Verketbeslutade om nybyggnadsregler som träder i kraft den 1Januari 1989. Reglema är till stor del utformade som funktionskrav päbyggnaders egenskaper, vilket innebär att den tidigare detaljregleringen harkunnat begränsas.