prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — Reglerna omskatteåterbetalning for elektrisk kraft som förbmkas i s. k. avkopplingsbaraelpannor förenklas genom att ansökningsförfarandet slopas och ersätts med endirekt skattefrihet. Förenklingen gäller fr. o. m. den Ijuli 1988. Delagbestämmelser som reglerar skyldigheten för kreditinstitut och 43 andra företagatt betala avgifter fiir bankinspektionens verksamhet har Prop. 1988/89:100förenklats. Bestämmelserna innehåller nu enhetligt utformade bemyndi- Bil.2 ganden för regeringen att ge närmare föreskrifter om avgiftssättningen.Regeringens avgiftsföreskrifter, som varit spridda i sex olika förordningar,har sammanförts till en ny förordning (1988:976). Regeringen har beslutat tillkalla ensärskild utredare med uppgift att göra enöversyn av lagstiftningen om hypoleksinslitut. 1 utredningsdirektiven(Dir. 1988:48) har särskilt uttalats att det bör vara möjligt att förenklalagstiftningen och minska detaljeringsgraden. har en genomgång av deföreskrifter m.m. som beslutas avförsäkringsinspektionen inletts. Genomgången görs i samarbete mellanmyndigheten och departementet och beräknas resultera i en minskning avregelmassan. I samband med den nya vägtrafikskattelagstiftningenkommer beslutanderätten i första instans i vissa ärenden där instansordningen varitriksskatteverket regeringen att flyttas ner till länsstyrelserna. Besvärkommer då endast att kunnaföras hos . En propositionplaneras i vilken kommer att föreslås att beslutsbefogenheteni fråga om vissa dispenser på skatteområdet överförs från tilllänsskattemyndigheterna. Möjligheten att skära av rätten att överklaga tillregeringen kommer då också att övervägas. Beslutanderätten i vissapensionsfrågor har fr.o.m. dén delegerats till statens löne-och pensionsverk (SFS 1988:236 och1988:237). 1 början av år 1989beräknas en ytterligare delegering ske genom en utvidgning avtillämpningsområdet för förordningen (1984:1042) om pensionsvillkor föricke-svenska medborgare som är lokalanställda vid svenska utlandsmyndigheter. Arbetet med översynen av skolförfattningarna inleddes år1987 med att huvudparten av bestämmelserna om gymnasieskolan samlades i en gym nasieförordning. I sambanddärmed kunde ett tjugotal äldre författningar upphävas. Också bestämmelserna om undervisningen i har brutits ut ur skolförordningen ochfinns,nu i en grundskoleförordning (SFS 1988:655). I samband därmed har bestämmelserna förenklats och moderniserats. har tagits bort som obehövliga. Kvar i den gamla skolförordningenfinns bara personalbestämmelserna. Dessa bestämmelser förenklas nu i vadavser behörighetsvillkoren. Den förenklingen, som träder i kraft , sammanhänger med det kollektivavtal om ändradetjänstetyper som börjar gälla vid sam ma tid. Personalbestämmelserna avses bli överarbetade också från andra 44 aspekteroch överförda till en särskild personalförordning. Den gamla Prop.1988/89:100 skolförordningen är därefter ersatt i sinhelhet. Den förenkling avstatsbidragssystemet för gymnasieskolan som infördes med gymnasieförordningen (1987:743) harföljts upp av en parlamentarisk referensgrupp. Gruppen har kunnat konstaterabl.a. att, till följd av det nya systemet,två tredjedelar av de blanketter som tidigare utväxlades mellan staten ochkommunerna i bidragsärendena nu har kunnat slopas. Statsbidragssystemet förriksinternatskolor och vissa fristående skolor har anpassats tillsystemet för gymnasieskolan. Nya och förenkladestatsbidragssystem har införts också för den kommunala vuxenutbildningen och för dengrundläggande svenskundervisningenför invandrare. De ändringar i studieslödslagen somträder i kraft (SFS1988:877) innefattar en väsentlig förenkling av reglerna om' återbetalningav sådana studielån som lämnas efter ikraftträdandet. I lagens äldre lydelse omfattadeåterbetalningsbestämmelserna 89 paragrafer. De har i lagens nya lydelsenedbringats till 25 paragrafer, deflesta också kortare än de äldre. Genom lagen (1988:950) om kulturminnenm.m. har regleringen av skyddet förfornminnen, byggnadsminnen, kyrkliga kulturminnen och vissa kulturföremål samlats. Tre äldre lagar harkunnat upphävas. Den nya lageninnebär, utöver en modernisering och ett förtydligande, också att svårtillgängligpraxis i viss omfattning har kodifierats. hartidigare (prop. 1986/87:100 bil. 10, KrU 11, rskr. 197) fattat ettprincipbeslut om att uppbörden av TV-avgifterna skall föras över från tillSveriges Radiokoncernen. 1988/89:18 har regeringen lagt fram förslag till en ny lag om TV-avgifter. Enligt förslaget förs uppbörden över på ett privaträttsligt subjekt,men det innefattar också förenklingaroch förtydliganden av reglerna om avgiftsskyldighet. I samband med att tidigare beslutat om antaletgymnasieplatser har också fördelat platserna på gymnasieskolans utbildningsvägar på olikasektorer. Efter förslag i prop. 1987/88:102 har beslutat att sektorsindelningen avplatserna skall slopas. Det blir därmed en sak för kommunerna ochlänsskolnämnderna att fördela platserna. Genomdenna delegering torde man smidigare kunna anpassa organisationen efterbehoven. 1988/89:4har föreslagits att kommunerna själva skall få tillsätta tjänster somrektor, studierektor och lektor. är detta en uppgift för länsskolnämnden. För vuxenutbildningenhar införts ett nytt system för fördelning av undervisningsresurser. Det har fåttfull tillämpning med innevarande läsår. Systemet medger bl. a. att kommunernasjälva får omfördela upp till10% av de resurser som har tilldelats demför olika ändamål. Frågor omavskrivning av studieskulder har i vissa fall prövats av regeringen. Fr.o.m. den 1januari 1989 prövas alla sådana frågor av 45 Nämndens beslut kan överklagas hos kam- Prop.1988/89:100 marrätten. Frågor om tillståndatt sända radiotidningar prövades fram till utgången av av regeringen. Dessa frågor har delegeratstill den nyinrättade taltidningsnämnden. Nämndens beslut kan överklagas hoskammarrätten. 1 den nya lagen omkulturminnen har ett antal frågor som tidigare Överklagades till regeringen förts över till domstol. Från gäller en ny djurskyddslag och enny djurskyddsförordning. Lagen och förordningen innebär en förenkling och moderniseringav regelsystemet för djurskyddet. Lagen och förordningen ersätter lagen(1944:219) om djurskydd och lagen (1937:313) angående slakt av husdjur samt kungörelsen(1959:486) om offentlig förevisning av djur, kungörelsen (1968:736) om omhändertagandeav djur, m.m., djurstallkungörelsen (1973:270), förordningen (1973:272) omkastrering av vissa djur, förordningen(1979:286) om användning av djur för vetenskapligt ändamål m.m., djurskyddsförordningen (1979:287) ochförordningen (1980:1128) om slakt avhusdjur. Det äldre regelsystemet hade genom ändringar och kompletteringar medtiden blivit ganska våröverskådligt. Den nya lagstiftningen kommer attmedföra en översyn också av de föreskrifter som utfärdats på myndighetsnivå avlantbruksstyrelsen. Genom ändringar sombeslutats i lotterilagen och som träder i kraft har också en radförenklingar genomförts. Framför allt innebär ändringarna att det blivitenklare för folkrörelserna att anordna lotteriersamt att en stor del av tillståndsprövningen överförts till kommunerna(SFS 1988:839). En ny förordning(1988:374) om statsbidrag till ungdomsorganisationer har trätt i kraft den I juli 1988.Förordningen ersätter förordningen (1971:388)om statsbidrag tillungdomsorganisationer och innebär att bidragsreglerna gjorts klarare och meröverskådliga, inte minst för organisationer som har intresse av att se vilkaförutsättningar som gäller för att få bidrag. Den 1 augusti 1988trädde nya instruktioner i kraft för flertalet av de myndigheter som hörtill . Instruktionerna innehåller färre bestämmelser än tidigare och harblivit mer överskådliga. Den I juli 1988trädde förordningen (1988:764) om statligt stöd UU näringsliveti kraft. Förordningen, som innehåller generella bestämmelser om stödgivning, har gjorts tillämplig i fråga om stöd som lämnas enligt rennäringsförordningen(1971:438), förordningarna om stöd till jordbm kets och trädgårdsnäringens rationalisering (SFS 1978:250 resp. 1979:427), skogsbruket (SFS 1979:792), yrkesfisket m.m. (SFS 1985:439), offentliga karantäner för djur(SFS 1980:402) samt förordning en (1987:606) om statligt regionalt stöd till jordbruks- ochträdgårdsföre tag. Tillämpningen av den generellastödförordningen innebär att ett fler- 46 talbestämmelser i de nämnda stödförfattningarna samt vissa äldre rege- Prop.1988/89:100 ringsbeslut har kunnat upphävas. Ändringarna gäller fr. o. m. den Ino- Bil. På grund avlivsmedelskontrollutredningens betänkande (SOU 1986:25) Kontroll av livsmedel har regeringen beslutat en lagrådsremissom ändring i livsmedelslagen (1971:511),m.m. Ändringarna innebär bl.a. attföreskrifter för kötlkontroU kommer att meddelas med stöd av livsmedelslagenoch inte såsom nu är fallet med stöd av lagen (1959:99) om köttbesiktning m. m. Ändringarna som alltså innebär att den lagenkan upphävas betyder attregelsystemet för köttkontrollen moderniseras och förenklas. Arbetet med enöversyn av lagstiftningen om ägofred har påbörjats inom departementet. Ägofredskommitténsbetänkande (Ds Jo 1984:15) Översyn avägofredslagstiftningen och remissyttrandena över detta utgör gmnden förarbetet. Förslaget i betänkandet innebär betydande förenklingar och att ettstort antal författningar kan upphävas. Den nuvarande möjligheten att tillregeringen överklaga ärenden om statligtstöd enligt förordningen (1978:250) om statligt stöd till jordbrukets rationalisering och förordningen (1979:427) omstatligt stöd till trädgårdsnäringensrationalisering har upphört den . Lantbmksstyrelsen är sista instans i dessaärenden. Förbudet att överklaga lantbruksstyrelsensbeslut omfattar också beslut i samband med bevakning av statens rätt ifråga om beviljat stöd. Förbud att överklaga sistnämnda slag av beslut har också införts i de övriga stödförfattningar inomjord-bmksdepartementets område somnärrints i avsnittet om regelförenkling. Från den 1 juli1988 gäller en ny förordning (1988:406) om försöksverksamhet med bidragtill omplantering av skog som skadats av älg. Frågor om bidrag prövas avlänsstyrelsen. Möjlighet finns att överklaga beslut tillstatens naturvårdsverk. I enlighet med tvåinstansprincipen gäller attnaturvårdsverkets beslut inte får överklagas. Möjligheterna attöverklaga har på motsvarande sätt beskurits i ärenden enligt en nyförordning (1988:776) om försöksverksamhet med statsbidrag till särskildaskogsvårdsinsatser i och . Enligt denna förordningfår skogsvårdsslyrelsens beslut överklagas till som är sista instans. Den nya förordningenom statsbidrag till ungdomsorganisationer innebär att i fortsättningen prövar vilkaorganisationer som skall få bidrag. Denna prövning har gjorts avregeringen. Möjlighet att överklagaungdomsrådets beslut finns bara i viss utsträckning. Som ett led istatens insatser för jordbrukets och skogsbmkets struktur rationalisering köper och säljer lantbruksnämnderna s. k. jordfondsjastig- heter. Lantbruksnämnderna skall i vissa fall underställa lantbmksstyrelsen dessa ärenden. Rätt att överklaga anses inte föreligga vid försäljning av dessa fastigheter. Trots detta förekommer det att "besvär" anförs avandra 47 intressenter änden person som fått köpa en jordfondsfastighet. För att Prop. 1988/89:100.försöka råda bot på detta problem kommer en förordning med föreskrifter Bil. 2 om Försäljning avjordfondsfastigheter att föreslås. Av förordningen kommer att framgåatt beslut om försäljning av jordfondsfastigheter inte får överklagas och attett sådant beslut gäller . På det arbetsmarknadspolitiska området har förenklingargjorts beträffande reglerna om statsbidrag till de erkända arbetslöshetskassorna.Ändringarnai lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring innebär bl.a. att statsbidragskall utgå för hela den utbetalade arbetslöshetsersättningen och att detta bidrag skall betalas ut samtidigtmed ersättningen. Härigenom har den fördelen uppnåtts att statsbidraget intebehöver regleras i efterhand och att kravetpå de erkända arbetslöshetskassorna att göra särskilda fondavsättningarhar kunnat slopas. Påarbetslivsområdet har beslutats nya instruktioner för arbetarskyddsverket, ,arbetsmiljöfonden och arbetslivscenlmm. Denya bestämmelserna innebär bl.a. en minskad styrning av myndigheternasorganisation. Inomarbetarskyddsstyrelsen fortsätter arbetet med att omarbeta äldre föreskrifter och allmänna råd till motsvaranderegler utfärdade med stöd av bemyndiganden i arbetsmiljölagen (1977:1160). Arbetarskyddsstyrelsensutvärderingsprojekt vad gäller styrelsernas föreskriftsarbete har avslutats. Projektet har bl.a. gått ut på att utveckla lämpliga metoder för en utvärdering avföreskriftemas effekter. Projektet harlett till vissa förslag som skall beredas vidare inom styrelsen. I anslutning tillutvärderingsprojektet bedrivs ett arbete vad gäller konsekvensbedömningar inomarbetarskyddsstyrelsen. Arbetet sker bl. a. med utgångspunkt från en inom Nordiska rådet.utarbetad handledning i konsekvensutredningar(Arbetsmiljöregler, ekonomiska konsekvenser, Nord 1987:9) samt deföreskrifter som meddelat med stöd av begränsningsförordningen (1987:1347). Arbetet omfattar också en uppföljningav konsekvensbeskrivningarna. Arbetsgruppen (A1987:D) för översyn av vissa bestämmelser i arbetsmiljölagen fortsätter sittarbete som bl. a. går ut på att se över föreskriftsbe-myndigandena ilagen. Arbetet beräknas vara avslutat . Vissa förenklingarhar genomförts när det gäller handläggningen av ärenden om bilstöd till handikappade. En ny lag i ämnet -lagen (1988:360) om handläggning av ärenden om bilstöd till handikappade -harersatt förordningen (1987:410) om bidrag till handikappade för att anskaffamotorfordon m.m. samt lagen (1960:603) om bidrag till vissa handikappade ägare av motorfordon. a. att diverse skatteförmåner för handikappade bilförareersätts med ett kontantbi-drag vid anskaffningen. pågående översyn av frågorom bidrag till 48 arbetshjälpmedeloch andra frågor som hänger samman med rehabilite- Prop. 1988/89:100 rings-och anpassningsverksamheten på arbetsplatserna syftar bl. a. till en Bil. 2klarare ansvarsfördelning mellan myndigheterna i dessa ärenden. På detinvandrarpolitiska området har regeringen i en lagrådsremiss lagt fram ettförslag till ny utlänningslag. Förslaget innefattarförenklingar av regelsystemet. Genom en ändringi förordningen {19S6:6S3) om förbud motasbesthaltiga friktionsbeläggi fordon har överlämnats tillarbetarskyddsstyrelsen att prövaansökningar om undantag från förordningens förbud. Regeringen, somtidigare prövade sådana ansökningar, skall i fortsättningen endast avgöraöverklaganden av styrelsens beslut. De nya reglerna omhandläggning av ärenden om bilstöd till handikappade innebär bl. a.att sådana ärenden inte längre skall prövas av regeringen. Som anfördes i föregående års redovisning upphörde vissadelar av regelverket Svensk byggnorm (närmare 600 sidor) att gälla den I juli 1987då den nya (1987:10), trädde i kraft. Efter bemyndigande av regeringenbeslutade plan- och bostadsverket föreskrifter ochallmänna råd till såvitt avser nya byggnader. De nya reglerna innebär, jämförda meddem som gällde fömt, attregelbeståndet har minskat kraftigt. Även i övrigt präglas de nya reglerna av de riktlinjer för regelförenkling somriksdag och regering har gett uttryck . Inom plan- ochbostadsverket pågår det ett arbete med att utarbeta kompletteranderegler till och plan- och byggförord-ningen (1987:383) även beträffande ombyggnader. Denyss nämnda riktlinjerna kommer givetvis att vara vägledande också för dettaarbete. Möjligheternaatt begränsa antalet ärenden som prövas av regeringen övervägs i det löpandeförfattningsarbetet. Avreglerings- och förenklingsfrågoma kvarstår som enpermanent uppgift för näringspolitiken och deär av utomordentligt stor betydelse för att främja förnyelsen av näringslivet. Detta kanses som en allmän riktlinje för departementets arbete med regelförenkling. Ett samordnande ansvar i fråga om regelförenkling gentemot näringsli- 49 4 1988/89. vet har desenaste åren vilat på den tilldepartementet knutna normgrup- Prop. 1988/89:100 pen. 1 enlighet med vad som förutskickades i förra åretsbudgetproposition Bil. 2 fungerar normgruppen inte längre som ensärskild organisatorisk enhet men dess funktion bibehålls inomindustridepartementets ordinarie organisation.Normgruppsarbetet har integrerats i denna och kontakterna med t.ex. näringslivsorganisationer och fackligaorganisationer fortsätter som ,liksom annan verksamhet som organiserats av sekretariatet, t.ex.seminarier i olika hithörande frågor. Ett sätt att drivaregelförenklingsfrågorna inom departementet är att låta demingå som ett led i en utvecklad form av verksamhetsplanering inom , där reglerses som ett styrmedel bland andra, vilka ifråga om kostnader och andra konsekvenser får vägas mot alternativastyrmedel. Myndigheterna kommer i störreutsträckning att behöva utnyttja resultatfrån internationellt hannoniseringsarbete i sin regelska-pande verksamhet.Detta har betydelse från regelförenklingssynpunkt genom att regelsystemen blir samordnade äveninternationellt sett och merenhetliga. 1 pågår en utveckling mot att föreskrifter får ett mera allmänt innehåll och fylls ut medspecifikationer i standarder som lättare kan ges nytt innehåll och annanomfattning om förhållandena kräver det. Regeringen harnyligen beslutat att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att utreda vissastandardiseringsfrågor m.m. (Dir. 1988:56). I utredningsuppdraget ingår bl.a.att mot bakgrund av standardiseringens betydelseför statsmakternas regelskapandeverksamhet göra en bedömning av statensroll i standardiseringsverksamheten. Inom särskiltområdet obligatorisk kontroll genom teknisk provning har denna utveckling redaninletts. Harmoniseringen av reglerna möjliggör ömsesidiga godtaganden avprovnings- och kontrollresultat och därmed att provning och kontroll inte behöver upprepas när produkternasäljs över gränserna. Detta innebärenförenkling av regelsystemet. Den nya kontrollordningen for elektriskmateriel, m. m. 1987/88:82, NU 30)innebär ett väsentligt steg mot avskaffande av tekniska handelshinder på elmaterielens område genomatt den obligatoriska typprovningenhos SEMKO tas bort för de flesta elprodukter och ersätts av enregistreringsskyldighet. Registrering för en produkt erhålls utan förnyad teknisk granskning om produkten på visst sättdokumenteras vara utförd enligt svensk harmoniserad standard. Produktenförutsätts då uppfylla de bindande, allmänna säkerhetskrav som föreskrivs i denförordning som är under utarbetande inom och somansluter till de krav som gäller inom EG. Kontrolljbrmsutrednlngen,som hade i uppdrag att kartlägga den interna tionellautvecklingen inom området kontroll genom teknisk provning och bedöma eventuellakonsekvenser för svenskt vidkommande, lade fram sitt betänkande"Provning och kontroll i internationell samverkan" (SOU 1988:6). På grundval av betänkandet har regeringen beslutat propositionen 1988/89:60 om kontroll genom teknisk provning och mätning. I propositionen läggs framförslag till en ny lag om kontroll 50 genomteknisk provning och om mätning, som skall ersätta lagen Prop. 1988/89:100(1985:1105) om obligatorisk kontroll genom teknisk provning m.m. och Bil. 2 lagen (1974:897) om riksmätplatser m.m. Genomlagen ges en ram för teknisk provning för kontrolländamål och för mätning,utförd vid riksprovplatser, riksmätplatser och ackrediterade laboratorier. Denväsentliga sakliga nyheten i den nyalagen är att det i införs ett system för ackreditering avlaboratorier som är utformat enligt internationella riktlinjer. Bestämmelserna om ackreditering ersätternuvarande regler om auklorisation för obligatorisk och frivillig kontroll samtauklorisation av matplatser. Ackrediteringen skall handhas av statensmät- och provråd, som omorganiseras. Den nya lagen föreslås träda i kraft den 1juli 1989. En ny lag ombrandfarliga och explosiva varor har beslutats av och träder i kraftden (SFS 1988:868). Till lagen ansluter en ny förordning i ämnet(SFS 1988:1145). Regelsystemet har i jämförelse med vad som tidigare gällde en förenklad ochmer systematisk uppläggning samt ett enklarespråk. Lagens innehåll är begränsat till generellt utformade bestämmelser angåendegrundläggande skyddsprinciper medan detaljbestämmelser av teknisk natur avsesbli beslutade på myndighetsnivå. En lagrådsremissmed förslag till ny minerallag m.m. har beslutats. Förslaget bygger påminerallagskommilténs betänkande "Ny minerallagstiftning" (SOU 1986:53-54).Förslaget innebär bl. a. att den gruvrältsligalagstiftningen blir enhetlig för de den omfattar. Förslaget innebärockså att instansordningen förenklas. En särskild utredare har tillkallats föratt utreda inriktningen av det ställiga finansiellaföretagsstödet, varvid en av huvuduppgifterna är att förenkla stödet(Dir. 1988:8). regionalpolitiska kommitté hartill uppgift bl.a. att lämna förslag till förenklingar av det regionalpolitiska stödsystemet. Vad som i förra årets budgetproposition anfördes i dennafråga om den ändamålsenliga avvägning som gjorts vid fördelningen avbeslutskompetens mellan regering och myndigheter i företagsförvärvs-respektive stödärenden, föranleder inga andra kommentarer (jfr prop. 1987/88:100bil. 2 s. 54 O- Detsamma gäller vad som där sades om möjligheterna att avlasta regeringen överklaganden i ärenden omregionalpolitiskt stöd. Genomen rad författningsändringar, som trätt i kraft (se bl. a. SFS 1988:1020- 1023), har ianslutning till ett kollektivavtal enförenkling av det statliga tjänstesystemet genomförts (jfr vidare dennabudgetprop. Avtalet, som har ingåtts mellan parterna på den statliga arbetsmarknaden (RÄLS 1988 bilaga 9,SAV-cirkulär 1988 A 11 s. 25),innebär bl. a. att det hittillsvarande systemet med s. k. tjänsteförening Vidare skall statliga tjänster ifortsättningen delas in i Prop. 1988/89:100 bara två typer lönetjänst ocharvodestjänst i stället för som i fem Bil. 2 typer (ordinarie tjänst, extra ordinarietjänst, extra tjänst, göromålsförordnande och arvodestjänst). Detta kommer attmedföra betydande förenklingar för myndigheterna i deras personaladministrativaarbete. I enlighet med verksledningsbeslutet(prop. 1986/87:99, KU 29, rskr. 226) pågårinom ett arbete med att ge myndigheterna en störrefrihet att själva bestämma bl. a. sin inre organisation. Ett exempel från område är den nyalänsstyrelseinstruktionen (1988:971). Genom länsstyrelseinstruktionhar dessutom en ålderdomlig ochsvårtillämpad författning upphävts, nämligen kungörelsen (1827:60 s. 1007) angående åtskilliga föreskrifter förbevakandet av kronans rätt i de henne rörande rättegångar vid domstolarna.Samtidigt har tre andra äldre författningar med anknytning till kungörelse kunnat upphävas. Det gäller dels skrivelsen (1848:61 s. 2) mednådig förklaring, att kungl. kungörelsenden , angående bevakande av kronans rätt i de henne röranderättegångar, även skall tillämpas i alla synemål, då kronan är av- ellertillträdare m.m., dels kungörelsen (1849:5 s. 3) angående bevakande av kronans rätt i husesynsmål samtkammarkollegiets cirkulärbrev(1873:29 s. 39) angående åtgärder för bevakande av kronans rätt i husesynemål. Vid utgången av maj1988 upphörde förordningen (1981:266) om investeringar i statliga ADB-systematt gälla. 1 och med det har en ordning med ett detaljrikt och krångligt sätt att pröva myndigheternasADB-användning ersatts av en prövning i den allmänna budgetprövningen (prop.1987/88:95, FiU 25, rskr. På det kommunalaområdet ingår regelförenkling som en fråga i det s. k. frikommunförsöket,dvs. försöksverksamheten med ökad självstyrelse. Dennaförsöksverksamhet har utvidgats och förlängts till utgången av (prop. 1988/89:1, KU 6,rskr. Det är nu meningenatt inom ramen för frikommunförsöket ta initiativ till ett samarbete medkommuner och landsting om regelförenkling. De erfarenheter som kommitfram inom den statliga förvaltningen bör därvid tas till vara (prop. 1988/89:1 s. 20). Dessafrågor övervägs nu i stat-kommunberedningen(C 1983:02) där de båda kommunförbunden är representerade.