prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — Ekonomisk och socialutveckling Prop.1988/89:100 Ril 5 Utvecklingen i Sri Länka har under desenaste åren präglats av den allvarliga väpnade konflikten mellan singaleser ochtamiler. Den överenskommelse som träffades ijuli 1987 mellan Sri Länka ochIndien har lett till ett visst lugn i de tidigare stridsområdena. Det har dockinte varit möjligt alt fullfölja fredsavtalet, som väckt starkt motståndbland tamilska extre-mister och singalesiska nationalister. Sju provinsrådsvalhar genomförts , men val till det provinsråd, som skall administrera densammanslagna norra och östra provinsen har ännu inte ägt rum. Presidentval harutlysts till . Som en följd av det osäkra läget har investeringarna minskat. Landets försvarskostnaderhar ökat kraftigt och därmed förstärkt underskottet i statsbudgeten. Genom fredsavtaletgenomdrevs en decentralisering av maklen från centralregeringen tillnyinrättade provinsråd i syfte att tillmötesgå lamilska krav påsjälvbestämmande. kom att utlösa en våg av terrordåd, där framför allt regeringspartietUN? Regeringen har svarat medatt sälta in hårdföra polisstyrkor. Utvecklingen har medfört alt brotten mot mänskliga rättigheter i Sri Länka harfortsatt och även tilltagit i omfattning. Dessa brott har även blivitvanliga utanför den norra och östra provinsen. Tillväxten år 1987stannade vid , vilket var den lägsta nivån . Torka och denpolitiska oron är de viktigaste skälen till denna utveckling. Jordbruksproduktionensjönk totalt , medan tillverkningssektorn noterade enökning . Textil- och beklädnadsindustrins tillväxt var 23 %.Underskottet i bytesbalansen minskade till följd av enuppgång av råvarupriserna samt en ökning av beklädnads- och ädelslensexporten. Valutareservenmotsvarar två månaders import. Skuldljänsten uppgick till 28,. Inflationen ökade till ca 14 %.Likaså ökade arbetslösheten till , i vissa distrikt ända . ochAsiatiska har vid sidan av flera givarländer utfast bistånd tillSri Länka för återuppbyggnad i landets konfliktdrabbadedelar. är landets största biståndsgivare medan de ledande bilaterala givarna är , ,och . Utvecklingssamarbete med Sri Länka regleras av etttvåårigt samarbetsavtal för perioden /88-1988/89 och omfattar totalt 100milj. Sedan biståndssamarbetet med Sri Länka inleddes har ca 1,8miljarder kronorutbetalats. har sedan1978/79 finansierat delar av vattenkraftprojektet i Kotmale, ett av tre stora kraftverk inom Mahaweliprogrammet. Det svens ka stödet till Kotmale har maximerats till 1 395 milj. kr. och den sista utbetalningen gjordes 1987/88. av stödet har varit bundet till upp handling i . Elproduktionen har varit i gång . har avslutats koncentreras det svenska bistån- Prop.1988/89: 100 det pålandsbygdsutveckling och utbildning. Medelsfördelningen framgår av följande tabell (milj.kr. Vattenkraftverket Kotmale LandsbygdsutvecklingUndervisningImmunisering Konsultfond m m Utgående reservation 33 38 stöder ettlandsbygdsutvecklingsprogram i Matara-distriktel i landets sydvästra del. Sedanår 1984 präglas programmet av en mer medveten strävan atl nå fattigabefolkningsgrupper. Stödet inriktas på tre huvudområden: integrerad byutveckling med ett stortmått av folkligt deltagande, åtgärder för att skapa arbetstillfällen och socialinfrastruktur. stöder också hälso- och undervisningsinsatser inom ett liknandelandsbygdsulvecklingsprogrami höglandsdistriktet . Det riktar sig i första hand tillplantagearbetarbefolkningen i eftersatta landsbygdsområden. I projektet ingår integrerad byutveckling,bl. a. med tonvikt på markvårdsinsatser bland svedjebrukare. Det svenska stödet lill undervisningssektorn inleddes år1974. omfattar programmet upprustning av plantageskolor och primärskolor pålandsbygden samt distansundervisning av lärare och specialundervisning. ingicks ett avtal med och den lankesiskaregeringen om stöd lill landels immuniseringsprogram, som syftar till attge samtliga barn ett fullgott skydd mot sex sjukdomar. I programmet ingår även stelkrampsvaccinering av kvinnor ifertil ålder. Programmet har redan nått en täckningsgrad om . Bistånd utanför landramen Pop. 5Sammanlagt 16 milj. kr. har /88 utgått i katastrofbiståndtill UNHCR, och förarbete i de krigsdrabbadenorra och östra delarna av landet. Ett 10-tal svenskaenskilda organisationer erhåller stöd från SIDA för sin verksamheti landet. Därutöver ges direktstöd till sju lankesiska kvinnoorganisationer. SAREC samarbetar medSri Länkas nationella forskningsråd, NARE-SA. Insatserna kostade 2,5 milj. kr. under budgetåret1987/88. Verksamheten avser bl. a. forskning om vattenbufflar ochsötvattenfiske. 1988/89: 100 Bil.5 #A ,. Befolkningstillväxt/år BNP/invånare 23,0 milj. (1986) Offentligt nettobistånd/person - totalt (exkl. östländer) (1986) 33kr. Ekonomisk och social utveckling Prop.1988/89:100 Ril 5 Jordbruk och boskapsskötsel sysselsätterca av befolkningen och utgör därmed de dominerande sektorerna i Tanzaniasekonomi. Industriutvecklingen har gått långsamt och många företag arbetar långtunder sinkapacitet. Den svaga infrastrukturen på alla områden har bidragit lill alt alla reformförsökgår långsamt. Den ekonomiska krisen har inneburit en försämring inom desociala sektorerna, främst utbildning och hälsovård. Utlandsskulden ärmycket hög, med en skuldljänstkvot om . har underde genomfört ett ekonomiskt stmkluranpassningsprogram i huvudsakligöverensstämmelse med de policyrikt-linjer som förordas av Internationellavalntafonden (IMF). De viktigaste inslagen i reformpolitiken har varit enkraftig nedskrivning av valulan, betydandenedskärningar av de statliga utgifterna, minskad upplåning inom bankväsendet, uppjustering av räntenivån,effektivisering av den statliga verksamheten saml ökade producentpriser förjordbruksprodukter. Till stor delhar lyckats genomföra planerna i den takt som överenskommits med IMF. För att kunna fullföljaden inslagna vägen är beroende av att biståndsflödetupprätthålls på en fortsatt hög nivå. Den ekonomiskautvecklingen har varit positivare än tidigare, med en tillväxt överstigande befolkningsökningenoch ökade exportinkomster. Den ekonomiska krisen har dock ännu inte kunnatövervinnas, delta har bl. a. lett till negativa effekter inom de sociala sektorerna, t.ex. hälsovård och utbildning, där enkraftig standardsänkning ägt rum. Grundskola och läkarbesök har ocksåavgiflsbelagts. Lönerna inom offentliga sektorn har urholkats kraftigt vilketmedfört sänkt kvalitet inom social service. är en enpartistat, och partietär överordnat parlamentet. till parlamentetpräglas dock i praktiken av viss pluralism inom enpartisystemets ram. Lägel avseende mänskliga rättigheterär relativt gott. Strävan efterjämlikhet och människovärde har varit ett av regeringens uttalade mål alltsedan självständigheten och stora satsningarhar gjorts inom t.ex. undervisning och hälsovård. Amnesty Internationaltillåts verka i landet. harlänge aktivt arbetat mot rasdiskriminering i internationella sammanhang och bedriver en generösflyktingpolitik. har ca 240000 människor erbjudits enfristad i landet. är förnärvarande det största bilaterala givariandel. Andra stora givare ärNederländerna, , , , och . Utvecklingssamarbetet med regleras av etttvåårigt avtal för budgetåren 1987/88-1988/89, omfattande totalt I 020 milj.kr. Sedan det svenska biståndet inleddes har t.o.m. /88sammanlagtca . Huvudmålsättningen för det svenska biståndetunder av svår ekonomisk kris har varit all medverka till strukturanpassningsåtgärder som bidrar tillekonomisk åter- Prop. 1988/89: 100 hämtning och tillväxt. Genombiståndssamarbetet skapas ocksä förutsätt- Bil. 5 ningar för att upprätthållastandarden inom de sociala sektorerna, t. ex. i fråga om hälsovård ochundervisning. En betydande del av biståndet användsför rehabilitering, konsolidering och drift av existerande anläggningarsaml social service. Vidare tillgodoses genom biståndet särskilt angelägen import, huvudsakligen för industri,jordbruk och kommunikafio-ner. Inombiståndet ges ökad vikt ål åtgärder som främjar decentralisering ochökat folkligt deltagande. Medelsfördelningen framgår av följande tabell (milj.kr. Rehabiliteringsinsatser har givits ett ökat utrymme ochomfattar cementindustri, produktion av jordbruksredskap samttryckeri- och förpackningsindustri. Stöd ges till driften av pappers- och massafabriken i , vilken bl.a. har finansierat. Inom småindustriprogrammet har 29 företag med totalt över 700 anställdaetablerats med stöd från svenskasysterföretag. Stöd ges även till exportfrämjande insatser. Bidragen tillserviceinstitutioner för industrin samt till , , har minskats. Den ekonomiska krisen har lett försämring av utbildningskvaliteten. Biståndet till undervisning syftar till attmotverka denna försämring bl.a. genomproduktion av läroböcker och undervisningsmaterial, rehabilitering avskolbyggnader och utbildning av lärare. Praktisk utbildning inom olika yrken stöds genom den svenskfmansierade skolan föryrkesutbildning i Moshi. 20 1988/89. 1988/89: 100 Ril 5 Svenskt biståndutnyttjas för att i de tre regionerna vid säkerställa attinstallerade vattenförsörjningsanläggningar fungerar. I detta programintegreras vatten-, sanitets- och hälsovårdsaspekter. I programmet tillämpas enenkel teknologi, bl.a.i syfte attfrämja befolkningens och särskilt kvinnornas deltagande. Hälsostödet isamarbelsprogrammel avser färdigställande av hälsocentraler och stöd till ettnutrilionsinstitut, samt åtgärder för att förebygga AIDS. Svenskt bistånd användstill alt på nytt bygga upp den kooperativa rörelsen i landet. Samarbete bedrivsockså inom ell byskogsprogram med tonvikt på enkel teknologi, folkligt deltagandeoch markvård. Biståndet till utveckling av förvaltningen avserfrämst åtgärder för att bistå finans- och planeringsministeriet bl.a. i fråga om skuldhantering, förvaltning,beskattning, statistik och revision. och har avtalat att enbetydande del av biståndssamarbetet tills vidare skall utgöras av import avvaror för att säkerställa prioriterad produktion och underlätta den ekonomiskaåterhämtningen. Varubiståndets andel av utbetalningarna har under de senasteåren uppgått till en tredjedel. Dessa biståndsmedel används huvudsakligen förjordbruket, transportväsendet och industrin. Varubiståndet har utnyttjats bl.a. för att tillgodose behov för sammansättning och reparation av lastbilar ochhar även omfattat handelsgödsel. Svenska enskilda organisafioner är engagerade iett trettiotal projekt, bl.a. inom hälsovård, undervisning ochlandsbygdsutveckling. är 22 volontärer från Svenskvolontärsamverkan verksamma i . Utanför landramen ges även stöd tillkvinnoprojekt. Genom SAREC ges stöd tilltanzaniska forskningsinstitutioner, huvudsakligen för forskning inom medicin,jord- och skogsbruk. Inom SADCC-samarbetetpågår tre projekt avseende en mikrovågslänk mellan och ,rehabilitering av Dar es Salaams hamn och upprustning av . har Sverigegivit särskilt betalningsbalansstöd till om totalt 138 milj. kr. Dessahar främst använts till varubistånd och för rehabilitering av hamnen i esSalaam. 1988/89: 100 Bil. O biståndsprojektet våg ' '-"-' jfimvflg Befolkningstillväxt/år BNP/invånare 63 milj. (1986) (1980-86) Offentligt nettobistånd/person - Totalt (exkl. östländer) (1987/88 Ekonomisk och social utveckling Prop.1988/89: 100 ekonomiska situation förvärrades ytterligareunder . ekonomiskatillväxten minskade till , främstgenom att jordbruket drabbades av torka.Hungersnöd var nära att utbryta i vissa provinser. Jordbruket dominerar ekonomin.Produktionsökningen har stagnerat, settöver . Brist råder på insatsvaror såsom konstgödning och bevattningspumpar. Jordbruket har gradvisavreglerats. Bönderna får allt störrefrihet att avgöra vad som skall odlas och var produktionen skall säljas. 1 dagens läge saknar dock bonden oftamotiv för att öka produktionen,eftersom det inte finns några konsumtionsvaror att köpa. Jordbruket ärfortfarande mycket känsligt för väderförändringar. Industrin är i en djupkris, liksom hela den statliga sektorn av ekonomin. har en rad reformergenomförts i syfte att förbättra ekonominsfunktion. Reformerna har dock varken varit tillräckligt genomgripande ellersamordnade. Effekterna har urholkats av en alltför expansiv finanspolitik. Inflationen minskade visseriigenunder till , men har åter ökat markant . Dendåliga skörden har lett till en kraftig, varaktig ökning av rispriset. Trots attreformerna ännu inte har lett till varaktigapositiva resultat synes ledning vara övertygad om att man måstegå vidare på den utstakade vägen. Delar av ekonominär nu i praktiken fria, vilket ökar påfrestningarna på den statliga sektorn.Skillnaderna mellan norra och södra ökar påtagligt. Priser och löner saknarrelation med verkligheten. Infrastrukturen är mycket eftersatt. Landet saknar erfarenhet avmodern ekonomi, företagsledningm.m. Vietnamsskuldsituation är allvarlig. Importen är mer än dubbelt så stor som exporten. Underskottentäcks genom krediter från , men utlandsskulden är nu nästan 9miljarder dollar, 11 gånger exporten. Vietnamsförbindelser med omvärlden är alltjämt problemfyllda. Isoleringen beror främstpå Kampucheafrågan. har påtagligt minskat truppnärvaron i Kampuchea.Utsikterna till en lösning , då trupper skall ha lämnat , har underåret ljusnat. är myckettältbefolkat, särskilt i de bördiga slättområdena. Befolkningstillväxtenutgör därför ett stort problem för landet. Miljön utsätts för svårapåfrestningar på grund av svedjebruk och skogsavverkning, främst förbrännved. Bristen pä jordbruksmark leder till att skogen försvinner.Effekterna av kriget är fortfarande stora, särskilt i delar av södra . Läget avseende de mänskliga rättigheternahar förbättrats under de senaste åren.Nästan alla i omskolningslägren har släppts. Utresebestäm-melserna har liberaliserats. Rörelsefriheten innei landet har ökat. De ekonomiskareformerna innebär ökande möjligheter att finna en försörjning utanför den statliga sektorn, vilket innebären viktig förbättring för de mänskliga rättigheterna i ett land somVietnam. Vietnamär mycket biståndsberoende. Den helt dominerande delen av biståndet erhålls frän , varför det är svårt att uppskatta bistån dets omfattning. 1 övrigt erhålls biståndfrämst från FN, , o/- och . bistånd Prop.1988/89:100 Bil.5 Utvecklingssamarbetet medVietnam regleras av ett samarbetsavial för budgetåren 1987/88 och 1988/89 om 300 milj. kr. biståndetinleddes /71. t. o. m. /88. Sverigesbiståndssamarbete med har främst inriktats på tillväxt och oberoende. Gradvis harbiståndet förändrats mot bakgrund av att är ett myckel isolerat land med nästan totalbrist på utländsk valuta och utan kontakter med länder utanför östblocket.Industrirehabiliteringar har därför med små medel kunnat ge väsentligt bidrag tillden vietnamesiska ekonomin. Utbytetav personer och erfarenheter har efter handblivit allt livligare, både inom projekten och på ett mera allmänt plan. Genom ettregeringsbeslut uppdrogs åt SIDA att planera det fortsattautvecklingssamarbetet med , så att inga bindande åtaganden finns vidutgången av /90. Insatser för tiden efter skalldock förberedas. Ett fortsatt bistånd förutsätter att då har lämnatKampuchea. Beslutet, som ger handlingsfrihet beträffande det framtidabiståndet, skall ses mot bakgrund av utfästelse att senast är1990 dra tillbaka sina trupper från . Biståndet omfattarfrämst stöd till skogsindustri, hälsovård och industri-rehabilitering samt varubistånd. Medelsfördelningen framgår av följande tabell (milj.kr. Vinh m . m. Hälsosektorn Plantering o markvård IndustrirehabiliteringEnergi Varubistånd Konsultfond Avsikten är att bygga upp en viss reservation, för att år1990 möjliggöra en överbryggningeller avveckling i ordnade former. Svenskt stöd till skogssektorn domineras liksom tidigare av stöd till Vinh Pappersbruket i Vinh Phuproducerade ca papper. 1988/89: 100 Stöd utgår enligtgällande avtal till 1990, då beräknas helt kunna Bil. 5 överta driften.Stödet koncentreras nu tillutbildning, underhåll och företagsledning. kvarstår problemet med att säkra virkestillförseln. lyckades fabrikenexportera papper värt ca 9 milj. kr. En export är nödvändig för attgarantera en löpande tillförsel av oundgängliga insatsvaror och reservdelar.För närvarande lider fabriken av betydande driftsstörningar beroende bl. a. pådåligt underhåll. Inom Vinh Phu finns tremindre sidoprojekl. En yrkesskola har fått stor betydelse även utanförprojektet. Ett transportprojekt syftar till att underlätta försöriningen medkol för fabrikens drift. Infrastrukturen för bostäderna runt fabrikenförbättras. Stödet till skogsbrukethar i huvudsak utgått till avverkning och plantering för pappersbrukets behov.Ett särskilt planteringsprojekt startades för att stödja försök medintensiv plantering, byskogsbruk och samodling av träd och jordbruksgrödor. Delär nödvändigt att försöka möta både pappersbrukets behov av papper ochbefolkningens behov av brännved, som miljöskadorna genom erosion m.m. förhindras. Arbetet med att förbättra skogsarbetarnas villkor fortsätter. har avsatts för bl. a. bostäder, brunnar och barnstugor. Stödet hälsovården består av driftstöd tillde svenskbyggda sjukhusen i och Uong Bi, primärhälsovård,läkemedelsförsörjning samt till produktion och reparation av medicinskutrustning. Ett arbete pågår för attanpassa de tvä sjukhusens teknologiska nivå till normala vietnamesiskaförhållanden. Primärhälsovårdsprojektethar utvidgats lill att omfatta fleradistrikt och skall även omfatta råvamområdet för Vinh . Det syftartill att utveckla metoder och organisation för en effektiv primärhälsovård.Läkemedelsstödet är av stor betydelse för läkemedelsförsörining. Upprustningen av två pappersbruk i södra i det närmaste avslutad. Produktionen och dess kvalitet har höjts påtagligt.Fortsatta kortfristiga insatser för rehabilitering skall göras. I södra har upprustningen av ettoljeeldal kraftverk avslutals med gott resultat. Samarbetet fortsätter med ettfortsatt stöd till rehabilitering av elprodukfion och eldistribution i Ho ChiMinh-staden. 1988/89: 100 Ril 5 Bristen på utländsk,konvertibel valuta gör varubiståndet till en viktig del Varubiståndet har främst använts för inköp av enkla insatsvaror för konsumtionsvaruindustrin, t.ex. polyesterfibrer.En tredjedel är bundet till upphandling i . Konsullfonden används i första hand för förberedandeinsatser inom företagsledning och administration. Ett personutbyte harinletts. erhöll under /88 17,5 milj. kr. ikatastrofbistånd i form avkonstgödning. SAREC ansvarar förforskningssamarbete med . Sammanlagt 25 milj. kr. har utbetalats.De viktigaste samarbetsområdena är medicin, jord- och skogsbruk, geoteknik ochkvinnoforskning. 1988/89: 100 f T'., .1. fJ, V\ .-V 0 \100 200 300 -\K -'!2!! v ". " i ,*/ \S3'P*\\'' ,>-«Ka5ama 7 X«-Wl i '' '"t zaireN, / JiXi' %, / "ij f v(,'.. AMGOLA/ jÄEgs-v------------ J(-i U *l / iW' "Sc!*'y*-'-*_>K. 1 '"I j7 ' / '\.wL /("'' i Vamtezi / i ' J*"""i'V ' V'-- VH-1-' / Kap.r.Lr''' / Cipalär%LILS«SWe)T\.-. i MpostjT / / .>f-v .-VmH i l) labukSgfc;;*'* i.-!yr \i-V>i' V i. iL f /' ' J3\. . '>:.-' x 'X,* V. Choma J \. '~ij \'s \, \ .j* MKanhas)on \ =; . /" X*"? i BOTSWAMA \ "WBMWE e i Befolkning 6,9 milj. (1986) Befolkningstillväxt/år 2,6 (1980-861 Offentligt nettobistånd/person (1980) . Ekonomisk och social utveckling Prop.1988/89:100 Bil.5 ekonomiskasituation fortsätter att förvärras. skuldbördan gjorde att beslutadeavbryta det omstruktureringsprogram som genomfördes i samarbete med IMF ochVärldsbanken. En bidragande orsak var även de svåra kravaller, som utbröt i december1986, när subventionerna på majs togs bort. inställda skuldbe-lalningarmedförde att biståndsflödel till landet minskade /88. Ett positivt inslagi den zambiska ekonomin har varit att landets exportinkomster har ökat, tackvare det höga världsmarknadspriset på koppar. Vidare har majsskörden blivit rekordhög. Den zambiskaregeringen har utarbetat ell eget återhämtningsprogram som dock intetillräckligt angriper landets underliggande strukturella ekonomiska problem.Under år 1988 har relationerna mellan Zamiba och /IMF varit ansträngda. Somett led i att underlätta försöken atl nå fram till en uppgörelse mellan och de multilateralainstitutionerna stödjer Sverigegenomförandet av ett par strategiska studier avseende landets växelkurs- och skuldpolitik. Vissoklarhet råder beträffande Zambiasskuldljänstkvot. En rimlig uppskattning torde dock vara . en radikal lösning pålandets skuldproblem och ettväsentligt större biståndsflöde har ekonomin dock små möjligheter att utvecklasi positiv riktning. Del hitillsvarandeanpassningsprogrammet har drabbat stadsbefolkningen hårt och gynnatlandsbygden, bl. a. genom högre priser på livsmedel. De sociala sektorernahar drabbats av nedskärningar i statens budget. är enenpartistat med stor makt samlad hos presidenten. Generellt visas respektför personlig rättssäkerhet och frihet. Presidenten har dock enligt lagbefogenhet att hålla personer misstänkta för ekonomiska brott eller politisktomstörtande verksamhet i förvar. Yttrandefriheten är förhållandevisomfattande. I parlamentet och i media förekommer ofta kritik mot partietoch regeringen. för en generös flyktingpolitik. svarar förca av det samlade biståndet till . Andra storabiståndsgivare är , och EG. Utvecklingssamarbetet med regleras av etttvåårigt avtal för 1988-1989 omfattande 460 milj. kr.. Samarbetet påböriadesår 1965 efter självständigheten. Huvudområden för det landramsfinansieradebiståndet är, , sektorstöden tilljordbruk, undervisning och hälsovård.Sedan år 1985 har dessutom varubiståndet ökat kraftigt till följd av belalningsbalanskrisen. till 1987/88 har sammanlagt ca . utbetalats inom ramen för detbilaterala biståndssamarbetet. Medelsfördelningen framgår av följande tabell(milj. 1988/89: 100 Bil.5 Ett treårigt avtal om stöd lill jordbrukssektorn haringålts för perioden omfattande 90 milj. kr. De störstainsatserna avser integrerad landsbygdsutveckling, kooperation samt ett utsädes-och forskningsprogram. Insatser för småbönder och kvinnor på landsbygden är en viktigkomponent i jordbruksstödet. har genom svenska insatser en fungerandeproduktion av högkvalitalivt utsäde vilken dessutom ger ett visstexportöverskott. I del nya stödet lill jordbrukssektorn ingår en insats för miljö- och markvård. Samarbetet omfattar insatser för hälsovård pålandsbygden, hälsocentraler, utbildning för primärhälsovård, ett program förövervakning av kosl-och näringsfrågor, läkemedel lill hälsocentraler på landsbygden,hälso-planeringoch stöd till hälsoministeriels transportfond. Läkemedelsprogrammet har i fleraavseenden varit framgångsrikt. stöder även som inleddes underår 1988. Större delen av slödel går lill produktion av skolmöbleroch läromedel för primärskolorna, lärarutbildning för primärskolan och handikapputbildning. Stöd har ävengivits till del zambiska institutioner för lantmäteri och elektronik. Praktiskt taget heladen zambiska undervisningsbudgeten() går till alt betala lärarlöner, vilket har lett till att föräldrarfår ta större kostnader. Trots den större ekonomiska uppoffringen har deltagandet i primärskolan i stort kunnatupprätthållas. 1988/89: 100 Ril 5 Vid förhandlingar ibörian av ingicks ett ettårigt avtal om varubistånd. Det slogsfast att varubiståndets omfattning och inriktning måste varaavhängigt av den makroekonomiska politiken. För harungefär hälften av varubiståndet avsatts för ett system gällande tilldelning avvaluta som har ersatt det auktionssystem som avskaffades . Återståendemedel används i huvudsak för import av konstgödsel och reservdelar lill transport- ochenergisektorerna. Genom fonden finasieras vissa nyckeltjänster i denzambiska förvaltningen. Bl.a. utgår stöd lill den zambiska , tillrekrytering av en makroekonomisk expert till finansministeriet samt till kvinnoenhel. Utanför landramen berörs av det svenskaSADCC-samarbetet, främst omfattande insatser längs . Sverigelämnar även omfattandehumanitärt bistånd till flyktingar i landet. ) ;, --V" ' ""Tr!'! '''''**" ; ""1 \ '"" *** ' z"**" \i Chmtioyi ' ' /" i 3(«*4>'' - " j-;X / Vlarmjera . .:,:-;§ Äictoria Fails"**" '- V4''. f*%;--i'- .- \ / V A/~\ -.