prop · GC0390 · 1988-12-31 00:00:00 — Omsamma behörighetsregler skulle gälla för 80-poängs ingenjörsutbild ning i högskolan blir situationen denna. eller I 600 elever tas in i T4 med betyg under 3 i matematik. Dessa elever skulle således varit utestängda från 80-poängsutbildningen utan betygskomplettering. Antalet skulle självfallet stiga för varje ämne som tillkommer i den särskilda behörigheten. Ettstort antal företrädare för gymnasieskolan har pekat på riskerna med Prop.1988/89:90 atl införa spärrar som inte finns för fortsatt tekniskutbildning. Man Bilaga 1 framhåller alt en av anledningarna till att T-linjenär så attraktiv för eleverna är all de känner sig säkra på all få slutföra enteknisk utbildning som är eftertraktad på arbetsmarknaden. Omdessa möjligheter begränsas kan det leda till att rekryteringen till T-linjenskadas och att man på linjen får samma typ av betygskonkurrans som råderpå N-linjen. Vivill dock klart framhålla att vi självfallet anser att det krävs en minsta nivåpå kunskaperna från gymnasieskolan för att fortsatta studier i högskolan skallvara framgångsrika. Enligtvår mening borde det vara fullt möjligt för.gymnasieskolan att föra fram istort sett alla elever i den så positivt selekterade elevgrupp som eleverna i T3utgör, till "godkända", gmndläggande kunskaper, tillräckliga förfortsatta tekniska studier. Vissa avgränsningsfrågor (kap. 17) Våruppfattning är att de förslag som vi i det följande kommer att lägga fram inteär beroende av om grendelningen finns kvar eller försvinner på T-linjen. Såvidainte det tekniska innehållet i T-linjen radikalt minskas, vilket vi utgår ifråninte kommer att ske, kvarstår också gmnden för vårt ställningstagande all eningenjörsutbildning i högskolan skall bygga på T-linjens tekniska innehåll. Sammanfattning av SIM-gruppens förslag Tvåårigingenjörsutbildning i högskolan byggs upp som ersättning för gymnasieskolans T4-utbildning. Ettårigingenjörsutbildning i högskolan som påbyggnad på gymnasieskolans T4-utbildningbyggs upp och erbjuds under en övergångstid. Ingenjörsutbildningenerbjuds i form av ett begränsat antal allmänna linjer, som karakteriseras av attde är avslutade utbildningar med egna utbildningsmål och med syftet att ledadirekt ut på arbetsmarknaden, attde är avsedda att ersätta resp. bygga på nuvarande T4-utbildning och ge enteoretisk fördjupning av det tekniska innehållet, attde skall bygga på T-linjens tekniska innehåll. FÖRSLAG4: Prop. Eftergenomgången utbildning med godkända studieresultat skall utbild- ° ningsbevisutfärdas till vilket knyts examensbenämningen högskoleingenjörsexamen. Somsärskild behörighet tifl tvåårig ingenjörsutbildning skall under försöksverksamhetengälla avgångsbetyg från angiven gren på den treåriga tekniska linjen. Somsärskild behörighet till ettårig ingenjörsutbildning skall gälla avgångsbetygfrån angiven gren på T4. Ingenjörsutbildningenbyggs upp i högskolan i samarbete med gymnasieskolan och med utnyttjande avlärare, lokaler och utmstning för dagens T4-utbildning. Kommunemasinflytande över ingenjörsutbildningens innehåll, dimensionering och lokaliseringskall tillgodoses på lokal nivå i former som högskolor och kommuner gemensamtkommer överens om. Principbeslutom reguljär tvåårig ingenjörsutbildning i högskolan som ersättning för T4 ochorganiserad i samarbete med gymnasieskolan fattas av under våren1989, att gälla fr. o. m. /93. Ingenjörsutbildningenbyggs upp successivt som försöksverksamhet med årliga beslut om utformning,dimensionering och lokalisering fram t. o. m. /92. Förförsöksverksamheten /90 beräknas för statens del samma kostnadersom vi i vår försöksrapport angav för /89. FÖRSLAG12: Prop. Underförsöksverksamheten svarar kommunerna för kostnaden för loka- "''8 ler,inventarier och utrustning. Vidreformens genomförande skall för kommunkollektivet gälla kostnadsneutralitet iförhållande till deras kostnader för T4-utbildningen. Hur detta skallåstadkommas får avgöras i förhandlingar mellan stal och kommun. Påsikt skall dimensioneringen av ingenjörsutbildningen vara sådan att denersätter nuvarande T4. Detta innebär att afla elever som vifl oeh som harförutsättningar att klara utbildningen bör beredas tillfälle att genomgå den. Påsikt bör en så bred lokalisering eftersträvas att utbildningen kan erbjudas påafla orter som har T4-utbildning och där högskolan kan ansvara för en godkvalitet i utbildningen. SÖoch UHÄ får i uppdrag att analysera behovet av och komma med förslag om teknikemtbildningsom bygger på det tredje året av den tekniska linjen. Försöksverksamhetenmed tvåårig ingenjörsutbildning i högskolan som ersättning för T4 och ettårigingenjörsutbildning som påbyggnad på T4 bör med början /90 utökas ienlighet med angiven prioritering. Genomförandetav försöksverksamheten bör löpande följas och utvärde- ras av UHÄ och SÖ samtårligen redovisas i verkens anslagsframstäflningar. Bilaga2 Remissinstanser och sammanställning av remissyttranden över rapporten (Ds1988:20) Samordnad ingenjörsutbildning på mellannivå. Efterremiss har yttranden inkommit från , universitels-ochhögskoleämbetet (UHÄ), och högskolor (UUH),centrala (), (),(), statens industriverk (SIND), styrelsen förteknisk utveckling (STU), statskontoret, (), länsskolnämndernai , , , , , ,, , , , , , , , , , , , ,, , och . Länsstyrelserna iStockholms, , , , och , , , , , , , ,, , , , , , ,, , , , , , ,, , , , , , ,, , , , , , ,, , , , , , , ,, , , , , ,, , , samt kommun, Ingenjörsvelenskapsakademi-en(IVA), . (),Centralorganisationen /SR, i (LO), () och (). UHÄhar bifogat yttranden från högskoleenheterna samt från Sverigeslantbruksuniversitet. i län har bifogat yttranden från bl.a.Lindesbergs kommun. CentralorganisationenSACO/SR har bifogat yttranden från (),(), (), skolledarförbundoch (). Yttrandenhar dessutom inkommit från statens lantmäteriverk, , länsstyrelsernai och , , (), Gymnasieingenjörsskolornas rektorskonvent samt andraorganisationer och enskilda. 2 Allmänna synpunkter på arbetsgruppens förslag Remissinstansernainstämmer överlag i arbetsgruppens (SIM-gruppen) uppfattning alt det finns ett starkt behov av en förstärkning av ingenjörsut bildningen på mellannivå. I allmänhet gör remissinstanserna samma be- 42 dömningsom arbetsgruppen vad gäller behovet av en samordning av de Prop. 1988/89:90 nuvarande utbildningarna på detta område. UHÅframhåller att det råder stor enighet om att nuvarande ingenjörsutbildning påmellannivå inte längre tillfredsställer samhällets behov, att de svåröverblickbaraaltemativa utbildningar som uppstått inte leder till ett effektivt utnyttjandeav samhällets resurser och att de normer för ingenjörskompetens som sätts avvår omvärld kräver en förändring och förstärkning av ingenjörsutbildningen iSverige. Högskolornatillstyrker enhälligt att ingenjörsutbildningen på mellannivå förstärks ochförs till högskolan. hälsar med tillfredsställelseregeringens initiativ att utreda denna fråga och instämmer i SIM-gruppensgrundläggande bedömningar: UHÅ framhåller dock, med stöd av en uttalad högskoleopinion,vikten av att den nya utbildningen ges tillräckliga resurser och möjligheteratt utvecklas på ett högskolemässigt sätt. KTH och högskolan i anseratt SlM-gmppen för mycket betonat sambandet mellan gymnasieskolan och den nyaingenjörsutbildningen och ägnat för liten uppmärksamhet ål problemen attinlemma utbildningen i högskolesystemet. Någraremissinstanser ifrågasätter arbetsgmppens förslag om statligt huvudmannaskapför den nya ingenjörsutbildningen. Statskontoret framhåller att gruppensdirektiv inte gjort en fömtsättningslös prövning av denna fråga möjlig, och attmålet om en bred geografisk spridning av utbildningen, med hänsyn tagen tillregionala oeh lokala fömtsättningar, bäst uppnås med ett oförändrat kommunalthuvudmannaskap. LR anser att försöksverksamheten med samordnadingenjörsutbildning bör ligga inom gymnasieskolan, och skolledarförbundönskar att huvudmannaskapsfrågan övervägs ytterligare. Gymnasieingenjörsskolornasrek-torskonvenl menar att det är olyckligt att huvudmannaskapet för försöksverksamhetenbundits till högskolan innan andra altemativ utretts och prövats. kommunuttrycker stor tveksamhet inför förslaget om statligt huvudmannaskap och önskaratt beslut i denna fråga senareläggs till dess försöksverksamheten givitytterligare erfarenheter. Även länsskolnämnden i uttryckertveksamhet inför ett stafligt huvudmannaskap men säger sig kunna acceptera ettsådant. kommun anser att den nya ingenjörsutbildningen i första hand börorganiseras som högskoleutbildning, i andra hand som statlig sådan. SÖställer sig positiv till SIM-gmppens förslag om en tvåårig ingenjörs utbildning men pekar på riskerna för att anknytningen lill högskolan med konsekvenser i form av bl.a.en trolig betygsspärr till ingenjörsut bildningen, ökat geografiskt avstånd.till utbildningen, en förändrad studie social situation och förlängning av utbildningstiden kan komma att påverka rekryteringen till T-linjen negativt. För att motverka dessa risker bör en avslutande yrkesutbildning, t. ex. en teknikemtbildning enligt SIM- gruppens förslag, kunna erbjudas inom gymnasieskolan för dem som inte vill eller kan gå vidare tifl högskoleutbildningar. Samma uppfattning förs fram av , som allmänt sett finner behovet av en förbätt rad utbildning i förhållande till dagens fyraåriga tekniska linje väl styrkt och som inte har något att erinra mot valet av högskolan som huvudman 43 SÖ hänvisar vidare till det pågående arbetet med översyn Prop. 1988/89:90av timplanerna för bl. a. T-linjen och framhåller vikten av att ställningsta- Bilaga 2 gandena till en reformerad T-linjes respektive ingenjörsutbildningensutformning så långt som möjligt samordnas. AMSställer sig positiv till förslagen om förstärkt och samordnad ingenjörsutbildningpå mellannivå , men understryker att utbildningen inte får utgöra enåtervändsgränd utan att den bör utformas så att vissa delar av den kan utgöra gmndför fortsatt utbildning lill högre kompetensnivåer. SIND ställer sig bakom SIM-gruppensförslag och betonar att behovet av högt utbildad arbetskraft i alla delar avlandet är ett starkt motiv för den spridda lokalisering av utbildningen somgruppen föreslagit. STUinstämmer i att den nuvarande utbildningen på mellannivå inte är tillräckligför att svara mot den accelererande teknikutvecklingen och näringslivetssträvan mot mera kunskapsintensiv produktion. En förstärkning behövs, mendenna måste ligga på tillräcklig kvalitetsnivå. Om den nya utbildningen skall kunrtauppnå en sådan blir beroende av tillgången på lärarkraft, och STU anser inteatt SIM-gruppen utrett denna fråga bl.a.frågan om erforderlig utbyggnad av detekniska högskolornas forskarutbildning - tillräckligt. Statskontoretfinner inte att den föreslagna reformens totala kostnadskonsekvenser belyststillräckligt av arbetsgruppen. Liknande synpunkter framförs av RRV, som dock iprincip tillstyrker förslaget att samla all utbildning på mellannivå tillhögskolan, bl. a. för att komma till rätta med lågt kapacitetsutnyttjande påpåbyggnadsutbildningarna inom gymnasieskolan. Samtligalänsstyrelser som yttrat sig tillstyrker den nya ingenjörsutbildningen.Länsstyrelsen t finner det viktigt att reformen kommer tillstånd, oeh i framhåller betydelsen för den svenskaindustrins konkurtenskraft av att den genom reformen erhåller en efter intemationellamått väl utbildad arbetskraft. Länsstyref sen i framhåller attdet är av vital betydelse för länets utveckling och av stor regionalpolitiskvikt att antalet tekniskt utbildade ökar i länet. IVAtillstyrker förslaget om en tvåårig ingenjörsutbildning och betonar dekvalitetskrav som denna utbfldning måste kunna uppfyfla, genom en högskolemässigmiljö och med tillräckligt kvalificerade lärare. Tillgången på sådana bliravgörande för utbyggnadstakten, och en nödvändig fömtsättning för reformen äratt de tekniska högskoloma får ökade resurser för forskarutbildning. TCOser positivt på arbetsgmppens förslag och på att de innebär en anpassning tillden nivå som ingenjörsutbildningen håfler i de flesta länder i . TCOframhåller alt utbildningen också bör vara öppen för redan yrkesverksammaingenjörer med gymnasieutbildning. /SR tillstyrker likaså förslagen i desshuvuddrag, och framhåller sin anslutning tifl den utbildningsstruktur för dentekniska utbildningen efter gymnasieskolan som det bygger på. CF stödjer iallt väsentligt förslagen, men framhåller att dess konsekvenser förhögskolebegreppet och för högskolans organisation inte är odiskutabla. TLIansluter sig till arbetsgruppen i .huvudmannaskapsfråganoch iSt/Lf finner det självklart att ingenjörsut- Prop. 1988/89:90 bildningen skall vara förlagd till statliga högskoleenheter. LOinstämmer i stora delar i arbetsgmppens förslag, men betonar att försöksverksamheten bör vara begränsad och relativt kort samt att det är av stor vikt att utbildningen får en så god geografisk spridning som möjligt. LO framhåller atl det ärangeläget alt en samordning sker av förslagen från de utredningar som berör hela det tekniska utbildningsområdet, från ÖGY-reformen via YTH- och teknikemtbildning till ingenjörsutbildning på mellannivå och övergång från denna utbildning till civilingenjörsutbild ning. . , SAFfinner det mycket tiflfredsställande att SIM-gmppen föreslår en utbyggnad av entvåårig ingenjörsutbildning i högskolan., Den nya utbildningen får inte sessom en förlängd T4-utbildning utan som en verklig högskoleutbildning. SAFbetonar dock vikten av direkt anknytning mellan utbildningen och omgivandeindustri och näringsliv, likaväl som med forskningen. välkomnar förslaget till en ingenjörsutbildning som harmöjligheter att bli accepterad utomlands; det har enligt förbundet under senareår blivit afltmera märkbart att saknar en sådan. ser med tillfredsställelse på den nya ingenjörsutbildningen,men framhåller de stora krav som kommer att ställas på det fortsattautvecklingsarbetet. och lantmäteriverket betonar behovet av den nyautbildningen inom respektive områden. SFSvälkomnar en förstärkt ingenjörsutbildning, förlagd tifl högskolan. Utbildningenbör ha fömtsättningar att uppfattas som målinriktad och meningsfull av gmppersom inte alltid har så stor benägenhet att söka till högskolestudier. Den nyaingenjörsutbildningen bör därför enligt SFS kunna bidra till att minska dennuvarande sociala snedrekryteringen till högre utbildning. 3 Utformningen av en ny ingenjörsutbildning Nästansamfliga remissinstanser tillstyrker SIM-gruppens förslag att den nyaingenjörsutbildningen skall vara tvåårig, liksom att den bör organiseras somett begränsat antal breda linjer inriktade mot var sin arbetsmarknadssektor,kompletterade med några speciallinjer inriktade mot. olika yrkesfunktioner.Flera av högskolorna, som t.ex. CTH och högskolorna i ochSundsvall/, betonar vikten av att utbildningen. ges en klart högskolemässigkaraktär. Gymnasieingenjörsskolornas rektorskonvent betonar däremot vikten avatt erfarenheterna från den nuvarande utbildningen i T4 tas till vara, ochrektorskonventet anser att detta skett i för liten utsträckning i denhittillsvarande försöksverksamheten. finner det väsentligt attden nuvarande tekniska linjens karaktär av avslutad utbildning med klar yrkesprofilfår prägla den nya utbildningen, så att denna får en egen profil med balans meflanteoretiska och praktiska inslag. Liknande synpunkter framförs av länsskolnämndernai och . Länsskolnämndeni och kommun ifrågasätter om Prop. 1988/89:90 entvåårig utbildningstid kommer att räcka till för den ingenjörsnivå som Bilaga2 avses med reformen; liknande synpunkter framförs av högskolan i . Bl.a.UHÄ, CTH, IVA, /SR, VF, gymnasieingenjörsskolornas rek-lorskonvent ochIndustriförbundet betonar att den nya ingenjörsutbildningen måste ha ett egetutbildningsmål fristående från civilingenjörsutbildningen och inte får ses somen etapp inom denna. Flera av remissinstanserna framhåller dock att den nyautbildningen inte får bli en återvändsgränd, utan att möjligheter bör ges förde studerande som så önskar att gå vidare till civilingenjörsutbildning; sådanasynpunkter framförs av AMS, länsskolnämnderna i , Ålvsborgs ochGävleborgs län, länsstyref serna i oeh samt SAF. CSNframhåller att de gällande begränsningarna för hur många terminer studiemedelkan beviljas gör del angeläget att studerande som efter ingenjörsutbildningen önskarläsa till civilingenjör kan erbjudas avkortad civilingenjörsutbildning. AMSframhåller även atl elever som avbmtit sin civilingenjörsutbildning bör hamöjlighet att gå över till den nya ingenjörsutbildningen. UHÅlägger i sitt remissyttrande fram ett konkret förslag om en avkortad utbildningtill civilingenjörsexamen under /90, i form av en särskildpåbyggnadsutbildning om 140 poäng ovanpå tvåårig ingenjörsutbildning;förslaget har varit föremål för särskild remissbehandling genom UHÄ:sförsorg. I de nu aktuella remissyttrandena tillstyrks detta förslag av länsskolnämndeni , KTH, högskolan i mar, CTH och högskolan i ; liknandesynpunkter anförs av SAF, högskolan i oeh högskolan i . Sverigeslantbruksuniversitet poängterar att den nya ingenjörsutbildningen även bordekunna vara intressant för fortsatt utbildning till agronom med tekniskinriktning genom en påbyggnadsutbildning av motsvarande längd. Högskolan iEskilstuna/avstyrker förslaget, och St/Li framhåller att destuderande i viss utsträckning bör få tillgodoräkna sig vunna kunskaper ochfärdigheter, men avvisar institutionaliserade etapputbildningar. Länsskolnämndernai , , och framhåller att möjligheterbör finnas till lokal profilering av de nya utbildningslinjerna. Sammauppfattning framförs av bl.a. i och högskolan iGävle/. Högskolorna i och Karf stad framhåller att olikaspeciella utbildningsbehov även fortsättningsvis bör kunna tillgodoses genomlokala linjer. UHÅförordar att fyra linjer får utgöra basen i det framtida systemet av ingenjörslinjer: maskiningenjörslinjen, elektroingenjörslinjen, ingenjörslinjen oeh kemiingenjörslinjen. Ytterligare kan enligt UHÄ över vägas en ekonom i inriktad ingenjörslinje, eventuellt om 100 poäng, en linje svarande mot den nuvarande dataingenjörslinjen samt linjer inriktade på materialteknik, textilteknik, WS-teknik och miljöteknik. De senare bör enligt UHÄ dock i första hand prövas som inriktningar på någon av de bredare linjerna. betonar hur i stort sett samt liga problem med natur och miljö har samband med teknik och ser det som en brist att SIM-gruppen inte övervägt en "miljöingenjörslinje". " SAFframhåller att praktik bör ingå i utbildningen. UHÅanför all det är självklart att undervisningen i årskurs 1 av den nya Bilaga 2ingenjörsutbildningen måste bygga på kunskaper i tekniska ämnen från tredjeårskursen av gymnasieskolans tekniska linje, fömtsätt att dessa ämnen kommeratt ha sådan omfattning att de kan och bör utgöra förkun-skaps-/behörighelskrav.Del blir därför enligt ämbetets mening nödvändigt alt skapa en möjlighet förelever från gymnasieskolans naturvetenskapliga linje att komplettera sinaförkunskaper utan alltför stor tidsförlust. Även SÖ delar uppfattningen alt detvååriga ingenjörslinjerna skall bygga på det tekniska innehåll som ges underde tre första årskurserna av T-linjen. SÖ hänvisar till den pågåendeöversynen av limplanerna för de tre- och fyraåriga linjerna i gymnasieskolanoch framhåller, alt förändringar av T-linjen i detta sammanhang självklartpåverkar fömtsättningarna för den föreslagna ingenjörsutbildningen. Önskvärdheten av kompletteringsmöjligheter till behörighet för den nyaingenjörsutbildningen framhålls också av länsskolnämnderna i ,, och , högskolan i samt TCO ochSAF. Länsskolnämnderna i , , , och Skaraborgslän föreslår att även gymnasieskolans treåriga naturvetenskapliga linje skallge behörighet till den nya ingenjörsutbildningen; enligt länsskof nämnden iGotlands län borde della kunna ske genom möjlighet till "in-genjörsprofilering"inom den naturvetenskapliga linjen. vill ge den nyautbildningen en bredare rekryteringsbas än T3. UHÅ finner det, med hänsyn tillbehovet att bredda ingenjörsutbildningens rekryteringsbas, också angeläget altelever från övriga treåriga linjer i gymnasieskolan via t. ex. tekniskt basåreller motsvarande ges möjlighet att bli behöriga för ingenjörsutbildning.Liknande synpunkter anförs av högskolan i och SFS. UHÅ, AMS, saml länsskolnämnderna i och länbetonar viklen att den nya utbildningen aktivt utformas så att den underlättarför flickor både atl söka till och atl fullfölja utbildningen. Liknandesynpunkter framförs av i , CTH och IVA. Remissinstansernaär i huvudsak positiva till SIM-gruppens förslag om att det under enövergångsperiod byggs upp en ettårig ingenjörsutbildning i högskolan sompåbyggnad på tekniska linjens fjärde årskurs. UHÅ understryker dock atl sådanutbildning endast bör anordnas i den mån den verkligen efterfrågas, och att densnarare bör inriktas på att erbjuda vidareutbildning till yrkesverksammaingenjörer än fortsalt utbildning för ungdomar som lämnar gymnasieskolan; AMSoch TCO betonar vikten av sådana vidareutbildningsmöjligheter. Linköpingskommun uttrycker däremot stor tveksamhet, och SAF avstyrker förslaget, då enpåbyggnad tillsammans med årskurs 4 inte kan göras likvärdig med den nyaingenjörsutbildningen. Liknande synpunkter framförs av högskolan i /,. CTH, SFS, IVA och CF framhåller att den av SIM-gruppenförutsatta övergångsperioden bör vara kort, me- dan länsskolnämnderna iÄlvsborgs, , , Prop. 1988/89:90 och förordar en längre sådan. Länsskolnämndernai , och , högskolan i /samt VF framhåfleratt den framtida treåriga bör vara ogrenad. /SR och CF förordar engrendelning, och framhåller de risker för en utarmning påtekniskt kunnande inom T-linjen som kan följa utan grendelning. Länsskolnämndeni förordar vidare studiealternaliv med en sammanhållen NT-linje förgymnasieorter med ett begränsat antal 16- åringar. i Västerbottenslän anser att det tekniska innehållet minskats alltför myckel i pågående försökmed sammanhållen årskurs 3. Deflesta av de remissinstanser som yttrat sig i frågan avstyrker SIM-gruppensförslag att examensbenämningen "högskoleingenjörsexamen" ska knytastill den nya utbildningen och förordar i stället "ingenjörsexamen". Länsskolnämndeni tillstyrker SIM-gmppens förslag, liksom , , ,och kommuner, högskolorna i och samtTCO. 4 Behörighet och urval Ifråga om den särskilda behörigheten till den nya ingenjörsutbildningen harremissinstanserna mycket skilda uppfattningar. Förslagetatt behörighetskravet skall vara avgångsbetyg från viss gren på den treårigatekniska linjen avstyrks av UHÅ, samtliga högskolor, ,/SR, CF, SAF, VF, , , , länsskolnämnderna i ,och , i , ,, , , , och kommunersamt Gymnasieingenjörsskolornas rektorskonvent. SIM-gruppens förslag att ettsådant behörigs-hetskrav skall gälla under försöksverksamheten med den nyautbildningen tillstyrks av SÖ, länsskolnämnderna i , ,, , , och , , ,, , , , , Västerbottensoch saml huvuddelen av de kommuner som yttrat sig i frågan. Länsskolnämndeni vill komplettera SIM-gmppens förslag med krav på betyget 3 imatematik. SÖbetonar att frågan får prövas på nytt efter försöksperioden, och länsskolnämndernai , , , och länframhåller att kraven för ingenjörsutbildningen inte bör avvika från dem somgäller för andra högskoleutbildningar när försöksperioden är avslutad. LO kanacceptera SIM-gmppens förslag för försöksperioden, men anser att efter dennabör samma urvalssystem gälla som för övriga delar av högskolan. Länsskolnämndeni föreslår alt försök görs med kompletterande antagningsprov.SAF föreslår försök med kursrelaterad bedömning i årskurs 3 på T-linjen,alternativt försök med antagningsprov. 5 Reformens genomförande Prop. Bilaga 2 Huvuddelenav de remissinstanser som yttrat sig tillstyrker SIM-gruppens förslagatt principbeslut om den nya ingenjörsutbildningen fattas av våren1989, men att utbildningen byggs upp successivt som försöksverksamhet medårliga beslut om utformning, dimensionering och lokalisering under liden framt. o. m. /92.