prop · GC0397 · 1988-12-31 00:00:00 — Som kommittén påpekat finns del emellertid annan statligupplåning än den som omfattas av lagen om statens upplåning. Jag föreslärdärför i förtydligande syfte en ändring av lagen som innebär att regeringens, eUerefter regeringens bemyndigande riksgäldskontorels, förvaltning uttryckligenbegränsas till att avse lån som har tagits upp enligt lagen om statensupplåning. Kommitténhar också föreslagit en ändring i Kungl. Maj:ts cirkulär (1940:677) angåendebemyndigande för Kungl. Maj:t att biträda ackord och eljest eftergiva statensrätt med avseende å lån från statens utlånings-fonder m. m. Riksgäldskontoretförekommer i cirkuläret tillsammans med på grund av ställningen somriksdagsorgan. kontoret som enregeringens myndighet kommer att omfattas av cirkuläret Prop. 1988/89:97 utanatt särskilt nämnas föreslår kommittén att utmönstras urcirkuläret. Maj:ts kungörelse (1965:921) om bevakning och avskrivning avvissa statens fordringar m.m. (avskrivningskungörelsen) är för närvarandeföremål för en översyn. Jag avser att i samband med denna översyn återkommatill ifrågavarande cirkulär. Lagförslagenär sådana att lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen alt 1. till Riksgäldskontoret:Kostnader för upplåning och låneförvaltning för /90 undersjunde huvudtiteln anvisa eu förslagsanslag på , 2. till Riksgäldskontoret:Förvaltningskostnader för /90 under sjunde huvudtiteln anvisaett förslagsanslag på , 3. med ändring av vad somföreslagits i proposition 1988/89:100 bilaga 9 punkt F 5 och bilaga 14 punkt E4 till : Garantiverksamhet för /90 undersjunde huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag på , 4. till Riksgäldskontoret:Uppdragsverksamhet för /90 under sjunde huvudtiteln anvisa ettförslagsanslag på , 5. till Riksgäldskontoret:Systemutveckling m. m. för /90 under sjunde huvudtiteln anvisaett reservationsanslag pä , 6. anta förslaget till lag omändring i lagen (1979:749) om , 7. anta förslaget till lag omändring i lagen (1968:576) om stadshypotekskassa och om stadshypoteksföreningar, 8. anta förslaget till lag omändring i lagen (1970:65) om allmänna hypoteksbank oeh om landshypoteksföreningar, 9. anta förslaget till lag omändring i lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier, 10. antaförslaget till lag om ändring i lagen (1940:79) om utsträck ning av tiden för upptagande av växelprotest m. m. vid krig och krigsfara, 11, antaförslaget till lag om ändring i lagen (1940:300) angående förordnande om anstånd med betalning av gäld m. m. (morato rielag), 26 12. anta förslaget till lag omändring i lagen (1957:684) om betal- Prop. 1988/89:97 ningsväsendet under krigsförhåUanden, 13. anta förslaget till lag omändring i lagen (1983:1061) med instruktion för , 14. anta förslaget till lag omändring i lagen (1988:1387) om statens upplåning, 15. godkänna vad jag anfört iavsnitt 3 rörande nominering av ledamöter tiU Aktiebolaget representantskap,ledamot till H M Konungens råd för mark- och byggnadsfrågor och val avrevisorer och suppleanter till Aktiebolaget Systembolaget och AktiebolagetVin- och Spritcenlralen. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar föreslå riksdagenatt anta de förslag som föredraganden har lagt fram. Sammanfattning av riksgäldskommitténs Pi"op-1988/89:97 betänkande (SOU 1988:59) ' ' Riksgäldskontoreifirar 200-års jubileum. avslutas en epok i kontoretshistoria. blir fr. o. m. en myndighet underregeringen. Inför det ändrade huvudmannaskapet tillsatte regeringen den 1 juni1988 en kommitté för att se över frågor rörande organisationoch arbetsuppgifter. Riksgäldskommitténhar delat upp utredningsuppdraget i två delar. 1 ett första delbetänkandebehandlas de frågor kommittén bedömmer måste lösas till . Till slulbetänkandetsparas principiella överväganden om eventuella större framtida förändringar avriksgäldskontorets verksamhet. Ledningenför kommer efter huvudmannaskapsskiftet atl förändras jämförtmed nuvarande situation. Det gäller såväl den nya styrelsens sammansättning,dess funktion som riksgäldsdirektörens ställning. Kommitténsöverväganden har utgått ifrån den nya verksförordningen. Den bygger på attstyrelsen i de flesta frågor har en rådgivande roll. Besluts- och ansvarsfördelningenmellan verkschefen oeh styrelsen skall göras tydlig och därvid skaU styrelsenåläggas beslut av principiell betydelse. Kommittén anser attriksgäldskontorets uppgifter är av sådan karaktär att styrelsen skall havidgade beslutsfunktioner utöver de som verksförordningen förespråkar. Inomriksgäldskontoret skall en avvägning av statsskuldspolitiken mot andra delar avden ekonomiska politiken göras. För denna avvägning bör styrelsen varaansvarig. Kommittén föreslår därför att styrelsen skaU fastställa ramar ochriktlinjer när det gäller upplåningen och förvaltningen av statsskulden. 1övrigt kommer styrelsen helt i enlighet med verksförordningen all fattabeslut om myndighetens anslagsframstäUan och årsbokslut. Styrelsen skallvidare fatta beslut i anledning av revisionsberättelseroch revisionsrapporter samt om sådana föreskrifter som riktar sig tillenskilda, kommuner eller landstingskommuner. Iövriga frågor har riksgäldsdirektören att fatta beslut. Mot bakgmnd av deriktlinjer och ramar styrelsen fastställt vad gäller upplåningen beslutar riksgäldsdirektörenom upptagande av de enskilda länen. Riksgäldsdirektören bör inte ha engenerell rätt att hänskjuta frågor till styrelsen. Det är givetvis honomobetaget att använda styrelsen som det rådgivande organ som den förutsätts varaenligt verksledningspropostionen. Styrelsenssammansättning och kompelens behandlas också i betänkan det. 1 enlighet med vad som anges i prop 1986/87:143 om ny riksbankslag och ändrat huvudmannaskap för föreslår kommittén att det skall finnas ett väsentligt parlamentariskt inflytande i den nya styrel sen. Del har framstått som angeläget att styrelsen skall vara en liten och kompetent krets. Kommittén föreslår därför att styrelsen skall bestå av åtta personer varav fyra skall vara parlamentariker. Det väsentliga parla mentariska inflytandet anser kommittén vara säkrat om halva styrelsen består av riksdagsledamöter. Iövrigt bör i styrelsen ingå förutom riksgäldsdirektören en repre- Prop.1988/89:97 sentant för . Därutöver bör finnas två personermed Bilaga 1 särskild samhällsekonomisk kompetens och som är kunniga ikapitalmarknadsfrågor. Styrelseledamöternabör fylla höga krav pä kompetens och integritet. De bör inte vara bundna tillnågot särskilt intresse på kreditmarknaden eller ha någon anknytning tillföretag som i hög grad berörs av verksamhet. Riksgäldskontoretsframtida organisation kommer att bli beroende av de arbetsuppgifter som kommeratt läggas på kontoret. Till dessa frågor återkommer kommittén i ettslutbetänkande. Den nuvarande enhetsindelningen bör bestå tills vidare.Riksgäldskontoret skall således bestå av sex enheter, en upplåningesenhel, en utlandslåneenhel,en garanti- och rättsenhet, en ekonomienhet, en administrativ enhet och enrevisionsenhet. Kommittén uppmärksammar den interna revisionens stora betydelsei ett verk av karaktär. Den bör i likhet med affärsverkenges en självständig organisatorisk placering direkt under riksgäldsdirektören. Deomvärldsförändringar som inom verksamhetsområde kanförväntas bli särskilt stora motiverar en funktion för strategisk analys ochplanering vid riksgäldskonloret. Kommittén föreslår att en sådan inrättasdirekt under riksgäldsdirektören. Den bör innehålla samhällsekonomiskkompetens. Dessutom föreslår kommittén att en direktion inrättas för stöd oehråd till riksgäldsdirektören. Iövrigt återkommer kommittén till organisation i slutbetänkandet. Kommitténhar också utarbetat ett förslag till instmktion för riksgäldskontoret.Förslaget bygger i allt väsentligt på de gmndprinciper som fastställs iverksförordningen. Den nya lagen om statens upplåning innebär att förett budgetår i sänder bemyndigar regeringen, eller efter regeringensbemyndigande , att ta upp län till staten. Genom instmktionsförslagetlämnar regeringen ett stående bemyndigande för att ombesörjastatsupplåningen och förvalta statsskulden. ges ocksåuppgiften att ställa krediter till förfogande för stalig och annan verksamhetsamt att ikläda staten garantier. Instmktionenfastställer också att de medel som flyter in till skallsättas in på kontorets konto i om de inte behövs för att bestridautgifter. Du upplåningsprogram som utarbetats skall utgå ifrån dekassaöverskott som eventuellt kan finnas på detta konto. Iövrigt innehåller instmktionen regler om styrelsens sammansättning ochuppgifter samt om kontorets organisation. Riksgäldskontorelsuppgift att ta upp och förvalta lån till staten är, beloppsmässigt sett, mycket omfattande och ställer därför stora krav på effektivitet och säkerhet i kontorets verksamhet. Kommittén anser att det är nödvändigt att utveckla anslagssystem för att öka graden av flexibilitet oeh därmed förbättra effektiviteten. Det är dessutom angeläget att i större utsträckning styra verksamhet genom verksamhetsplanering och olika effektivitetsmått. Utifrån detta perspektiv har kommittén diskuterat olika anslagssystem. Tre olika mo- 29 Kommitténförordar en modell där riksgäldskontorels Prop. 1988/89:97 anslag delas upp i totalt sex olika anslag. Anslagsframställanför /90 har arbetats fram i samråd mellan kommittén ochtjänstemän vid . Den är uppställd efter den föreslagnamodellen för anslagssystemets utformning. Framställan redovisas i sin helhet ien bilaga till betänkandet. Riksgäldskontorethar en del uppgifter i egenskap av en myndighet vilka vid ettförändrat huvudmannaskap bör flyttas antingen till riksdagensförvaltningsstyrelse eller till regeringen beroende på uppdragens karaktär. Somen följd av det förändrade huvudmannaskapet för erfordras enhel del formella ändringar i gällande författningar där riksgäldskontoretberörs. Kommittén gör en genomgång av samtliga författningar som rörriksgäldskontoret och föreslår vissa ändringar eller i förekommande fall attvissa författningar helt upphävs. Förteckning över remissinstanserna och Prop-1988/89:97 sammanställning av yttrandena '' Efterremiss har yttranden över betänkandet (SOU 1988:59) frånriksdagens verk till regeringens myndighet avgetts av Överstyrelsen för civilberedskap (ÖCB), statskontoret, , kammarkollegiet,hovrätten för övre , fullmäktige i riksbank, fullmäktige iriksgäldskontoret, , partibidragsnämnden,revisorer, bankinspektionen, försäkringsinspektionen,exportkreditnämnden. ,allmänna hypoteksbank. stadshypotekskassa.Svenska försäkringsbolags riksförbund, advokatsamfund.Centralorganisationen /SR och . ,bankinspektionen och Centralorganisationen /SR lämnar förslagen utanerinran. Allmännapensionsfonden första-tredje fondstyrelserna. (),, föreningsbankers förbund, ,i och haravstått från att lämna yttranden. Övrigaremissinstanser har i nedan angivna frågor i huvudsak anfört följande. 1 Styrelse, organisation och instruktion Underkriser och i krig utsätts den nationella ekonomin för stora påfrestningar. Deoffentliga utgiflema ökar starkt som skatteintäkterna reduceras i ochmed inkallelser, företagsnedläggningar, minskad konsumtion etc. Behovetav att få ett grepp om samhällsekonomin under kriser och i krig föranledderegeringen att ge i uppdrag åt () atlbelysa de störningar i samhällsekonomin som kan förväntas under kriser och ikrig. FOA skulle analysera behov och lämplig utformning av ekonomisk-politiskaåtgärder i sådana krisskeden. Arbetet leddes av en grupp med representationfrån , försvarsdepartementet, och . FOAlämnade sin rapport . FOAkonstaterar i sin rapport att budgetunderskottet för den konsolideradeoffentliga sektorn under ett förkrigsskede kan beräknas öka med ca 125miljarder och under ett neutralitetsskede med . Ettsådant statsfinansiellt läge ställer stora anspråk på aktivitet hos de organsom medverkar i den statliga finansieringen. har såsomförvaltare av den statliga upplåningen en central roU i det sammanhanget. Isamband med en nu pågående översyn av ledningen av det civila försvaret under kriser och i krig har övervägts att ombilda funktionen "Skatte- och uppbördsväsendet" till en funktion avseende offentligfinan- 31 siering.Vid en funktionskonferens hos där också bl.a. Prop.1988/89:97 riksgäldskonloret, , och finansdepartemen-Bilaga 2 tel dellog kom man dock fram till att de olika delarna av dencentrala ekonomiska politiken vari den statliga upplåningen är en viktig del inte naturligen låter sig sammanfattas i en funktion. En slutsats vid konferensenvar att bör i kriser och krig kvarstå som s.k. friståendeberedskapsmyndighet. Vidare konstaterades att den erforderliga samordningen avolika ekonomisk-politiska åtgärder i stäUet borde ske inom ramen för en tillfinansdepartementet knuten beredskapsdelegation. Denna delegation skall finnasredan i fredstid för samråd och gemensam utveckling av ekonomisk-politiskaåtgärdspaketet för kriser oeh krig. ÖCBföreslår mot denna bakgmnd attdet av instmktion redan from 1989.07.01 framgår attmyndigheten också i kris och krig skall handha statens upplåning m. m. och atterforderlig organisation härför skall upprätthållas altförordningen (1986:294) om ledningen och samordning inom totalförsvaretscivila del ändras så att däri upptas såsom s. k. friståendeberedskapsmyndighet altriksgäldskontoret ingår i den beredskapsdelegation för ekonomiskpolitiskaåtgärder som ÖCB kan komma att förorda när pågående ledningsöversyn slutförtsvid . 1986/87:43 om bl.a. ändrat huvudmannaskap för uttaladeföredragande departementschef (sid 55) att det skall finnas ett väsentligtparlamentariskt inslag i styrelse. detta uttalande som gmnd föreslär riksgäldskommittén att hälften fyrastycken av styrelsens ledamöter skall vara riksdagsledamöter. Detta börenligt kommittén komma tiU uttryck i instmktionen för . Statskontoretvill erinra om att föredragande departementschef i prop. 1986/87:99 omledningen av den statliga förvaltningen uttalade att sammansättningen avstyrelsen inte bör regleras, men att antalet ledamöter skall framgå avrespektive myndighets instmktion. Vidare framhölls att regeringen alltid börvara fri att avgöra en styrelses sammansättning men att gällande praxis att ivissa fall inhämta förslag från riksdagspartier och intresseorganisationer börbestå (sid 93 O- Enligtstatskontoret bör dessa principer gälla även för . Enligtstatskontorets mening bör ev organisatoriska förändringar i huvudsak begränsastill sådana som direkt betingas av att riksgäldskontorei byter huvudman. Detinnebär att den externa revisionen samt en tjänst för denna verksamhetflyttas -samt att revisionsenheten i förtydligande syfte bör benämnas enheten Prop.1988/89:97 för internrevision. Medhänsyn till den speciella roll som internrevisionen har i förhållande till övrigverksamhet inom organisationen kan det vara naturligt att också markera dettaorganisatoriskt. Det bör ske, såsom kommittén har föreslagit, genom attenheten placeras direkt under riksgäldsdirektören. Kommitténföreslår atl en funktion för strategisk planering inrättas direkt underriksgäldsdirektören och att tillförs myndigheten för deltaändamål. Kommitlén talar i detta sammanhang om bla behovet av övergripandeplanering, långsiktiga frågor, strategisk analys och makroekonomiskabedömningar. Enligtstatskontorets mening behöver utan tvekan kompetens föranalys och bedömning av den ekonomiska utvecklingen och av samhällsutvecklingeni övrigt, såväl nationellt som internationellt. Statskontoret har dock f. n.inget underlag för att bedöma resursbehovet härför, hur det skall finansierasoch hur funktionen skall organiseras. 1 avvaktan på resultatet av den översynav organisationen som statskontoret gör på uppdrag av kommittén bör ev.resurstillskott för strategisk planering m.m. tills vidare avsättas somutrednings- oeh utvecklingsresurs till riksgäldsdireklörens förfogande samt förutveckling av det system för verksamhetsplanering/budgetering och uppföljningsom statskontoret förespråkar under avsnitt 4 nedan. 1.3 Hovrätten för 4 Instruktion för riksgäidskontoret överväganden under avsnittet styrelsens sammansättning och kompetensframgår att vissa styrande regler för styrelsens sammansättning bör finnas.Kommittén anser bl. a. att av styrelsens älta ledamöter bör det finnas tväpersoner med särskild samhällsekonomisk kompetens och kunniga i kreditmarknadsfrågor.Kommittén anser vidare att dessa två ledamöter inte bör vara bundna till någotsärskilt samhällsekonomiskt intresse på kreditmarknaden eller ha anknytningtill företag som i hög grad berörs av verksamhet. Hovrättendelar kommitténs uppfattning i sak men anser att del bör övervägas om inte 7 §bör ange vilka krav som ställs på de nu nämnda ledamöterna. Vadgäller de föreslagna reglerna om överklagande i 15 § har hovrätten med hänsyntill verksamhet ingen erinran mot dessa. Hovrättenanmärker härvid att den hänvisning till 14 § i instmktionen som finns på sidan46 m i betänkandet rätteligen skall vara till 15 §. 3 1988/89. 1 saml Nr 97 1.4 Fullmäktige i riksbank Prop. Enligtfullmäktiges mening bör samma behörighetskrav ställas på styrelseledamöter ochtjänstemän i riksgäldskonloret som i dvs. att de ej bör vara ledamoti en styrelse för ett kreditinstitut eller fondkommissionsbolag. Fullmäktigeavstyrker kommitténs förslag att någon annan än riksgäldsdirektören bör varaordförande i riksgäldskontorels styrelse. Enligt fullmäktiges mening börriksgäldsdirektören vara ordförande. I övrigt tillstyrker fullmäktige kommitténsförslag avseende styrelse och dess uppgifter. EnligtfuUmäktiges mening bör vidare vissa förtydliganden göras i bestämningen avriksgäldskontorets uppgifter. Sålunda bör av instmktionen framgå vilka avriksgäldskontorets uppgifter som fordrar riksdagsbeslut. Av instmktionen börockså framgå atl uppköp av statslån endast får ske via . Fullmäktigehar i och för sig inga invändningar mol att förbudet mot eviga lån slopas menav hänsyn lill marknadens funktionssätt kan det vara motiverat att länemitterade på masspappersmarknader har en förfalloklausul. Vadgäller beredskapsplanläggning förefaller det inte fullmäktige praktiskt att beredskapsfunktion sammanföra teknisk skatte- och uppbördsadministration samlplanering och genomförande av statens upplåning. Slutligenunderstryker fullmäktige inför kommitténs fortsatta arbete med riksgäldskontorelsframtida arbetsuppgifter angelägenheten av alt för- resp. nackdelar nogaövervägs innan förvaltningen av statens finansiella tillgångar förs samman medden statliga upplåningen. Vidöverväganden rörande det nya styrelse har kommittén haftverksförordningen som förebild. Iförslaget till instruktion för föreslås styrelsen bestå avhögst älta ledamöter. finns intaget en regel om att fyra avstyrelsens ledamöter tillika skall vara riksdagsledamöter. Skälet till detta äratt det i flera sammanhang uttalats, bl.a. i propositionen om ny riksbankslagoch ändrat huvudmannaskap för (1986/ 87:143), all i det nya riksgäldsskonloretsstyrelse skall finnas ett "väsentligt parlamentariskt inflytande".Kommittén har därför ansett det motiverat att della kommer till uttryck i enregel i instruktionen samt att kravet på väsentligt parlamentariskt inflytandeär uppfyllt om fyra av styrelsens högst åtta ledamöter är rikdagsledamöler.Fullmäktige i har inga invändningar mot denna bedömning. Vidarebör enligt kommitlén riksgäldsdirektören inte vara ordförande i styrelsen. Detta är en avvikelse frän synsättet i verksförordningen där det i stället betonas att en verkschef bör ha ell avgörande inflytande även i 34 ärenden där denna inte harsjälvständig beslutanderätt. Därtill kommer att Prop. 1988/89:97 det ärverkschefen som inför regeringen är ansvarig för en myndighets Bilaga 2verksamhet. Verkschefen bör således enligt verksförordningen inte bara ingå istyrelsen utan även vara dess ordförande. Kommitténhar inte närmare redogjort för motiven tiU sitt stäUningstagande utan endastkonstaterat att riksgäldskontorei i flera avseenden mera liknar ett affärsverkän en myndighet varför det kan vara en styrka om ordföranden är någon annan änriksgäldsdirektören. FuUmäktige i delar inte denna bedömning. Fullmäktigehar inte kunnat finna att avgörande skäl finns som talar för attriksgäldskontoret mera är att se som ett affärsverk än en myndighet. Därtill kommeratt enligt verksförordningens förarbeten bör ansvar och beslutsbefogenhetervara när sammankopplade. Riksgäldsdireklören bör därför enligt fullmäktigesmening vara ordförande i styrelse. Utöverde fyra riksdagsledamöterna föresläs styrelsen bestå av riksgäldsdirektören,en representant från samt av två personer med"särskild samhällsekonomisk kompetens oeh som är kunniga i kreditmarknadsfrågor".De två sistnämnda bör heller inte vara bundna till "något särskiltintresse på kreditmarknaden eller ha anknytning till företag som i hög gradberörs av verksamhet". FuUmäktige i delarkommitténs bedömning atl det är angeläget att integritetskraven upprätthålls.Vidare är det enligt fullmäktiges mening uteslutet atl det i riksgäldskontorelsstyrelse sitter representanter som i eget vinstintresse kan använda sig av sekretessbelagdinformation. Beträffandeden personliga kompetensen vill fullmäktige erinra om och understryka, vilket kommitténsynes ha förbisett, angelägenheten av att det framgår att samma behörighetskravockså stäUs på styrelseledamöter och tjänstemän i som iriksbanken dvs. att de ej bör vara ledamot i en styrelse för ett kreditinstituteUer fondkommissionsbolag (jfr prop. 1986/87:143, sid 173). Ävenbeträffande arbetsuppgifterna för styrelse följer kommitténvad som sägs i verksförordningen. I förslaget till instmktion för riksgäldskontoretsstyrelse anges dock särskilt att utöver vad som anges i verksförordningen skallstyrelsen besluta om "ramar och riktlinjer för upptagandet av lån och förvaUningav statens skuld". Riksgäldsdirektören ' beslutar sedan om enskilda lånenligt de ramar och riktlinjer styrelsen fastställt. Närdet gäller formerna för samverkan mellan statsskuldspolitik och penningpolitik föreslär kommittén ingen förändring eller formalisering av nuvarande förfaringssätt. Kommittén framhåller istället att formerna här för bör kunna förändras allt eftersom statsskuldspolitikens inriktning för ändras. Fullmäktige i delar kommitténs bedömning i denna fråga vilket också kommit till uttryck i fullmäktiges tidigare avlämnade remissvar (jfr prop. 1986/87:143 sid 174). 5 Bestämningen avriksgäldskontorets uppgifter Prop. Iförslaget till instruktion slås i den inledande paragrafen fast att riksgälds- rJiiagakontoret har till uppgift att ta upp lån till staten under iakttagande av lagenom statens upplåning liksom att förvalta sådana län. Härigenom bemyndigassåledes att ta upp lån lill staten för att bl. a. tillhandahållasådana krediter och fullgöra sådana garantier som beslutat om. Riksgäldskontorethar dessutom till uppgift enligt 1 § förslaget till instruktion att"ställa krediter till förfogande för statlig och annan verksamhet samtikläda staten garantier". Bestämmelsen har sin motsvarighet i 3 § andrastycket lagen (1982:1158) om . Dock har i lagen uttryckligenhänvisats till förekommande riksdagsbeslut. Det förefaller naturigit att dennabegränsning också i fortsättningen skall gälla och att det därför även i instmktionenböra tas in en motsvarande föreskrift i förtydligande syfte. Ilagen (1988:1387) om statens upplåning har föreskrivits bl.a. att upptagande avlån tiU staten får ske för att "i samråd med köpa uppstatslån" (1 § 3). I propositionen (prop 1986/87:1143, sid 87-88) haruttalats att det är av största vikt att uppköpen inte försvårar penningpolitikvarför uppköpen bör genomföras av för räkningför att säkerställa att de blir penningpolitiskt neutrala. En föreskrift avdetta innehåll synes enligt fullmäktige vara motiverad att ta in iriksgäldskontorets instmktion. Ovananförda synpunkter synes kunna bli tillgodosedda genom tiUägg till 1 och 4 §§förslaget till instruktion för , se bilaga. Vidareföreslås ett slopande av förbudet mot att ta upp lån utan förfalloklausul s.k. eviga lån.