prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — Det är stiftelsensförhoppning att investeringsanslagen räknas upp så att en genomgripandeupprustning av friluftsmuseets mångfald av anläggningar och byggnader kan skesamt att nödvändiga nyinvesteringar kan genomföras. För kulturhistoriskabyggnader beräknar stiftelsen ell bidragsbehov om 1, 2 milj. kr. (-1-464000kr.) och för gemensamma anläggningar ett bidragsbehov från staten om 880000kr. I särskild skrivelse har stiftelsen anmält allSkansen fyller . Delta jubileum kommer att uppmärksammas på olikasätt. Sliftelsen har kostnadsberäknat de olika aktiviteterna i samband härmedlill 8 milj.kr.under de närmaste tre åren. Medelsbehovet beräknarSkansen till totalt 2 milj.kr.och har från staten hemställt om etttilläggsanslag om . Vid godkännandet av inkomst- och utgiftsslat förår 1989 har på utgiftssidan beräknats kompensation för löne- ochkostnadsutvecklingen. Statsbidraget för atl täcka väntat underskott för år1989 har beräknats till , en ökning med . i förhållandetill stat. 1 fråga om investeringsbidrag tillkulturhistoriska byggnader harjag för nästa budgetår beräknat . Förinvesteringar till gemensamma anläggningarhar jag för statens del beräknat . Till sådana investeringar som helt bekostar har, enligt vad jag harinhämtat, beräknats ett belopp om 780000 kr.för . harsökt medel för att kunna genomföra sitt100-årsjubileum. Jag avser all pröva detta medelsbehov i särskildordning. Prop.1988/89:100Bil. Med hänvisning till vad jag har anfört och till sammanställningen hemställer jag allregeringen föreslår att tillBidrag UU för /90 anvisa ett förslagsanslag på13 . Bidrag till vissa museer 1987/88Utgift 1988/89 Anslag 1989/90 Förslag 12 366000 16 371000 17618000 Ur anslaget utgårinnevarande budgetår bidrag till museum. ,, Marionetleatern för teaterns museiverksamhet, och ,. , saml Föremålsvårdi . ' För stiftelsens föreställningsverksamhet utgår bidragfrån anslaget Vissa bidrag tillteater-, dans-och musikverksamhet. Museet begär en ökning av verksamhetsmedlen med 2,5 milj. kr. Stiftelsenbegär att utöver uppräkning av bidraget för löne-och prisförändringar erhåller en ökning med600000 kr. för atl finansiera föreslåndarijänslen samt utställningar ochvård av samlingarna. Sliftelsen leatermu.seurn Prop. Förutomkompensation för pris- och löneförändringar, begär stiftelsen ' för deltagande i elt SAMDOK-projekt. Utöverkompensation för automatiska kostnadsökningar begär sliftelsen . Stiftelsen begär utöver kompensation för automatiskakostnadsstegringar en ökning av bidraget med . för att möjliggöraen rationell konserveringsverksamhet. Med hänvisning till vad jag har anfört under anslaget Bidrag till utvecklingsverksamhet inom kulturområdet m. m.bör anslagsposterna lill Marionetleatern och lill ingå i underlaget för beräkningen av anslagsposten Bidrag lill organisationer och institutioner inom kulturområdet inom nämnda anslag. Anslagsposterna utgårdärför från detta anslag. Jag har för verksamheten vid Stiftelsen beräknat en förstärkning på 1 milj.kr. Jag hemställer att regeringen föreslår <. att lillBidrag till vissa museer för /90 anvisa elt anslag på . 1987/88 Utgift 40128 340 1988/89 Anslag 40 832000 1989/90 Förslag 43 049000 Statsbidrag utgårenligt förordningen (1977:547) om statsbidrag tillregionala museer till regionalt verksamt museum som regeringen har förklarat berättigat till sådant bidrag. Statsbidrag utgår endast till museum somockså får bidrag från landstingskommun eller kommun. Statsbidrag utgår iform av grundbidrag. Underiaget för beräkningen är delanlal grundbelopp som fastställs för museerna. Enligt beslut av regeringen är 26 museer berättigade till bidrag. Antalet grundbelopp för budgetåret1988/89 har fastställts till 504. Grundbeloppet för innevarande budgetår har preliminärt beräknats till . Slalens kulturråd för delar grundbeloppen på de museer som regeringen har förklarat berättiga- 407 de till statsbidrag. Bidragsunderiaget förvarje museum motsvaras i första hand av sum- Bil. 10 man av de tilldeladegrundbeloppen. Statsbidrag utgår av bidragsunderlaget. Statens kulturråds fördelning av /89 Norrbottensmuseum ,, 16 föreslår en fortsatt utbyggnad avstatsbidraget lill de regionalamuseerna med tjugo nya grundbelopp för /90. Som huvudsakliga motivanger behov i vad avser ekologisk kunskapsspridning, utveckling avkulturmiljövården samt konst och konstbildning. Några a\' de föreslagnagrundbeloppen bör i första hand användas som rörliga grundbelopp. begär vidaresju nya grundbelopp för museer och fyra nya grundbelopp för Malmömuseer /90. Totalt begär kulturrådetalltså 31 nya grundbelopp lill deregionala museerna för /90. Anslaget Bidrag till regionala museer föreslås därför öka med4680000 kr., varav . utgör kompensation för kostnadsökningar och . Rådets beräkning av reformkostnaden bygger på enstatlig kostnad om 85 100 kr.per grundbelopp. har anhållit attHelsingborgs museum skall för- 408 klarasberättigat till statligt stöd för sinregionala verksamhet och att Prop. 1988/89:100 museet tilldelas /90. 10 yttrat sig överframställningen. Somjag har redovisat i inledningen och också kommenterat vid min anmälan av anslaget Bidrag till regionala och lokala teater-, dans- och musikinstilutioner avser jag atl la initiativatt få fram ett allsidigt underlag förställningstaganden till frågan om hurden regionala kulturverksamheten skall kunna utvecklas . De förslag somkulturrådet nu för fram inom detta område bör således behandlas i ett mer övergripandesammanhang. Jag räknar med alt det skallkunna ske i anslutning lill nästa års budgetberedning. Vid beräkningen avmedelsbehovel för nästa budgetår harjag utgått från elt preliminärt beräknatgrundbelopp på , av vilket statsbidrag utgår . kommunhar anhållit att skall förklaras berättigat till statligt stöd. hari sill yttrande avstyrkt framställningen.Jag delar uppfattning och är därför inte beredd atttillstyrka framställningen. Jag hemställer att regeringen föreslår alt tillBidrag till regionala museer för /90 anvisa ettförslagsanslag på . 1987/88 Utgift 21141756 Reservation 57 169 1988/89 Anslag 22125000 1989/90 Förslag 23 282000 Av anslaget /89 har . inte ställts till Riksutställningars disposition till följd av tillämpandet av en utgiftsram. StiftelsenRiksutställningar har enligt sina stadgar (KRFS 1978:5) lill uppgiftall främja utställnings- och konstbildningsverksamheten genom all förmedla och anordna utställningar, biträda medrådgivning och annan service samt iövrigt utveckla och förnya utställningen som medium för kunskapsförmedling,debatt och upplevelse. Riksutställningarskall samarbeta och samråda med statliga och kommu nala myndigheter,kulturinstitutioner, organisationer och enskilda som är verksamma i samhälls- och kulturlivet. Riksutställningarhar inför nästa budgetår, som är del första i en ny treårsperiod,beräknat besparingen enligt huvudförslaget lill . Riksutställningaryrkar all sliftelsen undantas helt från besparing. Som motivering anges bl. a. den storaefterfrågan som råder på Riksutställningars tjänster. För utökad serviceoch rådgivning samt för att slutföra uppbyggnaden av ettinformations- och dokumentationscenlrum för ulställningsområdet (RINDOK) föreslås sammanlagt . Kulturrådetföreslår atl Riksutställningar undantas från besparing enligt huvudförslaget. Anslaget bör föras upp med . Vid beräkningenav den minskning av utgifterna för /90, som följer av det treårigahuvudförslaget och den periodisering som föreslagits, harjag beaktat vadinstitutionen har redovisat. Huvudförslaget har därför reducerats så all minskningen uppgår lill . Jag hemställer att regeringen föreslår att tillRiksutställningar för /90 anvisa ett reservationsanslagpå . Inköp av vissa kulturföremål 1988/89 Anslag 100000 1989/90 Förslag 100000 Ur detta anslagutgår medel till inköp av kulturföremål, som har sådantkonstnäriigl, historiskt eller vetenskapligt värde att det är av synnerlig viktatt de införlivas med offentliga samlingar. Anslaget, som disponeras efler beslut av regeringen, kan belastas med högrebelopp än vad som finns beräknat i statsbudgeten. Regeringen har att iefterhand för anmäla den medelsförbrukning som erfordrats. Anslagettill inköp av vissa kulturföremål bör föras upp med oförändrat Jag hemställer atl regeringen föreslår alt tillInköp av vissa kulturföremål för /90 anvisa euförslagsanslag på . Forskning Prop.1988/89:100 Bil.10 F 37.Forsknings- och utvecklingsinsatser inom 1987/88 Utgift 2 334622 Reservation 868 339 1988/89 Anslag 4 666000 1989/90 Förslag 5 818 000 Ur anslaget utgår medel för forsknings-och utvecklingsinsatser inom kultursektorn,främst avseende verksamhetsinriklad utvecklingsforskning. 1988/89 Beräknad ändring 419000 + 297 000 1 142000 + 180000 Engångsanvisning 1850000 + 150000 ,och statens historiska museer samt riksarkivetbegär att anslagsposterna för resp. myndighet tillförs medel för budgetåret1989/90 i enlighet med beslut över regeringens proposition (prop.1986/87:80, KrU 16, rskr. 289) om forskning (totalt + I . ).Riksarkivet föreslår dessutom all ytterligare medel anslås till myndighetenför forsknings- och utvecklingsinsatser inom arkivområdet i enlighetmed förslagen i arkivutredningens belänkande (SOU 1988:11) Öppenhet och minne(+ . Jaghar beräknat en ökning av anslaget i enlighet med beslut medanledning av regeringens proposition om forskning (prop. 1986/87:80, KrU 16, rskr. Beslutet innebäratt delposterna . resp.Riksarkivet tillförs medel om ,. Därutöver harjag vid min beräkning tagitviss hänsyn till prisutvecklingen. Av de medel somanvisas till bör 2 milj.kr.anslås som en engångsanvisning i avvaktan på regeringensställningstagande till förslagen om inriktningen av arkivväsendets forsknings- ochutvecklingsverksamhet i arkivutredningens betänkande (SOU 1988:11) Öppenhet ochminne. Med hänvisning till vad jag har anfört och lill sammanställningenhemställer jag alt regeringen föreslår att tillForsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet för /90 anvisa ett reservationsanslagpå . M. ProP-1988/89:100 Mediebilden i vårt samhälle genomgår genomgripandeförändringar till följd av den ökande internationaliseringen och dentekniska utvecklingen. Takten i dessa förändringar ställer större kravän tidigare på snabba reaktioner frånstatsmaklens sida. Regelbundna översyner inom området och en handlingsberedskap för förändringar avregelverk och slödordning-ar ärinstrument som kan användas för att forma den framtida mediepolitiken. En ny budgeimodell kommer successivt att tillämpas i denstatliga verksamheten. Modellen innebären övergång till treårigabudgetcykler. Chefen för kommer senare denna dag allredogöra för hela verksamhetens planering.Riksrevisionsverket och statskontoret har i en gemensam rapport lagtfram förslag om hur de statliga myndigheterna skall fördelas på de olikatreårsperioderna. Enligt min meningbör övergången till treåriga budgetcykler på massmedieområdetockså avse verksamheter som inte är myndighetsanknutna. Jag har därför delat upp området i fyra delar: radio och television,film, branschstöd och insatser för handikappade. Området innefattar radio och television i allmänhetenstjänst dvs. Radio-koncernensverksamhet och TV-utbytet med samt övrig radio och television såsom närradio och lokala kabel-sändningar. För Radiogäller alt förelagen i koncernen har avtal med staten som sträcker sig lill utgången av . Del är naturligt all inför en ny avtalsperiod la uppfrågor om både ochövrig radio och television i ett sammanhang. För nämndmyndigheterna pådella område bör budgetperioden vara 1992/93- 1994/95. Statenssatsning på filmstöd sker inom ramen film- och videoavlal. ansvarar för verkställigheten. Parter i avtalet är biograföranschen, videobranschen och staten. Avtalet gäller till utgången av . 1 enlighet med avtalets 35§ har genomförtsöverläggningar om villkoren i avtalet. EU samlat ställningstagande för filmområdet,inkl. den verksamhet som statens bio graföyrå svarar för, bör komma lillstånd inför budgetperioden /92 1993/94. Statens stöd till press, kulturtidskrifter, bokbransch ochfonogram ingår i detta område.Allmänt gäller att verksamheten i huvudsak bedrivs på kommersiella grunder, men all staten genommarginella, riktade stödinsatsersöker uppnå vissa medie- och kulturpoliliska mål. Till pressen utgår därtill ett generellt, indirekt stöd genommomsbefrielse och reducering av reklamskatt. Utformningen av presstödet har utretts aven pariamentarisk kommitté -dagstidningskommittén (U 1985:11) - som 1988 avgivit sitt betänkande (SOU 1988:48) Reformerat presstöd.Betänkandet remissbehandlas . skalllämna förslag till utformningen av det statliga stödet till kulturtidskrifter ianslutning till sin anslagsframställningför /91. Det kan finnas anledning atl även på övrigabranschområden göra mindre översyner underde närmaste åren. Övergången tilltreåriga budgelcykler torde bäst skeinför budgetperioden /94 1995/96. Insatser för handikappade inom medleområdet Inom massmedieområdet görs olika statliga insatser föratl göra medierna tillgängliga för handikappade. Detta gäller bl. a. den utgivning ochutlåning av talböcker ochpunktskriftsböcker som den statliga myndigheten talboks- och (TPB) svarar för. Vidare ges genom nyhetsinformation ochlitteratur stöd till utgivning av delsen tidning för förståndshandikappade, dels lättlästa böcker. Det stöd till dagstidningar som är avsett att möjliggöra utgivningav taltidningar fördelas av den statliga taltidningsnämnden. Därutöver ges ävenstöd till dövas riksförbundför utgivning av videogram på teckenspråk. För samtligainsatser, utom TPB:s verksamhet, gäller atl verksamheterna regleras genom avtal av olika slag.Dessa avtal löper ut . Flertalet avtal avslutas kring år1990. En samlad genomgång för en treårsperiod torde kunna ske införbudgetperioden /93 1994/95. Överläggningarna om villkoren i filtyt- och videoavtaletinnebär flera vikli ga förändringar. Genom höjning av hyrvideoavgiflen . per kassettoch införandet av en avgift på säljkassetter på . tillförs film fondenytterligare mellan 25 och 30 milj.kr. De ökade intäkterna möjlig gör helt nya satsningar påvideoområdet och på biografer. Drygt 10 milj. kr. avsätts för stöd till distribution av värdefulla videogram och till insat ser mot utbudet av videogram sominnehåller våld och pornografi. Ca 8 milj.kr. avsätts för stöd till biografer, i första hand på mindre och medel stora orter. Medlen får användas för stöd till parallelldistribution av aktuell biograffilm och till upprustning av biografer. Tilldessa båda ända mål anslår staten dessutom 4, 8milj. För bidrag till visning av kortfilm 414 under förutsättning atl filmbranschen avsätter ett lika Prop.1988/89:100 stort belopp. Jag vill också erinra om att den satsning påfilmvisning och Bil. 10 medieundervisning för barn och ungdom som inledsunder innevarande budgetår föreslås fortsätta i oförminskad omfattning nästabudgetår. och ochungdomsfilm inom slåssamman till en nämnd. Kopplingen till behålls. Stödet tillradio- och kassettidningar har permanentats fr.o.m. innevarandebudgetår. Den nya taltidningsnämnden har redan kunnat besluta om stöd till så många tidningsföretag att det av uppsatta delmålet ett femtiotal utgivande tidningar kan varauppnått . Den positiva utvecklingen är mycketglädjande och bekräftar det breda intresset för verksamheten. tillsatteregeringen en särskild utredare för all utreda vissa frågor om närradionsregelverk, bl. a. frågor om närradioföreningarnas ställning och sändarnas räckvidd.Utredaren skall också se över vissa frågorom användningen av närradion i krig samt frågan om huruvida skyldigheten för närradion att utnyttjateleverkets sändare bör upphöra. Arbetetberäknas vara slutfört före . avgav i juni1988 betänkandet (SOU 1988:28) Videovåld 11 förslag till åtgärder. Betänkandet har remissbehandlats. Beredningen av förslagen är ännu inteavslutad. Av utredningsuppdraget återstår att se över biografforordningen medtillhörande författningar itekniskt hänseende. Enligt vad jag fått veta avser utredningen alt redovisadenna del av uppdraget . Med anledning av ensärskild studie av Radio-koncernens verksamhet under första hälften av1990-talel har inkommit med förslag om att medelsanvisningen till koncernen kraftigt förstärks. Beredningen av denna fråga ärännu inte avslutad. Jag avser därför att föreslå regeringen att för riksdagenvid 1988/lägga fram ensärskild proposition om Radio-koncernens verksamhet m. m. TV-ulbytel mellanSverige och har utökats genom alt sedan den 1december 1988 sänder över en svensk TV-kanal till . Programkanalen är avsedd för återutsändningöver södra . sänds påmotsvarande vis en finländsk TV-kanal ut över Stockholmsområdet.Utbytet bekostas nu på likartade villkor mellan de två medverkande länderna.Mina förslag för nästkommande budgetår innebärendast konsekvensändringar i linje med vad som tidigare föreslagits itilläggsbudgeten för innevarande budgetår. Vid en överiäggningmed min finländske kollega trafikministern i samband med starten avutsändningarna av svensk television i togs frågan om framliden fördel svensk-finskaTV-utbytet upp till diskussion. Vi kom därvid överens om att närmarelåta undersöka förutsättningarnaför rikstäckande satellitdistribution av den finländska TV-kanalen överSverige. I enlighet med vad chefen förcivildepartementet kommer att anföra senare denna dag vid sinanmälan till budgetpropositionen 1989 har kom- 415 pensalion getts till allamyndigheter under litt. G med anledning av ändrad Prop. 1988/89:100 finansiering av system S. Anslagen Arkivetför ljud och bild: Förvaltningskostnader och Arkivet för ljud och bild:insamlingsverksamhet (anslagen G 4 och G 5 i 1988/89 årsbudgetproposition) har förts över från litt. G till litt. Högskola och forskning. Prop.1988/89:100Bil. 1987/88 Utgift 1988/89 Anslag 1989/90 Förslag Av anslaget /89 har 22000 kr.inte ställts till statens biografbyråsdisposition till följd avtillämpandet av en utgiftsram. Statens biograföyrå skall enligt sin instruktion(1988:675) pröva frågor om godkännande av filmer och videogram avsedda föroffentlig förevisning. Byrån handhar också fraktstödet för film enligt bestämmelser iförordningen (1984:465) om fraklstöd för film. Med undanlag av fraklstö-del finansieras byråns verksamhet medavgifter. Förvaltningskostnader(därav lönekostnader) Beräknad ändring 1989/90 (2242 000) ( + 586000) ' Av angivet belopp har . inte ställtstill statens biografbyrås dispositiontill följd av tillämpandet av en utgiftsram. Inkomsler vid , som redovisas påstatsbudgetens inkomstsida under rubriken 2522 Avgifter för granskning avfilmer och videogram, beräknas till cirka 4,7 milj.kr.för nästa budgetår. (/88 var inkomsterna 3,355 milj. Statens biografbyrås anslagsframställning innebär ihuvudsak följande. Byrånbegär ökade medel för anställning på halvtid av ytterligare två censorer samt en assistent ( + .) saml ytterligare två extra censo rer ( + ). Byrån begär också ökade medel för lönekostnader, arvoden till tillfällig personal samt sammanträdeskostnader för och statens barnfilmnämnd. i rad har biograföyrånvarit befriad från krav på besparingar.Byrån är en liten myndighet. Film-och videobranscherna eriäggeravgifter för byråns verksamhet och ställer krav på service utan dröjsmål. Några nämnvärda besparingar kan av dessaskäl inte åstadkommas. Med hänsynhärtill bör några besparingskrav inte heller nu ställas på byrån. Byrån begär även ytterligaremedel för portokostnader (+ . Ökade medel begärsav byrån för att täcka kostnader för utlandsresor (+10000 kr. 27 1988/89. Biograföyrån redovisar all de anvisademedlen för fraklstöd under Prop. 1988/89:100 /88 täckt 100 %av de stödberättigade kostnaderna. För atl Bil. 10 behålla sammaambitionsnivå under kommande budgetår förordar byrån atl ylleriigare medeltillförs fraktstödel (+ . 6.Granskningsavgiflerna förutsätts varaanpassade lill biograföyråns beräknadeutgifter för granskningsverksamhelen inkl. ränte- och avskrivningskostnader för den tekniska utrustningen.Avgifterna, som senast höjdes medca fr.o.m.den 1 juli 1988,beräknas till fullo läcka kostnaderna för granskning under såväl innevarande somnästa budgetår. Biograföyrånredovisar i skrivelser att antalet videogram som lämnas in lill granskningökat i betydande omfattning. Byrån begärdärför atl personalen utökas med två censorer och en assistent påhalvtid. Av den redovisning som biograföyrån lämnat framgår attvideobolagens utnyttjande av möjligheten till frivillig förhandsgranskning ökat. Det är enligt min mening en glädjande utveckling. Jag hardärför beräknat medel motsvarande kostnaderna för denpersonalförstärkning byrån anser sig behöva. Vidmin medelsberäkning harjag inte tillämpat huvudförslaget. Sammanlagt börmedlen för biograföyråns förvaltningskostnader ökas med . Ibeloppet ingår kompensation för pris- och löneökningar. Avgifterna förgranskning av film och videogram höjdes den med ca 45%.Höjningen är en följd av beslut (prop. 1978/79:100 bil. 12,KrU 24, rskr. 234) att kostnaderna för biograföyråns granskningsverksamheifr. o. m. /84 skall täckas genom avgifter. Enligtbiograföyråns bedömning kommer byråns granskningskostnader under /90 helt allkunna täckas av intäkter från befintligaavgifter. Avgiften bör därför vara oförändrad. För /90 bör anslagsposten lill fraktstöd för film föras upp med ett belopp om I . Det finnsenligt min mening ingen anledning att öka stödets omfattning eftersomdet helt täcker det stödberättigade behovet. Jag hemställer att regeringen föreslår att tillStatens biografbyrå för /90 anvisa ett förslagsanslag på5 . Filmstöd Prop.1988/89:100 1987/88 Utgift 37804000 Reservation 1988/89 Anslag 44 870000 1989/90Förslag 51384000 För stiftelsen gäller film-och videoavtal, som godkändesav regeringen . Ändringar infördes i avtalet, för statens delgenom beslut , , och den8 . avtalet, som är slutet mellan staten ochorganisationerna inom film- och videobranscherna, skall avgifter till stiftelsen erläggas av biografägare ochvideogramuthyrare. Avgifterna tillförs en filmfond för att enligt närmarebestämmelser i avtalet användas för produktion av svensk film, för att främjaspridning och visning av värdefull film. för branschfrämjande ändamål samt förövriga filmkulturella ändamål. För /88 uppgick biografavgifternatill . och videoavgifterna till . Från anslaget utgår bidrag enligt följandesammanställning. Främjande av spridning och visning av värdefull film Bidrag för filmkulturella ändamål Bidrag till filmkulturellainsatser for barn och ungdom ' Därav högsl 2 milj. kr.lor försöksverksamhet med lokalt arbete med video. Svenska Filminstitutets anslagsframställninginnebär i huvudsak följande. 1 A. Omstruktureringen av biografbranschenfortsätter, dock i en något långsammare takt än vad som varit fallet under denärmast föregående åren. fanns det 1253 biografsalonger. Samma datum 1988 var antalet reducerat till1 112. Minskningen uppgår alltså till141 biografsalonger. /88 stängdes sammanlagt 18 biografer. I endel fall var det sista biografen i kommunen som försvann. öppnades 16biografer på större orter. Av landets 284 kommuner saknar 8 biograf Situationen förbiografer på mindre orter är allvariig trots att biograf besöken ökade under det gångna budgetåret. Besöken på icke avgiftspliktiga biografer, av vilka nästan alla finns pä mindre orter, mins kade med . C. intäkterför /88 ökade med ca 419 16 %jämfört med /87. avpriset per biobiljett går till . 10 bidrag till kan för /88 uppskattas till drygt av intäkterna från uthyrning av videogram. bidrag till under /87 uppgick till 6,8 milj. kr. Filminstitutetföreslår även della år all avgiften för innehav av lelevi-sionsmottagare höjsmed . per hushåll och år om tre budgetår. Dessamedel skall förvaltas av en från och Televisionfristående fond. Medlen skall används uteslutande tillproduktion av filmer för visning på biograf, på videogram och av SverigesTelevision. Verksamheten föreslås pågå , dvs. längre än periodenför den tillfälliga avgiftshöjningen. Visning och spridning av värdefull film