prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — Jag har i det föregående erinrat om altbankinspektionens verksamhet finansieras genom avgifter från de kreditinstitutm. som slår under inspektionens tillsyn. I statsbudgeten tas upp ettreservationsanslag om . och i regleringsbrevet fastställer regeringen enutgiflsslat för det kommande budgetåret. I likhet skall jagredovisa de ändringar som kan beräknas i fråga om utgiflsstaten. Som övergripande mål förverksamheten gäller att inspektionen skall se till atl laglighet, säkerhet ochsundhet råder inom tillsynsområdel och all förtroendetupprätthålls för de finansiella marknadernas stabilitet och Prop.1988/89:100 funktionsförmåga. Inspektionen skall också se lill all en ändamålsenlig Bil. 9struktur och inriktning på kredit- och värdepappersmarknaden främjas. Som jag tidigareöversiktligt nämnt präglas tillsynsområdel alltjämt av snabba och omfattande förändringar. Dennautveckling kräver ändrad eller nylagstiftning samt ökade lillsynsinsalser. De lagändringar som genomförts främst en ny lagstiftning förfinansbolag och ändrade kapitaltäckningsreglerkommer, liksom de olika lagändringar som föranleds av de stora utredningsförslag som lagts eller kommer all läggasfram, att på olika sätt påverkaarbetsuppgifterna för inspektionen och medföra ökade krav påtillsynsinsatser. Den tilltagandeinternationaliseringen, bl. a. i form av ett växande antal etableringar och delägarskap i utlandetfrån de svenska kreditinstitutens sida, samtEG-frågornas ökade vikt ställer också nya krav på insatser från inspektionens sida. Delsamma gällerkonsumentskyddsfrågorna, bl.a. bevakningen av kreditinstitutens avtalsvillkor.Samtidigt ställer den snabba tekniska utvecklingen på informations- ochdalakommunikalionsområdet ökadeanspråk också vad gäller inspektionens eget behov av teknikslöd för tillsynsverksamheten. Jag har beräknat pris- ochlöneomräkningen för innevarande budgetår till . 1 beloppet ingår enhyreskostnad med . för utökade lokaler. Mol bakgrund av vad jag nu anfört börinspektionen för /90 undantasfrån tillämpning av huvudförslaget. Det är vidare angeläget att inspektionens resurser successivtförstärks såväl kvalitativt som kvantitativt så att organisationen blirrätt dimensionerad med hänsyn till lillsynsuppgifternasutveckling. Under det kommande budgetåret bör inspektionen därför förstärkasina resurser för all i första hand möta de nya och ökade krav som ställs på tillsynen av finansbolagen ochvärdepappershandeln inkl.fondkommissionsbolagen. Jag delar inspektionens uppfattning att ökade insatser behövs förinsiderbevakning samt konsumentskydd på kreditområdet. Delsamma gäller enligtmin mening för den viktiga och resurskrävanderoll som inspektionen skall ha i uppbyggnaden och tillsynen av det nya kontobaserade VP- systemet. Jag harkostnadsberäknat den erforderliga ökningen av inspektionenspersonalbehov för nu nämnda ändamål lill . Bankinspektionenarbetar kontinuerligt med att rationalisera, effektivi sera och ompröva sin verksamhet. Som jag nämnt har inspektionen i sin anslagsframställning redovisat rationaliserings- och effektiviielseffekler av de ADB-investeringar som gjorts under det gångna budgetåret. Inspektio nens bedömning, vilken delasav statskontoret, är atl nyttan i form av frigjorda resurser, kvalitetsförbättring,en bättre service och säkerhet över stiger den nedlagda kostnaden. Föralt eflfektivt kunna fullfölja det teknik- stödda rationaliseringsarbetet,framförallt vad gäller granskningen av ban kernas rapporter, behövs en ny basdator. En sådan skulle enligt inspektio nens beräkningar frigöra resurser motsvarande fyra personår. Någon ytter ligare investering i maskiner skulle därmed enligt inspektionen inte be hövas förrän tidigast /93. Statskontoret tillstyrker i ett 68 samrådsyttrandeden planerade anskaffningen', för egen del är jag av Prop. 1988/89:100 sammauppfattning och förordar att medel för teknikstöd beräknas på Bil. 9inspektionens utgiftsslat med I . 1 detta belopp ingår en avgift lill statskontoret med för anskaflfningav en basdator motsvarande eninvesteringskostnad av , vilken förts upp på trettonde huvudtitelns anslag B 2 Anskaflfning av ADB-utrustning. Jag vill tillägga all inspektionen i sin anslagsframställning /91 bör redovisa rationaliseringseffekterna avinvesteringen. Del förslag lill ändring avbankinspektionens organisation som jag nämntom tidigare avser jag all la ställning till under innevarande budgetår. Jag har i miltförslag beaktat atl tjänstebrevsrätten föreslås slopad samt den statligaredovisningsrevisionen avgiflsfinansierad för bankinspektionen fr. o. m. den Ijuli 1989. Med hänvisning tillsammanställningen och vad jag anfört tidigare beräknar jag inspektionens utgifter lill . I likhet med föregående år bör anslaget i statsbudgeten föras upp medett belopp om . Jag hemställer alt regeringen föreslår att lillBankinspektionen för /90 anvisa ett reservationsanslagpå I . 1987/88 Utgift 1000 Reservation 1988/89 Anslag 1000 1989/90 Förslag 1000 Försäkringsinspektionenhar som central förvaltningsmyndighet att utöva tillsyn överdet enskilda försäkringsväsendet. Försäkringsinspektionenleds av en styrelse. Chef för försäkringsinspektionen är en generaldirektör, somockså är styrelsens ordförande. Inom inspektionen finns tre byråer, nämligen enför försäkringsjuridiska ärenden, en för livförsäkringsärenden och en förskadeförsäkringsärenden samt enenhet för administrativa ärenden. Försäkringsinspektionensverksamhet finansieras genom obligatoriska bidrag från försäkringsbolag och understödsföreningar. Påsamma sätt som gäller för bankinspektionenlas lillsynsbidragen upp som uppbördsmedelunder ett reservationsanslag utan att redovisas på statsbudgetens inkomstsida.För inspektionens verksamhet fastställer regeringen en stal för varje budgetår. Inspektionens förslag avseende /90 kansammanfattas en ligtföljande. Med hänsyn till alt inspektionens framtidaverksamhet och organisation . 1988/89:100 kan bli föremål för prövning isamband med alt försäkringsverksamhets- Bil. 9 kommitténs belänkande (SOU1987:58) Försäkringsväsendet i framliden behandlas, bedömer inspektionen detinte meningsfullt att fastlägga resursramar för mer än ett budgetår, dvs. För delta budgetår har utarbetats två alternativ, dels etts. k. huvudalternativ enligt regeringens direktiv, dels ell alternativ somutgör inspektionens budgetförslag. Det första alternativet innebär enminskning av resurserna . Enligt inspektionens bedömningskulle alternativet medföra en neddragning av personalresurserna. Detta skulleallvarligt återverka på inspektionens möjligheter att på sätt som angetts ibudgetpropositionen för det löpande budgetåret höja ambitionsnivån. Enminskning av resurserna skulle innebära all inspektionen får dra ner påresurserna i ungefär samma grad som inspektionen för innevarande budgetår hartillförts ökade resurser. Inspektionens budgetförslag innebär en ökning avresurserna genom all två nya tjänster (en avdelningsdirektör och enbyrådirektör) inrättas samt att medlen för ADB-driflkostnader och inspektionensdel av SCB:s kredilmarknadsslalistik ökas. 1988/89 Beräknad ändring 1989/90 Föredraganden Personal 45 -1-2 Förvaltningskostnader' 12 472000 -1-2 245000 (därav lönekostnader) (10665000) (-1-1285000) Lokalkostnader 2 642000 - 202000 Engångsanvisning 250000 - 250000 15364000 -H 793000 ' Av angivet belopp har inte . ställts till försäkringsinspektionensdisposition till följd av tillämpandet av en utgiftsram. 1 det föregående har jag erinrat om atlförsäkringsinspektionens verksamhet finansieras genom avgifter fråninspektionens tillsynsobjekl. 1 statsbudgeten tas upp ett reservationsanslagom . och i regleringsbrev fastställer regeringen en utgiftsslat för detkommande budgetåret. I likhet med vad som har skett skall härredovisas de ändringar som kan beräknas i fråga om utgiflsstaten. Försäkringsverksamheten iSverige genomgår föränd ringar som ställer nya krav på försäkringsinspektionen. Sedan den s.k. behovsprincipen upphävdes den har antalet koncessionsan sökningar ökat och myckel talar för att denna utveckling kommer att fortsätta. 1 samband med en koncessionsansökan för ett livför säkringsbolag måste betydande arbetsinsatser göras från inspektionens sida, bl. a. i fråga om bedömning och granskning av de försäkringslekniska grunderna. Vidare kan del konstaleras att den inlernationella bevakningen 70 såväl utvecklingen bl.a. inom EG som desvenska försäkringsbolagens Prop. 1988/89:100 ullandselableringar kräver ökaderesurser. Försäkringsverksamhelskommillén har isitt slutbetänkande (SOU 1987:58)Försäkringsväsendet i framliden bl.a. behandlat försäkringsinspektionens tillsynsverksamhet och organisation.Betänkandet har remissbehandlats och bereds nu i . Mol bakgrund av delnu anförda föreslår jag att försäkringsinspektionen undantas från huvudförslaget. Jag föreslårvidare att inspektionen redan nu utan allbehandlingen av försäkringsverksamhelskommitténs förslag inväntas tillförs vissa ytterligare resurser. För personalförstärkningar vidinspektionen har jag beräknat 473000 kr.Dessa resurser bör i första hand användas för bedömning och granskning av deförsäkringstekniska grunderna vid koncessionsansökningar för livförsäkringsbolag, för andra arbetsuppgifter pådel aktuariella området, för granskning av livförsäkringsbolagens ickegrundbundna verksamhet samt försystematisk inspektion av livförsäkringsbolagens och understödsföreningarnasverksamhet. För inspektionensdel av kostnaderna för kredilmarknadsslalistikberäknar jag att en uppräkning behöver göras med . Vidare beräknarjag atlinspektionen behöver ytterligare . för att täcka driftkostnader för ADB. I mitt förslaghar jag även beaktat all tjänstebrevsrälten föreslås slopad förförsäkringsinspektionen från och medden Ijuli 1989. Med hänvisning tillsammanställningen och lill vad jag tidigare anfört beräknarjag inspektionensutgifter till . Jag hemställer all regeringen föreslår att lillFörsäkringsinspektionen för /90 anvisa elt reservationsanslag på . har beslutat (prop. 1986/87:143, 1988/89: KU2och FiU4, rskr. 1988/89:11 resp. 30).aU riksgäldskonloret fr.o.m. skallföras överfrån femtonde till sjunde huvudtiteln. Anslagseflfekter kommer att redovisas isärproposition varför anslaget överförs till sjunde huvudtiteln med oförändrat anslagsbeloppjämfört med /89. Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen all, i avvaktan påsärskild proposition i ämnet, till : FörvaUningskostnader för /90 beräkna ett förslagsanslagpå . Riksgäldskontoret:Vissa kostnader vid emission av Prop.1988/89:100 har beslutat (prop. 1986/87:143, 1988/89: KU2och FiU4, rskr. 1988/89:11 resp. 30) att riksgäldskontorei fr.o.m. skallföras överfrån femtonde till sjunde huvudtiteln. Anslagseflfekter kommer att redovisas i särproposition varför anslagetöverförs till sjunde huvudtiteln med oförändrat anslagsbelopp jämfört med /89. Jaghemställer att regeringen föreslår att, i avvaktan påsärskild proposition i ämnet, lill : Vissa kostnader vid emission av statslån m. m.för /90 beräkna ett förslagsanslag på . Bidrag och ersättningar till kommunerna °p-1988/89: i00 9 E 1.Skatteutjämningsbidrag till kommunerna m. m. I statsbudgeten för innevarande budgetår har anslagetSkatteutjämningsbidrag till kommunerna m.m. förts upp med 14511 milj.kr. Från anslagetbetalas skatteutjämningsbidrag till kommuner och landstingskommuner enligt lagen (1988:491)om skatteutjämningsbidrag, samt lagen ( 1982:221) med särskilda bestämmelserangående del kommunala skatteunderlaget m. m. Ytterligare föreskrifter förbidragsgivningen finns i förordningen (1988:494) om skatteutjämningsbidrag. Vidarebetalas kostnaderna förskalleuljämningsnämnden, som är rådgivande organ i fråga om extraskatteutjämningsbidrag, från detta anslag. Jag har tidigaredenna dag vid min anmälan av finansplanen för nästa budgetår (bil. I tillbudgetpropositionen) anfört atl beredningen av frågor om den kommunalaekonomin ännu inte är avslutad. Efter ytterligare överväganden om vilka åtgärder som erfordras för att få en balanserad utveckling i kommunsektorn avser jagatt föreslå regeringen att ta uppfrågan om anslag till skatteutjämningsbidrag under /1990i kompletteringsproposition. I avvaktan på detta bör förevarandeanslag föras upp med 14511 milj. kr. iförslaget till statsbudget /90. Jag hemställer att regeringen föreslår att, i avvaktan på särskild proposition,lill Skatteutjämningsbidrag till kommunernam. m. för /90 beräkna ett förslagsanslag på . Bidrag till kommunernamed anledning av avskaflfandet av den kommunala företagsbeskattningen I statsbudgeten för innevarande budgetår har anslagetBidrag till kommunerna med anledning av avskaflfandet av den kommunala företagsbeskattningen förts upp med 879 milj. kr. Från anslagetbetalas bidrag till kommunerna som kompensation för del iniäktsbortfall som uppstår i samband med att den kommunala beskatt ningen av juridiska personerupphört (prop. 1983/84:133 bil. 1, FiU39, rskr. 422, SFS 1984:504). beslöt (prop. 1984/85:150, FiU29, rskr. 29) att kompensationen skulle reduceras med /inv. En ytterligare reducering med /inv. har beslutat 1988(1986/87:FiU29, rskr. Med hänvis ning till vad jag har anfört under anslaget Skatteutjämningsbidrag till kommunerna m. m. avser jag att anmälafrågan om anslag till bidrag till kommunerna med anledning av avskaflfandetav den kommunala företags- 73 6 1988/89. beskattningenunder /90 i samband med överväganden om Prop. 1988/89:100kommunalekonomiska frågor . I avvaktan härpå Bil. 9 bör förevarande anslag föras upp med 879 milj.kr. i förslaget till statsbudget för /90. Jag hemställer atl regeringen föreslår att, i avvaktan påsärskild proposition, till Bidrag kommunerna med anledning av avskaffandetav den kommunala företagsbeskattningenför /90 beräkna ett förslagsanslag på . Bidrag tillkommunerna med anledning av avskaffandet av den kommunala garantibeskattningen m. m. I statsbudgeten för innevarande budgetår har anslagetBidrag till kommunernamed anledning av avskaflfandet av den kommunala garantibeskattningen m.m. förts upp med 450 milj. kr. Från anslaget betalas bidrag tillkommunema, landstingskommunerna och de kyrkliga kommunerna som kompensation förnettobortfallet av intäkter till följd av att den kommunalagarantibeskattningen av fysiska personersfastigheter och det extra avdraget från inkomst av schablontaxeradfastighet har slopats (SFS 1986:473). beslöt (prop. 1987/88:100 bil.9, FiUl9, rskr. 244) att den kommunala sektorn skulle kompenseras för inkomstbortfallet. Med hänvisning till vad jag har anfört under anslagetSkatteutjämningsbidrag lill kommunema m. m. avser jag att anmäla frågan om anslag tillbidrag till kommunema med anledning av avskaflfandet av den kommunalagarantibeskattningen m. m. under budgetåret1989/90 i samband med överväganden om kommunalekonomiska frågor senare undervåren 1989. I avvaktan härpå bör förevarande anslag föras upp med 450milj.kr. i förslaget till statsbudget för /90. Jag hemställer att regeringen föreslår att, i avvaktan påsärskild proposition, till Bidrag UU kommunerna med anledning av avskaffandetav den kommunala garantibeskattningen m. m. För /89 beräkna ettförslagsanslag på 450000000kr. F. Övriga ändamål Prop.1988/89: lOO Bil.9 F 1.Bidrag till vissa internationella byråer och organisationer m. m. 1987/88 Utgift 185 500 1988/89 Anslag 250000 1989/90 Förslag 250000 Från anslaget bestrids bidrag till nordiska skattevetenskapliga forskningsrådet. Medelsbehovet för nästa budgetår beräknarjag tillavmndat . Jag hemställer att regeringen föreslår att tillBidrag till vissa internationella byråer och organisationer m. m. för /90 anvisa ettförslagsanslag på . Bidrag till vissa handikappade ägare avmotorfordon 1987/88 Utgift 15945 870 1988/89 Anslag 16 700000 1989/90 Förslag 16 700000 Enligt lagen (1960:603)om bidrag till vissa handikappade ägare av motorfordon utgår bidrag till sådana handikappademotorfordonsägare som har befriats frånårlig vägtrafikskatt. Bidragen motsvarar skattekostnaderna för viss mängd bensin som för ägare avbil uppgår till och förägare av motorcykel till . Bidragen betalas i efterskottför budgetår. Ärenden om bidrag handläggs av . Lagen upphörde att gälla vid utgången avseptember 1988 men bestämmelserna tillämpas i vissa fall under en övergångstidsom varar till utgången av . Riksskatteverketföreslår med utgångspunkt i nu gällande skattesatser - att anslaget /90 beräknas till . Under den nämnda övergångstidenkommer utbetalningama på detta anslag attminska i takt med att en ny form av bilstöd för handikappade får ökad tillämpning. I avvaktan på atteflfekterna av det nya bilstödet kanbedömas säkrare beräknarjag för /90 kostnaderna för bidragenligt detta anslag till . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Bidrag till vissa handikappadeägare av motorfordon för /90 anvisa ett förslagsanslagpå . Bidrag till vissa investeringar Prop.1988/89:100 1987/88 Utgift 1988/89 Anslag 1000 1989/90 Förslag 1000 Från delta anslagbekostas statliga investeringsbidrag enligt dels lagen (1975:1149) om statligtinvesteringsbidrag för inventarieanskaffning, dels lagen (1978:951) omstatligt investeringsbidrag för vissa byggnadsarbeten. Möjligheten tillinvesteringsbidrag upphörde . För /90 kanendast belopp på grund av överklagade beslut kommaatt betalas ut. Med hänsyn härtill föreslår jag att anslaget förs upp med ettformellt belopp på I . för /90. Jag hemställer att regeringen föreslår atl tillBidrag till vissa investeringar för /90 anvisa ettförslagsanslag på I . 987/88 Utgift 988/89 Anslag 989/90 Förslag Från detta anslag bekostasexportkreditbidrag enligt lagen (1978:401) om exportkreditstöd. En förutsättning föratt exportkreditstöd skall komma i fråga är bl. a. att exportkreditavtalet ingåtts före utgångenav . Ansökan om stöd görs i första hand hos exportkreditnämnden. Nämndenprövar om de allmänna förutsättningarna förstöd föreligger. Stödet kan ges i form av antingen ett avdrag vidinkomsttaxeringen eller ett skattefritt bidrag. Bidrag ges bara om avdragetinte kan utnyttjas skattemässigt. Ansökan om utbetalning av bidrag skallgöras hos senast efter det att exportföretagetstaxeringar för beskattningsåret har vunnit laga kraft. Under de år möjlighet funnits tillexportkreditbidrag har endast ett fåtal ansökningar kommit in till . Då någon prognos /90 inte låter sig göras föreslår attanslaget tas upp med I . Någontillförlitlig beräkning av medelsbehovel under detta anslag är inte möjlig att göra. Till svårigheten alt överblickaomfattningen av underlaget 76 förexportkreditstödet kommer att det inte är möjligt att förutse taxerings- Prop. 1988/89:100 utfallet och de därav föranledda yrkandena om bidrag. Medhänsyn till Bil. 9 osäkerheten om vilket medelsbehov som kan bli aktuelltförordar jag atl anslaget förs upp med ettformellt belopp av . också i statsbudgeten för budgetåret1989/90. Jag hemställer att regeringen föreslår att tillExportkreditbidrag för /90 anvisa elt förslagsanslag på1000 kr. Täckande av förlustertill följd av vissa statliga garantier 1987/88 Utgift 1988/89 Anslag 1989/90 Förslag Under detta anslagredovisas, brutto, den statliga garantiverksamheten. Ävenfortsättningsvis bör för vissa garantisystem särskilda anslag under resp. huvudtitelbelastas vid eventuella infriande av statliga garantier. För de garantier därdetta inte är fallet bör detta anslag belastas vid eventuella förluster. För att upprätthålla principenom bruttoredovising har redan tidigare särskilda inkomsttitlar inrättats för,dels influtna avgifter för statligagarantier, dels återbetalning av tidigare infriade statliga garantier. I förslaget tillstatsbudget bör anslaget föras upp med ett belopp av . Jag hemställer att regeringen föreslår att tillTäckande av förluster tillföljd av vissa staUiga garantier för /90 anvisa ett förslagsanslag på1000 kr. Kostnader for vissa nämnder 1987/88 Utgift 922 157 1988/89 Anslag 2 163000 1989/90 Förslag 1478000 Från anslagetbestrids kostnader för statens krigsförsäkringsnämnd och statenskrigsskadenämnd. Medelsförbrukningen för nästa budgetår beräknar jag förstatens krigsförsäkringsnämnd till . och för statens krigsskadenämnd till . Vidare bestridsfrån della anslag kostnader för det . Medelsförbrukningennästa budgetår beräknas till . Under detta anslag har tidigare bestrittsutgifter för resegarantinämn den, kontraktsdelegationen, oflfenlligaarbetsgivares samarbetsnämnd (så vitt avser statsverket), statens grupplivnämnd, statens tjänstepensions- nämnd, statens ullandslönenämnd, , statens 77 Som en följd av den ändrade Prop. 1988/89:100arbetsfördelningen i regeringen fr.o.m. den har dessa Bil. 9frågor överförts till . Kostnaderna för de berörda verksamheternaredovisas därför under trettonde huvudtiteln. Jag hemställer alt regeringenföreslår att tillKostnader för vissa nämnder för /90 anvisa ellförslagsanslag på . 1987/88 Utgift 35261872 Reservation 10738128 1988/89 Anslag 17 640000 1989/90 Förslag 18 385000 Av anslaget /89 har . inte ställts till spardele-gationens disposition lill följd av tillämpandetav en utgiftsram. Spardelegationen inrättades genom beslutav regeringen . Desshuvudsakliga uppgift är att svara för brett inriktade informations- och utbildningsinsatser i syfte atllångsiktigt främja hushållssparandel saml att ansvara för statensinformationsinsatser avseende allemans-sparandet och ungdomsbosparandet somstartade . När det gäller informationsinsatserna avseendeallemanssparandel skall det samarbete som förekommit mellan delegationen förallemanssparandel och riksgäldskontoretfortsätta. I övrigt får spardelegationen fritt organisera sitt arbete och välja de samarbetspartnerssom bäst lämpar sig för respektiveprojekt. Spardelegationen har vidare fått i uppdrag av regeringen attutreda vissa frågor rörande hushållssparandet. Delegationen ledsav en ordförande. Till sitt förfogande har delegationen ett sekretariat.Konsult- och experttjänster inhandlas vid behov. Spardelegationensförslag innebär att medlen för allmänt sparfrämjande åtgärder och insatseravseende allemanssparande skall tas upp med ett realt sett oförändrat belopp. 1988/89 Beräknad ändring1989/90 Prop. 7~,------ A--------------- Bil. Förvaltningskostnader 1741200' - 360200 (inkl. lokaler) Sparfiämjande 15898800 -Hl 105200 ' Av beloppet står 1 000000kr. Spardelegationen bör under det kommandebudgetåret bedriva sina allmänt sparfrämjande insatser på en i stort settoförändrad nivå. Häri ingår attspardelegationen skall långsiktigt främja hushållssparandet och ansvara förstatens informationsinsatser avseende allemanssparandel och ungdomsbosparandet.Jag beräknar beloppet till 18 385000kr. Jag har i mitt förslag beaktat att tjänstebrevsrälten föreslås slopad förspardelegationen fr.o. m. den Ijuli 1989. Lagen(1988:846) om ungdomsbosparande, som trädde i kraft , gerungdomar möjlighet att från och med det kalenderår de fyller göra insättningar, högst . , på konto somär anslutet lill ungdomsbosparandet. Till ungdomsbosparandet fåranslutas vanliga räntebärande konton i bank och sparkassa. Konton för sparande knutettill en lurordning för bostadsförvärv (bosparkonlon) får anslutas medinneslående behållning. I övrigt får endast nyöppnade och andra lomma konton anslutas. När ett konto varitanslutet till ungdomsbosparandet ochbehållningen av vad som efter anslutningen satts in på kontot uppgår till 5000kr. eller mer har spararen rätt lill dels en statligtbekostad skattefri bonusränta, motsvarande årlig ränta på denettoinsättningar som gjorts efter anslutningen, dels spartan för förvärv av bostad och för bosättning. Desärskilda sparstimulanserna kan utnyttjastill och med utgången av detkalenderår spararen fyllt . Enligt 8 § lagen omungdomsbosparande får hela behållningen av vad som satts in på ett kontoefter dess anslutning till ungdomsbosparandet överföras till ett annat anslutet konto. Ioch med överföringen upphör det konto från vilket överföring sker att vara anslutet tillungdomsbosparan det. Rätten till överföring gäller inte behållningen av de medel som stod inne på ett bosparkonto då det anslöts.