prop · GC033 · 1988-12-31 00:00:00 — Någotskäl att i dessa sammanhang utesluta de övriga nordiska länderna somföreslagits av några remissinstanser ser jag inte. Att kostnaderna vid adopfionfrån grannländerna blir låga får i stället avspegla sig i schablonerna. Mittförslag: Bidraget administreras av de allmänna försäkringskassorna. Utredningensförslag: Överensstämmer med mitt. Remissinstanserna:Förslaget har inte mött några invändningar. Det stöds uttryckligen avriksförsäkringsverket och . Skälenför mitt förslag: Det finns inga delade meningar om att bidragshanteringen böranförtros åt försäkringskassorna med som tillsynsrnyndighet. Föreskrifternai lagen (1962:381) om allmän försäkring om försäkrings kassornas och administration bör i fillämpliga delar göras gällande för bidragshanteringen. Det innebär bl.a. att ordningen med omprövning av beslut hos försäkringskassa och klagorätt.fill,försäkrings domstolarna skall gälla. ' Minavsikt är att föreslå regeringen att bemyndiga attmeddela behövliga verkställighetsföreskrifter. Det är naturligt att verketdärvid skall samråda med . Givetvis får verket inte på grund av ett sådantbemyndigande meddela föreskrifter om hur skall fastställa de schablonkostnadersom jag har behandlat. Medhänsyn till adoptionernas begränsade omfattning avser jag inte att föreslåextra resurser för försäkringskassornas administration. Enligt min uppfattningbör de nya åliggandena kunna fullgöras inom ramen för befintligaadministrativa resurser. Mittförslag: Reglerna om det nya bidraget träder i kraft ochtillämpas i fråga om barn som kommit i adoptivföräldrarnas vård här i landetefter utgången av . Utredningensförslag: Lämpliga övergångsregler bör övervägas så att inte adoptionsverksamhetenavstannar när det blir känt att bidrag kommer att införas. Remissinstanserna:Några remissinstanser, företrädande adoptionsorganisa-fionerna, har pekat pårisken att blivande adoptivföräldrar avvaktar ikraftträdandet för att få rätttill bidrag. Skälenför mitt förslag: Ett avbrott i adopfionsverksamheten inför ikraftträdandetskulle vara olyckligt för de barn som väntar på att adopteras. Det skulle ocksåinnebära allvarliga olägenheter för adoptionsorganisationerna. Mot denna bakgmndföreslår jag att reglerna för adoptionsbidraget träder i kraft den 1 januari1989, men med den övergångsregeln att reglerna skall tillämpas i fråga om barnsom kommit i adoptivföräldrarnas vård här i landet efter utgången av ,dvs. ungefärligen när regeringen beslutar avlämna proposition. Mittförslag: Ett nytt reservationsanslag, C 7. Bidrag fill kostnader för adoptioner,införs under huvudtitel. För /89 anvisas30 milj. kr. på tilläggsbudget I fill statsbudgeten för det nya anslaget. Förslagettill ett nytt bidrag för att minska den enskildes kostnader vid adopfioner fårkonsekvenser för statsbudgeten för nästkommande budgetår. Ett särskilt anslagbör tillkomma för det nya bidraget. Jag har föreslagitatt bidragsreglerna skall träda i kraft och gälla för barnsom föräldrarna fått i sin vård här i landet efter utgången av . Medhjälp av underlag från avseende föregående år har jag beräknat kostnadernaför det nya bidraget fill 28 milj. kr. Det är dock inte osannolikt att antaletadoptioner nu kan öka något. Jag föreslår därför att anslaget beräknas förtiden - fill 30 milj. kr. för budgetåret1988/89. Ienlighet med vad jag nu har anfört har inom upprättatsförslag till 1.lag om bidrag vid adoption av utländska barn. 2.lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370). Förslagetunder 2 har upprättats i samråd med chefen för . Dettaförslag avser i och för sig ett ämne som hör till lagrådets granskningsområde.Med hänsyn till dess enkla beskaffenhet anser jag dock att lagrådets hörandeskulle sakna betydelse. 10.1 Förslaget till lag om bidrag vid adoption avutländska barn Avden inledande paragrafen följer att bidrag lämnas till adoptivföräldrars kostnadervid adoption av utländska barn. Härmed avses barn som inte är svenskamedborgare och som inte är bosatta här i landet, när adoptivföräldrarna fårdem i sin vård. Bakgrunden till denna avgränsning är att kostnader av det slagsom bidraget avser inte uppkommer om barnet redan är bosatt här, när deblivande adopfivföräldrarna tar det i sin vård. Det har inte heller ansettsbefogat att till de bidragsgrundande adoptionerna hänföra adoptioner av barnsom är svenska medborgare och bosatta utomlands. Ilagen görs inte någon skillnad mellan privata adopfioner och adoptionerförmedlade av auktoriserade adoptionsorganisafioner. Båda slagen av adoptionerär bidragsgrundande om förutsättningarna för bidrag är uppfyllda. Bidragetsstorlek är för ett ursprungsland lika i båda fallen. Föratt bidrag skall lämnas för en adoption förutsätts enligt paragrafen att tillståndhar lämnats av svensk domstol eller att (eller efter överklaganderegeringen) har beslutat att ett utomlands meddelat beslut om adoptionen skallgälla här i landet. Utländska adoptionsbeslut som annars auto-mafiskt ärgiltiga här har alltså undantagits från att grunda rått till bidrag. Att detför rätt fill bidrag också krävs bl.a. att adoptivföräldrarna var bosatta härnär de fick barnet i sin vård följer av 3 §. Lagentillämpas givetvis såväl när en person adopterar ensam som när makar adopterargemensamt. Bidragets storlek är detsamma i båda fallen. Detkrävs att adopfivföräldrarna var bosatta här i landet när de fick barnet i sin vård. Här avses inte den rättsliga vårdnaden utan den tidpunkt vid vilken de blivande adoptivföräldrarna fick barnet i sin faktiska vård. För rätt till bidrag måste kunna förutsättas att adoptivföräldrarna punkt hade för avsikt att adoptera barnet. Bidrag skall alltså inte lämnas om ett barn av någon annan orsak kornmer i en familjs faktiska vård men fråga om adoption uppkommer. Det krävs vidare attadoptivföräldrarna är bosatta här i landet när adop- Prop. 1988/89:3 tionen blir giltig här. Det har inte ansetts befogat att "exportera"bidrag till adopfivföräldrar som lämnat och bosatt sig utomlands när adoptio nen blir genomförd, t Bidragetskall administreras av försäkringskassorna. De adoptivföräldrar som är bosattai riket är i regel inskrivna hos en försäkringskassa. Det är med hänsyn härtillnaturligt att i möjlig mån använda samma bosättningsbegrepp i fråga omkostnadsbidraget som det som tillämpas av försäkringskassorna enligt lagen omallmän försäkring. Därför bör i fråga om kravet på bosättning vid de nyssangivna fidpunkterna tillämpas vad som gäller enligt 1 kap. 3 § första stycketlagen om allmän försäkring om bosättning här i riket. Det innebär att den somlämnar för längst fortfarande skall anses bosatt här. Meningenär att bidraget'skall bestämmas schablonmässigt. Att adoptivr föräldrar avandra orsaker än adoptionen vistas utomlands och att det därför exempelvis inteuppkommer särskilda resekostnader för dem påverkar alltså inte bidragetsstorlek. En förutsättning är dock att kravet på bosättning här, i landet äruppfyllt. Annars lämnas inte något bidrag. Densärskilda bestämmelsen i 1 kap. 3 § fjärde stycket lagen om allmän försäkringom den som sänds till ett annat land av en statlig arbetsgivare är inte avseddatt fillämpas i fråga om kostnadsbidraget. För denna kategori av adoptivföräldrargäller alltså i fråga om kostnadsbidraget samma bosättningskrav som för andraadoptivföräldrar; dvs. om utsändningstiden är avsedd att vara längst skallbosättning här i landet anses föreligga. 14 § anges bidragets storlek. Storleken är beroende, av den genomsnittligakostnaden för en adoption med avseende på barnets ursprungsland. Av 5 § följeratt genomsnittskostnaden för olika länder fastställs avregeringen eller denmyndighet regeringen bestämmer. I avsnitt 3 och 5 finns överväganden ombidragets storlek och om fastställandet av genomsnittskostnaden för olikaländer. Avsikten är att regeringen skall bemyndiga att fastställa genomsnittskostnaderna.Bemyndigandet bör ske genom en förordning i vilken även kan tas in behövligaföreskrifter för i detta avseende. Detbör understrykas att genomsnittskostnaden och bidragets storlek inte skallpåverkas av om adoptionen är förmedlad av de auktoriserade adoptionsorganisationernaeller genomförd privat. Bidraglämnas endast för barn som inte hade fyllt när adoptivföräld rarna fick det i sin vård. Även här avses den fakfiska vården, inte den rätts liga. . ' Bidraglämnas inte om adopfionen avser eget eller makes barn eller makes 7-9 §§ Prop. Iparagraferna avhandlas administrationen av bidraget. Här kan hänvisas till , , avsnitt 6. , Av8 § andra stycket följer att adopfivföräldrarna i sin ansökan kan ange till vemav dem bidraget önskas utbetalt. De kan också välja att bidraget utbetalasdelat mellan dem. Är de inte ense om annan fördelning tillkommer bidraget demmed hälften vardera. Avskäl som framgår av avsnitt 7 avses lagen träda i kraft men bhtillämplig också om adoptionsförfarandet påbörjats eller t.o.m. blivitgenomfört . Avgörande är den tidpunkt då de blivandeadoptivföräldrarna fick barnet i sin vård här i landet. Om denna fidpunkt inträffarefter utgången av avses lagen bli tillämplig. Bidrag kan alltsålämnas för barn som visserligen kommit i de blivande adoptivföräldrarnas vårdutomlands före men som kommer till efter utgången avjuni 1988. Hårkan anmärkas att adoptivföräldrarna skall anses ha fått barnet i sin vård här ilandet när de tagit det om hand här för faktisk vård (jfr specialmotiveringenunder 3 §). Enligt8 § skall ansökan om bidrag ske hos efter det attadoptionen blivit giltig här. Om en bidragsgrundande adoption i något fallblivit giltig här före ikraftträdandet kan alltså ansökningstiden komma att blikortare än från lagens ikraftträdande. Att särreglera sådana fall föratt utsträcka ansökningsfiden har ej ansetts motiverat. 10.2 Förslaget till lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Lagändringeninnebär att det statliga bidraget vid adopfion av utländska barn inte skallräknas till skattepliktig inkomst. Ändringi samma paragraf har föreslagits också genom proposition (1987/88:176) omäldreomsorgen inför 90-talet. De båda förslagen behöver samordnas underberedningen i . Jaghemställer att regeringen föreslår dels att anta förslagen till 1. lag om bidrag vid adoption avutländska barn. 2. lag om ändring ikommunalskattelagen (1928:370), dels att 3. till Bidrag ullkostnader för adoptioner pä tilläggsbudget I till statsbud geten för /89 under femte huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av . Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposifionföreslå att anta de förslag som föredraganden har lagt fram. Bilaga 1 Prop.1988/89:3 Sammanfattning av betänkandet (Ds S 1987:1) Kostnader isamband med adoption av utländska barn Enligtregeringens direktiv har uppgiften för utredningen varit att undersöka förutsättningarnaför att minska den enskildes kostnader i samband med adoption av utländskabarn. Förmedling av sådana adopfionerbedrivs huvudsakligen av fem ideella organisationer som erhållit auktorisationför sin verksamhet av statens adoptionsfrågor ().Dessa organisationer har bistått med material när det gäller kostnadsstrukturoch kostnadsutveckling för en adoption. Vidare har utredningen genomfört enenkätundersökning bland adoptivföräldrar i landet. Därutöver har derepresentanter som ingått i den särskilda referensgrupp som stått tillutredarens förfogande utifrån sina erfarenheter på området lämnat råd ochsynpunkter under arbetets gång. Totalt finns ca 27000 utomnordiska adoptivbarn i . har i genomsnitt 1 600adoptivbarn kommit till . De flesta av dessa har förmedlats aven auktoriserad adoptionsorganisation. förmedlades av samtligaadoptivbarn genom sådan organisation och övriga genom privata kontakter. Barnenkommer i regel från , , eller Sri Länka. kom av samtliga adoptivbarn från något av dessa länder. Den helt övervägandedelen av adoptanterna var gifta par. Detta sammanhänger delvis med att barnensursprungsländer uppställer som krav för att få adoptera att sökandena skallvara man och hustru. av de föräldrar som fick sitt barnförmedlat genom adop-tionsorganisafion adopterade som ensamstående. Detotala adoptionskostnaderna vid adoption av ett utländskt barn uppgick år 1985till i genomsnitt . Kostnaden för adoption av ytterligare ett barnvid ett andra adopfionstillfälle är vanligen lika hög. Av svaren på enkäten tilladoptivföräldrar har bl.a: framgått att den genomsnittliga inkomsten för makei adoptivfamilj som tog emot ett utländskt barn 1985 var ca . Denna inkomst var högre än genomsnittsinkomsten för en industriarbetaremen lägre än för en industritjänsteman. Yrkesfördelningen för adoptivföräldrarjämfört med fördelningen i den totala befolkningen uppvisar i vissa fall storaolikheter. Sålunda var av adopfivföräldrarna sysselsatta medarbete inom tekniskt, natur- och samhällsvetenskapligt arbete m.m. medan inomtotalbefolkningen hade sådan sysselsättning. hade av deföräldrar som adopterade genom organisation finansierat adoptionen med lån. Detgenomsnittliga lånebeloppet var ca . Av de föräldrar som adopteratendast en gång och som tog emot ett utländskt barn 1985 ville66 % adoptera fler barn. Av dem som inte kunde tänka sig att adoptera fler barnuppgav kostnadsskäl som grund härtill. Utredningen har funnit attförutsättningarna för att minska den enskildes Prop. 1988/89:3 kostnader isamband med adoption av utländska barn är mycket begränsade. Inågra avseenden torde emellertid förutsättningar finnas att nedbringa kostnadernaför den enskilde. Sålunda skulle kostnadsminskningar kunna åstadkommas omorganisationerna utökade sitt samarbete framför allt beträffande resorna tilloch från barnets ursprungsland. Resekostnaderna utgör en stor utgiftpost viden internationell adoption. Utredningen, som avvisar tanken på att staten,genom eller annorledes, söker att genom förhandlingar uppnå bättreresevillkor för de adoptionssökande, föreslår att re- . geringen ger iuppdrag att i samråd med statskontoret granska vilka samordningsinsatser frånorganisationernas sida som kan leda fram till minskade resekostnader i sambandmed adopfion av utländska barn och därmed begränsa den enskildes kostnader. Föratt organisationerna skall inifieras till sådana gemensamma insatser bör enviss del av nu utgående statsbidrag till organisationerna användas på sådantsätt att detta syfte främjas. Adoptionssökandenafår inbetala förskott till organisafionerna i samband med att de godkänts för adoption. Räntorna på dessa förskott fonderas och uppgår ibland till betydande belopp. Medlen används i huvudsak för att täcka större oförutsedda utgifter för föräldrarna. Utredningen pekar på möj ligheterna fill sänkta kostnader för den enskilde genom att fonderade medel jämte avkastningen därav i större utsträckning än kommer föräldrarnatill godo i form av minskade avgifter till organisationerna. Utredningen anserdet lämpligt att även denna fråga beaktas i samband med övriga uppdrag till NIAoch statskontoret. Enannan kostnadspost vid en internationell adoption avser översättning avhandlingar till främmande språk. bör ges i uppdrag att i samarbete. medorganisationerna undersöka förutsättningarna för att anordna en över-' sättningsserviceför alla adoptionssökande. Utredningen föreslår att nu utgående statligtbidrag, vilket är drygt 1 milj. kr. , ökas med 500 000kr. för att användas vid inrättande och drivande av en sådan gemensamservice. Om och i vad mån de adopfionssökande skall betala för översättningbör vara beroende av kostnaderna för servicen. Föratt adopfionsorganisationerna skall erhålla auktorisation ställer staten vissa krav. Statens möjligheter att mer övergripande påverka adopfivför- äldrarnas kostnader kan huvudsakligen ske genom en ytterUgare styrning av , organisationerna antingen via statsbidraget eller genom uppställande av mer ' preciseradekrav för auktorisation. Enligt utredningens mening bör staten inte styra adopfionsverksamhetengenom ytterligare regler utöver dem som redan finns. En ökad reglering av organisafionernasverksamhet är ägnad att fördyra denna verksamhet. Utredningenföreslår i stället att adopfivföräldrarna skall befrias från de fördyringar somdet redan befinfiiga och med hänsyn till barnets bästa motiveraderegelssystemet medför för organisafionerna och som i viss mån avspeglas ideras administrationsavgifter. Likasåanser utredningen det vara befogat att staten bidrar till minskning avadoptionskostnaderna genom att avstå från statliga avgifter för legaliseringoch andra stadiga avgifter såsom utdrag ur polisregister, mantalskriv- , . ningsbevis och beslut omsvenskt medborgarskap. En sådan undantagsregle- Prop. 1988/89:3 ring skulledock göra adopfionsprocessen mer komplicerad och tungrodd än som redan ärfallet såväl för föräldrarna som för berörda myndigheter. Föratt adoptivföräldrarna inte skall drabbas av statliga avgifter och av fördyringarsom följer av den statliga styrningen av adopfionsverksamheten fö- , -reslårutredningen att ett nytt statligt bidrag skall införas. Bidraget föreslås utgåmed . per adopfionstillfälle och bör lämnas direkt till föräldrarnanär adoptionen är genomförd. Bidraget bör utbetalas av de allmänna försäkringskassornaefter ansökan av adoptivföräldrarna. Kostnadenför de föreslagna statliga bidragen beräknas uppgå till sammanlagt 8 milj. kr.Utredningen föreslår att detta belopp avdelas i samband med en justering av detfamiljeekonomiska stödet fill barnfamiljerna. Utredningenär inte beredd att föreslå statliga bidrag utöver vad som angivits. Fördet fall de överväganden regeringen kommer att göra leder fill att ytterligarestatliga bidrag bör införas redovisar utredningen i bilaga 1 till betänkandeten teknisk lösning till utformning av ett sådant bidrag till adoptivföräldrarna.Utredningen presenterar två olika alternativ härför. Det ena alternativenstöder i första hand adoption av barn vid ett andra adoptionstillfälle underdet att det andra alternativet ger ett lika stort bidrag vid varje adpp-tionsfälle. 1enhghet med sina direkfiv har utredningen slutligen försökt att bedöma utvecklingenav adopfionsverksamheten på . Utan att kunna ge något säkert beläggför sin uppfattning uttalar utredningen den förmodan att, i den mån barn finnstillgängliga för adoption, en ökning av antalet adoptioner är att förvänta omett stathgt bidrag införs enligt något alternativ som anges i nämnda bilaga. Teknisk utformning av ett utvidgat statligt bidrag tilladoptivföräldrar Utredningenpresenterar två olika modeller för utformning av ett statligt bidrag utövervad utredningen föreslagit. Konkreta belopp har angivits för att därigenombelysa vilka ställningstaganden som måste göras vid införande av ett utökatstatligt bidrag och avser inte att rekommendera några särskilda belopp. Avsvaren från föräldrarna har framgått att en stor andel av dem som redan adopteratett barn av kostnadsskäl avstår från att adoptera ytteriigare barn. Skäl finnsdärför att eventuellt statligt bidrag utformas så att ett väsentligt förhöjtbidrag utgår för det andra adoptivbarnet. Härigenom ökas möjligheterna föradoptivbarnen att få syskon, vilket kan vara ett värde i sig. För att fillgodosedetta kan ett stadigt bidrag utformas så att . utgår vid förstaadoptionstillfället till samtliga adopfivföräldrar för utgifter i samband medadoption av utländskt barn och att till adoptivföräldrar som adopterar ytterligarebarn vid senare fidpunkt utgår ett bidrag på högst . Bidragetkan alternativt bestämmas till högst . vid varje adoptionstillfälle.Effekten härav blir densamma som enligt alternativ 1 för föräldrar somadopterar totalt två barn. Vid adoption av fler barn blir bidraget mindre änenligt alternafiv 1. Ivissa fall understiger den totala adoptionskostnaden . Detta gäller bl.a.vid adoption av barn från vissa länder i och . För att undvikaöverkompensation skulle ett system kunna utformas så att bidraget utgör en vissandel av de totala faktiska adoptionskostnaderna med angivande av etthögstbelopp. Detta skulle göra det nödvändigt att verkställa en utredningangående kostnaderna vid varje adoption vare sig denna sker genom organisafioneller genom privata kontakter. En sådan utredning blir administrativt krävandemed hänsyn till svårigheter att bestämma de kostnader som skulle få medräknas iunderlaget. Motdenna bakgrund bör schabloner för de totala adoptionskostnaderna med avseende på barnets ursprungsland utarbetas av efter sam råd med de auktoriserade adoptionsorganisationerna. Om man väljer alter nativ 2 bör bidraget i intet fall överstiga hälften av schablonbeloppet. Bidra get utgår då av schablonbeloppet, dock högst bidragets maximi belopp, . Om man väljer alternativ 1 bör samma regel gälla vid adoption av ett första barn, under det att procentandelen vid det andra adop tionstillfälle bör vara av schablonbeloppet. Den totala adoptionskost naden kan förvisso även understiga . särskilt i fall 20 adopfivföräldrarna genomutlandsarbete själva kommit i kontakt med det Prop. 1988/89:3 blivande adopfivbarneteller då adoptivföräldrarna kan erhålla kraftigt reducerade resekostnader tillföljd av sin anställning. Enligt enkätundersökningen är dock omständigheter avdetta slag mycket ovanliga och särskilda åtgärder för dessa adoptivföräldrartorde inte böra vidtas, då administrationskostnaden härför skulle överstiga debesparingar som kunde göras på det totala statliga bidraget. Ettstatligt bidrag kan utbetalas antingen som ett förskott med därpå följande slutregleringnär adoptionen är genomförd eller i sin helhet först när adoptionen ärgenomförd. Bidraget skulle utges fill adopfivföräldrarna, vare sig de adopterarmed hjälp av en organisation eller genom privata kontakter. Då det vid dentidpunkt då det skulle vara aktuellt att utbetala ett förskott inte är säkertatt barnets ursprungsland är definitivt bestämt kommer svårigheter att uppståvid bestämmande av förskottsbeloppet. Mot bl.a. denna bakgrund torde det varalämpligt att bidrag utbetalas först när adopfionen är genomförd. Somvillkor för att bidrag skall lämnas bör krävas att adopfivföräldrarna ärbosatta här i riket vid adoptionstillfället och att adoptivbarnet inte fyllt fioår vid adopfionstillfället. Utredningenvill i detta sammanhang fästa uppmärksamheten på frågan om bidrag enligt någotav ovan nämnda alternativ bör utgå vid adoption av barn från de nordiskaländerna. Bidragbör utbetalas av de allmänna försäkringskassorna efter ansökan frånadoptivföräldrarna. och bör få i uppdrag att gemensamtutarbeta anvisningar för tillämpningen av reglerna om bidragen. Omman inför ett bidrag som utbetalas när den svenska adoptionen är genomfördföreligger risk för att föräldrarna så snart ett förslag därom blir känt underlåteratt ansöka om adoption trots att barnet redan finns i . Regeringen bördärför överväga lämpliga övergångsregler. Statenskostnader för ett bidrag kan beräknas uppgå enligt alternativ 1 till 25,0 milj.kr. och enligt alternativ 2 till 31,2 milj. kr. Dessa kostnader är beräknadepå grundval av siffror, dvs. 1 560 adoptivbarn, varav adopteradesav föräldrar som adopterade . Enligtenkätundersökningen avstår 400-500 föräldrar från att adoptera fler barn på grundav kostnadsskäl. Om 400 av dessa föräldrar fill följd av införandet av ettstatligt bidrag enligt något av de skisserade alternativen adopterarytterligare barn ger detta en ökad kostnad för staten med 12 milj. kr. föralternativ 1 och med 8 milj. kr. för alternativ 2. Sammanställning av remissyttranden över betänkandet (Ds S1987:1) Kostnader i samband med adoption av utländska barn Efterremiss har yttranden över betänkanden avgetts av , (), för internationella adoplionsfrågor (),(), statskontoret, kammarrätten i SundsvaU, länsstyrelseni . , i (LÖ),Centralorganisationen SACÖISR, , ,, , , FörbundetAdoptionscentrum (AC), Barnen framför allt-Adoptioner (BFA-A), Familjeföreningenför Internationell Adoption (FFIA), Sri Länka Barns Vänner (SLBV),() och Föreningen (). Därutöverhar synpunkter på betänkandet inkommit från Adoptiönscenl-rum Mellannorrlandoch . Stockholmstingsrätt, och haranmält att de avstår från att yttra sig över remissen. kommit fill stånd har över lag uppfattats positivt.