prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — En stabil växelkurs har etablerats och inflationen minskat från till . Affärslivet har blomstrat upp, främst i huvudstaden. Stora delar av är dockfortfarande oberörda av förändringarna,vilket t.ex. avspeglas i högspädbarnsdödlighet. Utvecklingen harfrämst gynnat huvudstadsområdet och södra utmed gränsen till . Svedjebruk är alltjämt vanligt, inte barai avlägsna bergstrakter utan över helalandet. Svedjebruk är det stora miljöhotet i . Det är emellertid nära förbundet med levnadssättet, särskilt förminoritelsfolken, vilket gör del svårt att minska omfattningen. Läget avseende demänskliga rättigheterna har förbättrats efter hand. saknaslagstiftning, grundlag och domstolar, vilket gör rättsskipningengodtycklig. Men antalet flyktingar har minskat och omskolningslägren synes haavskaffats. Den öppna gränsen utövar en mildrande effekt på politiken. geopolitiskaläge är nära relaterat till tre stormakter i regionen: ,och . Förhållandet till har förbättrats avse värt,medan förhållandet till är spänt. utbröt slridshandlingar mellanländerna över en omtvistad gränsdragning. står i kulturellt ochekonomiskt hänseende nära . Den vietnamesiska närvaron i form avrådgivare i förvaltningen och solda ter minskar snabbt. uppges färreän 10 000 vietnamesiska soldater vara 270 posterade i . måste importera praktiskt taget alla industrivaror.Importen är fyra gånger så stor som exporten. Exporten begränsas tillelkraft, trä och andra råvaror. har stora naturtillgångar, vilka pä siktborde kunna bidra till en störreexport. På kort sikt hotar dock den bristande balansen alt bromsa landets tillväxt. Skulderna liksom importen domineras avöstländer, vilka inte alltid kräver återbetalning. Underskottet finansierasgenom bistånd. Samtliga investeringar finansieras genom bistånd.Östländerna dominerar, men tillhör jämte internationella organ. , ochNederländerna de större givarna i övrigt. Prop.1988/89: 100 Bil. utvecklingssamarbete med regleras av etttvåårigt avtal för budgetåren 1988/89 och 1989/90 om 70 milj. kr. Samarbetet koncentreras till skogsenergi samttransportsektorn. Sedan biståndssamarbetet inleddes /75 har ca 630 milj.kr. Inledningsvisinriktades biståndet till främst på tillväxt och oberoende genomvarubistånd och stöd till infrastruktur och företag. Stöd till infrastrukturenoch exporten - genom kraftverk - är fortfarande mycket viktigt för . Biståndet har dock vidgats till att stödja uppbyggnaden av skogsförvaltning, vilket får positiva konsekvenserför såväl tillväxten som miljön. Genom ökade kontakter med kan Sverigeäven bidra med att tillföra nyaerfarenheter till ett land, som nusöker häva sin isolering genom ökat samarbete med västvärlden. Biståndssamarbetet med Laoskännetecknades tidigare av stora problem.En svag förvaltning, kombinerad med orealistiska förväntningar på båda sidor, fick följder för biståndetseffektivitet. inriktas projektenhuvudsakligen på uppbyggnad av kunskaper genom utbildning, förvaltningsstöd m. m. Den förändrade allmännaekonomiska politiken innebär även att biståndet får bättre effekt. Medelsfördelningen framgår av följande tabell (milj. Xeset m. m. Reservationen fortsatte att minska under1986/87. Ramen är nu väl inteck- Prop. 1988/89: 100 innebär att reservationenkommer att försvinna inom Bil. Samarbetet inom skogssektorn har pågått i tioår. Ett par relativt effektiva skogsföretag, vilka svarar för en stor del avvirkesavverkningen i , har byggts upp. Avsättningen av produktionen är dockett problem. Stöd till inleddes och omfattarpolicy-utveckling, inventering av skogsbeståndet, plantering, utbildning ochrådgivning. Ett försöksprojekt för stabilisering och effektivisering avsvedjebruket inleddes /87. Utveckling av naturvårdsplanering ochnaturreservat stöds /88. Del svenska slödel lill transportsektorn har bl.a. omfattat broar, tankbilar, asfalt och en verkstad för underhåll avlastbilar. Verkstaden har länge haft låg produktivitet och dålig lönsamhet. Detsvenska stödet till verkstaden inriktas på företagsledning och marknadsföring. Ett långsiktigt stöd tillvägsektorn inleddes /86. Stödet syftar främst lill att bygga upp landetskapacitet att förbättra och underhålla vägar. Insatsen är därför till stor delinriktad på utbildning. Stöd lämnas även till uppmslningen av vägen söderutfrån . Goda resultat har uppnåtts. Avtal om stöd till ell vattenkraftprojekt iXeset i södra i samarbete med Asiatiska och Världsbankenslöts . En studie av projektets miljöeffekter genomförs förnärvarande. Fonden används bl. a. för personulbyle ochutbildningsinsatser i syfte att bidra till att effektivisera förvaltning ochföretag. Verksamheten avses expandera. /89 kommer stöd genom till eninsats för mödra- och barnhälsovård att inledas. 1988/89: 100 Ril 5 Varubiståndet omfattar varor som asfalt,borrar, takplåt och jutesäckar. En stor del av dessa går numera över Da Nang iställetför genom , vilket till oförändrade kostnader medfört snabbareleveranser. får del av det svenska stödet till . 1988/89: 100 Bil. Befolkningstillväxt/år BNP/invånare 1,6 milj. (1986) 2, 7 » (1980-86) (1986) Offentligt nettobistånd/person - totalt (exkl. östländer) (1986) (1986) Ekonomisk och socialutveckling Prop.1988/89:100 är helt omslutet av . Det lilla bergslandet ärdärför i de flesta avseenden beroende av den mäktige grannen.Inkomster från tullunionen med utgör den största inkomstkällan.Praktiskt taget all import kommer från . Arbetslöshet ochundersysselsättning utgör stora problem. Hälften av alla lönearbetande mänarbetar i . Bl.a. som följd av migrantarbete är jordbruket mycketeftersatt och låg-produktivt. Den odlingsbara arealen är litenoch minskar bl. a. genom en omfattande jorderosion. Den nuvaranderegimen för en pragmatisk och resultatinriktad politik där politiskamotsättningar gentemot tonas ned och gemensamma intressen lyftsfram. Ett belysande exempel på denna politik utgörs av samarbetet rörandeHighland Water Scheme. Projektet innebär att vatten leds från dammar iLesotho och säljs till . En kraftverksutbyggnad i anslutning till projektet kommer att göra Lesothosjälvförsörjande på energi. styrs sedan1986 av ett militärråd och partipolitisk verksamhet är förbjuden. kan noteras attinga lesothier längre lämnar sitt land pågrund av politisk förföljelse. Det finns också vissa ansatser till en demokratiskutveckling på del lokala planet. Regeringen har inlett en administrativ reformför att öka det folkliga deltagandet på lokalplanet i utvecklingsarbetet.Lesothos roll som för flyktingar från har kraftigtinkränkts. Sådana flyktingar sänds så snabbt som möjligt vidare till tredjeland. är den störstabilaterala biståndsgivaren. Därefter kommer ,, , och . Väridsbanken (),Världslivsmedelsprogrammet (WFP) och EG är störst inom del multilaterala biståndet. Det svenska biståndet till inleddes , åretefter landets självständighet. /88 har ca 250 milj.kr. gällandesamarbetsavtal avser perioden /88-1988/89 och omfattar 70 milj. kr. Det svenska biståndet tillLesotho har växt fram som en del av detökade engagemanget i södra . Det syftar i första hand till att stödjalandet att bevara sin självständighet. Utvecklingssamarbetet är koncentrerat till förvaltningsutveckling, markvård och sysselsättningsskapandeåtgärder. Medelsfördelningen framgår avföljande tabell (milj. 5/89: 100 Landsbygdse1ektr i f i er i ng Avreservationen tas 10 milj. kr. i anspråk som katastrofinsats för rehabiliteringav vägar och broar som förstörts vid översvämningar. Förvaltningsbiståndet syftar till att höjakompetensnivån i den centrala statsförvaltningen. Verksamheten är inriktad påutbildning och metodutveckling. Den svenska insatsen beslår av organisations-och ledningsutveckling samt finansförvaltning för att förbättra planering,styrning och kontroll av statliga resurser. Vidare ges stöd för rådgivning ochutbildning i statistikproduktion. Insatser för effektivare fysisk planeringomfattar rådgivning till plankontoret samt genomförandet av olikaplaneringsuppdrag. Flertalet insatser sker med medverkan av svenskainstitutioner. Markvård, markanvändning och skogsutbildning Biståndet på markvårdsområdet har fungerat väl.Del har lett till utarbetande av former för att få byborna engagerade imiljövård som bygger på gemensamma bybeslut, böndernas egen teknik ocharbetsintensiva metoder. Produktionen av säd, grönsaker och frukt har ökat iprojektområdet. Sammanlagt medverkar 63 byar i någon form av markplanering. Systematisk trädplanteringi del nästan trädlösa började först . Totalt har utbildats 12jägmästare, 35 skogstekniker och 6 skogsförmän. Dessutom har 70jordbruksrådgivare nu också skoglig utbildning. av de utexaminerade ärkvinnor. Bil 5 Programmet försysselsättningsfrämjande åtgärder ger arbete lill i medeltal 2 000 personer , framför allt vidvägbyggen på landsbygden. dock varit svårare att skapa sysselsättning inomandra sektorer. syftet är att ge migrantarbetare i Sydafrikamöjligheter till arbete i sitt eget Teleinsatsen avslutades /88. Den harbidragit lill att göra oberoende av för sina internationellatelekommunikationer. har stött civilflyget iLesotho. Stödet omfattar konsulttjänster, utbildningsinsatser och reservdelarför ett flygplan inom ramen för SADCC-samarbetet. Flygplanet flyger numera tilltvå SADCC-länder, och . Den avslutande fasen omfattar fortsattstöd till utbildning av piloter och mekaniker. Programmet för landsbygdselektrifieringinnefattar uppbyggnad av 33 kv-ledningar, transformatorstationer och ettQärrkontrollsystem. /89 kommer en insats för att öka detkvinnoinriklade biståndet genom kvinnobyrån att beredas. Utanför landramen utgår stöd till i Masern. Tyngdpunkten i programmet ligger på utbildning. 19 1988/89. -rr-r 7-. - : T »6<'j;'-,j 1 1 ~ ~ ~ ~" '. : Wte, I - .,A-tu-r "* ' zAMBtA#v X.4'i:Mj-4F--'r<*'' ' M r':;. '.- -/ 2 / Ay.''''"?'''. ""/ ''' / " ' 1 'vt-,'" y ,.v':Asftito«M;iiA 1 ( -/;;' -/ ' ,. '.;-;:'-:V>/.' '4\-viUr'fe; ,,M : ,>/ . ijSvViiliS''''*'-y V'\C /'"'"''''"' \ \ ' / i-i/ ':~;:Ä'"iC ' ' ( i fCSi/A. '\Nacala . f (:;if:z«t;""-' " s :.-$.' '''T*=*':srT!'--<-.. XVvS, / / 1.A,_,. ; .,.- Xjd1& ' . ""'NiV /a, '\'Sj '\l. '>'''""'" "'7 /'''''' '' »jj{r / v%;<-/ "'P V''""'' / HAR!Ej>" _c"- }w'' i: ».Ouelimänk y i'-' :l#l/ M cr"-?- /" , "":-'--fm¥/r >) v / , 1 ifeo: HTt { / 'S "'. ( CWmoioTw / / {" '''; r'!%y,; Vf, ) » ZJIjlBABWE j/> \ ( A /i Nj INDISKA i ' ''''\< W * iä'-"''ä9 / v v W 1 0 100 200 300 ;*/i .. :.-r--* *.' '!»**»å\. *=" ,', t' X NXai-xaÉi>-''' '~'>3fS '/'Tr .i«H/-] ris: stig Söderllnd.eSIDA 1988/89: 100 Bil. Offentligt bistånd/person Ekonomisk och social utveckling Prop.1988/89: 100 utveckling är nära knuten till det politiskaskeendet i . Landet är hån utsatt för den destabiliseringspolitik somSydafrika bedriver mot grannländerna. Produktion och distribution inom jordbruk,industri och handel har försvårats, och inom vissa områden helt lamslagits avde sabotageaktioner och den väpnade terror som utförs av den sydafrikastöddarebellrörelsen, RNM. 2 400 primärskolor och 600 hälsokliniker har förstörts'eller fått stängas. har ocksåutnyttjat ekonomiska beroende för påtryckningar. Antalet migrantarbetare har drastisktreducerats från 120 000 till 40 000 inom loppet av . Transillrafiken tillhamnen i har omdirigerats till sydafrikanska hamnar. Mogambique har på grund av dessa åtgärder förlorat viktigutlandsvaluta. Av landels befolkning är nästan sex miljoner beroende avbistånd för sin överlevnad. Över tvåmiljoner människor lever som flyktingar i sitt eget land eller i grannländerna. påbörjadesett treårigt ekonomiskt rehabiliteringsprogram, som innebär en orientering motökad marknadsekonomi med bl. a. en kraftig devalvering, höjda jordbruksprisersaml ökad tillgång på insats- och konsumtionsvarortill småbrukare. Programmet har utarbetats av i samarbete med IMF och . Del har böriat ge positiva resultat. Tillväxten i ekonomin uppgick till . Exporten liksom varuutbudet har ökat. Samtidigtstår det klart att vissa grupperkommer att drabbas hårt genom indragningar av statliga subventioner. Omprogrammet även fortsättningsvis skall ge önskade resultat krävs en ökning av det internationellagåvobiståndet och ökad effektivitet i statsförvaltningen. Det står klart att skuldfrågan, trots omförhandlingarav utlandsskulden, kommer att vara ett stort problem . Likaså kommerbehovet av katastrofbistånd alt varastort. är enenpartistat, där partikongressen bestämmer den politiska inriktningen.Läget i rörande mänskliga rättigheter har lyfts fram under det senaste året.Presidenten har betonat vikten av att FN:sdeklaration om de mänskliga rättigheterna iakttas. Han har vidare bekräftat attMozambique kommer att ratificera OAU:s stadga för mänskliga rättigheter. I en internationelltuppmärksammad amerikansk rapport haromfattande brott mot mänskliga rättigheter konstaterats när det gäller rebellrörelsenMNR. erhållerbistånd från ett stort antal länder i både öst och väst, utvecklingsbanker och enskildaorganisationer. Gåvobiståndet uppgårtill ca 400 milj. USD. Störstabiståndsgivare är , ,, , , och utvecklingsbankerna. Biståndssamarbetet med regleras av etttvåårigt avtal /88-1988/89 på sammanlagt 650 milj. kr. Totalt har 2466 milj. kr. utbetalats i landramsbistånd sedan det första avtalet 1975/76. Utvecklingssamarbetetmed är i första hand inriktat på att åstadkomma ekonomisk tillväxtsaml att minska landets beroende av . Biståndet har successivtanpassats till det besväriiga lägel i landet. Dettainnebär att utformningen av pågående insatser har påverkats av såväl krigssituationen som av den ekonomiskakrisen och strukturanpassningsprogrammet.Den nuvarande utformningen är en avvägning mellan projektbistånd, som går att genomföra undernuvarande omständigheter, och betalningsbalansslöd. Den fördjupade krisen hargjort alt biståndet i hög grad har fått inriktas motöverievnadsinsatser. Medelsuinyltjandet har /86 varit mycket högt. /88 uppgår reservationen till 77 milj. kr. I det ekonomiska slrukturan-passningsprogrammet ställs krav på attimportföretag gör motvärdesbetal-ningar i inhemsk valuta för alt fåvarubistånd. Kravet har medfört att vissa företag har hamnat i en akutbetalningskris. Det svenskabiståndet är koncentrerat till jordbrukssektorn, undervisning, industriupprustning och energi. Härtillkommer insatser av mer begränsadkaraktär avseende skogsindustri, telekommunikationer och förvaltning. Med den djupa krisen i landets ekonomihar tillskott betalningsbalansen blivit allt vikfigare. Medelsfördelningen framgår av följande tabell (milj.kr. 1988/89: 100 Importutbildning (ITC) 1988/89: 100 Ril 5 En ökande andel avdel bistånd som har utbetalats över landramen utgörs /89 uppgår varubiståndet till 152 milj. kr., dvs.knappt hälften av landramen. Varubiståndet är ett viktigt bidrag till att hålladelar av industriproduktionen och transportapparaten igång. Stödet koncentreras fill papper, mediciner, reservdelaroch vissa råvaror till industrin.Upphandlingen görs huvudsakligen genom . Den bundna delen avbiståndet uppgår lill 15 milj. kr. Det svenska stödet till jordbrukssektorn har starktpåverkats av kriget på landsbygden. Det nordiska MONAP-programmet kommer efterår 1990 atl övergå till bilaterala program. Antalet projekt harreducerats och inriktas främst på småjordbrukens problem. Jordbruksministerielsplanerings- och utredningsenhet fårstöd. Även för stödet tillmarknadsförelaget AGRI-COM har ettsista nordiskt avtal förberetts. AGRICOM kommer att efter år 1989erhålla bilateralt svenskt stöd. Del tvååriganordiska projektet för stöd fill hantverksfiske har avslutats och utvärderats. Ettbegränsat bilateralt stöd för produktion och underhåll av olika typer avbåtar för hantverksfisket ges inom ramen för varubiståndet. Stödet omfattar uppförande och drift av en fabrik förtillverkning av sågade trävaror och spånskivor i provinsen . Projektethar påverkals mycket negativt av det försämrade säkerhetsläget i området. Fortsattdriftstöd utgår /89. Under denna lid skall projektets förutsättningaratt bli lönsamtutredas. Olika insatsergenomförs för att i samarbete mellan svenska och mogam-bikiskasysterföretag rusta upp industrianläggningar. Fyra industrier har rehabiliterats.Under den kommande perioden kommer tonvikten alt läggas vid småindustri och kunskapsutveckling. Stödet har främst avsett konsultinsatser och inkluderarpersonalbistånd till drift och underhåll av högspänningsnät,utbildning av krafttekniker samt flärrkontrollslalion för . Samarbetet kommer att öka i omfattning och ett tvåårigt sektorstöd påenergiområdet har ingåtts. Inom telesektorn utgår konsult- och utbildningsstöd isamband med upprustning ochutbyggnad av landets telenät. 1988/89: 100 Bil 5 Stödet tillundervisningssektorn ökar . Samarbetet kommer att hasamma inriktning som tidigare, varvid produktion och distribution av läroböckeroch skolmaterial för primärskolan utgör en viktig komponent. Det utökade stödetgår även till att höja kapacitetenför planering och administration. Yrkesutbildning, alfabetisering och vuxenutbildningär andra samarbelsområden. Bristen på utbildad personal är akut inom mångaområden. Fonden har därför stor betydelse för landets möjligheter att rekryterakunnig utländsk personal. Ett fristående sektorstöd för kapacitetsuppbyggnadinom civilministeriet och finansministeriet är under beredning. Det svenska stödet till omfattarbetydande insatser utanför landramen. Insatsen inom det regionala samarbetetmed SADCC utgör ett viktigt komplement med betydande insatser inom destrategiska transport-och energisektorerna. Totalt har ca 150 milj. kr.betalats ut och ytterligare ca 500 milj. kr. är avtalade eller under beredningavseende bl. a. vägprojekt, energi och stöd till den s. k. Beira-korridoren. har beviljatssärskilt betalningsbalansslöd för det ekonomiska rehabiliteringsprogrammet.För 1987/88 träffades avtal om totalt 142 milj. kr. Katastrofbiståndet harökat kraftigt och uppgick /88 lill ca 210 milj. kr. Stödet är inriktat påde genom kriget och torkan mest utsatta grupperna och består av läkemedel ochmedicinsk utrustning, livsmedel samt konsumfions- och insatsvaror lillsmåbrukare. SAREC lämnar stöd tillforskningsverksamheten vid universitet i . () har volontärer i . 1988/89: 100 Bil. Befolkningstillväxt/år BNP/invånare 3,4 milj. (1986) Offentligt bistånd/person - totalt (exkl. östländer) (1986) . Ekonomisk och social utveckling Prop.1988/89:100 5 ekonomi är efter de mänga krigsaren i stark obalans. invånare har sjunkit och investeringarna har minskatkraftigt. Detta har i sin tur lett dramatisk nedgång i levnadsstandarden. är ett av de mestskuldsatta länderna i världen per invånare. I börian av 1988 genomfördes en omfattande valutareform somtillsammans med andra åtgärdersyftade till atl nedbringainflationen, angripa snedvridna prisrelationer, anpassa priserna till världsmarknaden, gynna exporten och stimulera produktionen. Problemen med inflation ochunderskott i statsbudgeten kan dockinte lösas förrän resurserna till militären kan överföras till utvecklingsändamål.Nicaragua kommer även framgent att vara beroende av betydande bistånd för återuppbyggnad ochutveckling. Av dekonfliktdrabbade länderna i är det land som gått längst närdet gäller försonings- och demokratiseringsåtgärder i enlighet med dencentralamerikanska fredsplanen . En bred nationelldialog har inletts, amnesti och benådningar har genomförts och en temporärvapenvila har uppnåtts genom förhandlingar med contrasrebellerna. Dessahar erbjudits möjlighet att fritt delta i politiska liv när välen permanent vapenvila har uppnåtts. En förhållandevis fri debatt förs ipariamentel och i nyhetsmedierna. upphävdes undantagstillståndet.Därmed kunde den nya konstitutionen böria tillämpas fullt ut. avskaffades undantagsdomstolarna,TPA, vilka brast ur rättssäkerhetssynpunkt.Genom dessa åtgärder har rättssäkerhetenförbättrats. Den nationella dialogen mellan regeringen och oppositionen i landet har emellertid avbrutits och relationernaförsämrats ytterligare genomfängslandena av ett 30-tal medlemmar ur oppositionen ijuli 1988. internationella påtryckningarsläpptes dessa . Utvecklingssamarbetet med regleras av etttvåårsavtal för budgetåren 1988/89-1989/90 omfattande 380 milj. kr. Sedan delsvenska biståndet inleddes har totalt 856 milj. kr. utbetalats t. o. /88. Biståndet har i första hand varitinriktat på ekonomisk tillväxt och nationelltoberoende. Koncentrationen har legat på utvecklingen av landets gruvor och på skog. Stöd har också utgått tillenergisektorn. Den fortgåendeekonomiska krisen har föranlett en successiv anpassning av biståndet. Ökad vikthar lagts vid kortsiktiga produktiva insatser, som de långsiktigaperspektiven bibehållits. Huvudinstrumentet i krisanpassningen harvarit det varubistånd som infördes under /86. Särskildaansträngningar har gjorts för att stödja utsatta grupper, där ibland kvinnor, samt för att främja en utveckling mot demokrati och samhälleligmångfald. De enskilda organisationernas stora engagemang betydermycket i samarbetet. Medelsfördelningen framgår av följande tabell (milj.kr. Lantbrukskooperation genom SCC/UNAG 1988/89:100 Bil. Insatserna är koncentrerade till två av landets fyraguldgruvor. Biståndet omfattar malmprospektering, upprustning av gruvorna,rådgivning för anrikningsverk samt utrustning och uppbyggande av ett minerallaboratorium. Biståndetsyftar till utveckling av lönsam drift och bidrar till att säkra malmreserver för fortsatt brytning. Tillräckliga malmresurser för 15års drift har identifierats. har färdigställts och utbildningsverksamhet pågår. Guldproduktionen har genom dessa insatser ökat . En skola för utbildning av gruvarbetare harockså startats. Biståndet syftar lill atl bidra till ett effektivtskogsbruk och atl öka produktionen av skogsprodukter. Insatserna avser bl. a.rehabilitering av sågverk och en plywoodfabrik, utbildning av skogsteknikersamt skogsplantering. Den statliga skogsindustrin har som en direkt följd avden svenska insatsen kunnatåteruppta sin export. Inom energiområdet stöds planering för små ochmellanstora kraftverk i områden på landsbygden som inte kan nås genom detnationella eldistribu-lionsnätel. Den försöksverksamhet med alternativaenergikällor, som pågått , har givit goda resultat. Biståndethar även omfattat reservdelartill ett oljekraflverk. 1988/89: 100 Ril 5 Varubiståndetutgör den största posten i samarbetet och har använts för "" - inköp av reservdelar och verktyg för bussar,kemikalier och insatsvaror för kemiskindustri och läkemedelsindustri. Ett nytt inslag är stöd till en fond som förser privat och statlig exportindustri medutländsk valuta. Stödet till lanlbrukskooperationen blev /88 långsiktigt i och med att ett treårigt avtal om totalt 90milj. Härav belastar 18 milj. kr. katasirofanslaget.Insatsen administreras av () i samarbete med ennicaraguansk bondefacklig organisation (UNAG). Stödet skall dels försebefolkningen på landsbygden med nödvändiga varor, dels stödja uppbyggnaden aven självständig och fungerande kooperativ organisation. Under /88 påböriadeskultursamarbete som en del av del landramsfinansierade samarbetet. Bibliotek,museer och en teater får stöd för angelägna återuppbyggnadsinsatser.Verksamheten genomförs i samarbete med svenska insfitutioner, bl. a. Kungl.biblioteket och . Inom forskningssamarbetet med SAREC ges stödtill forskning, som är relaterad till det övriga samarbetet inom gruv-, skogs-och energisektorerna. Samarbetet med SAREC regleras av ell tvåårigt avtal förbudgetåren 1987/88-1988/89, omfattande 16 milj. kr. Ett flertal svenskaenskilda organisationer genomför insatser i om totalt 22 milj. kr.avseende /87. De största bidragen har gått till Utbildning förbiståndsverksamhet (UBV), Svensk volontärsamverkan (SVS) och Arbetarrörelsensinternafionella centrum (AIC). Katastrofbistånd harunder /88 utgått med ca 24,4 milj. kr., varav 13 milj. kr. avserstödet till lantbrukskooperationen (UNAG). Vidare har humanitärt stöd lämnatslill miskitobefolkningen på . 1988/89: 100 Bil.5 16,1milj. (1986) (1976-86) (1986) Offent1 i gt net tobi s tånd/person - totalt (exkl. östländer) (1987) . (1987/8