prop · GC03144 · 1988-12-31 00:00:00 — skrev i sitt utlåtande att verket"har utifrån sin utgångspunkt inget att invända mot en tolkning avifrågavarande bestämmelse som möjliggör ett sådant arrangemang som femtelöntagarfondstyrelsen beslutat om". Föredragande statsrådet pekar på attför banker är rätten att för bostadsändamål förvärva fast egendom, tomträtt ochbostadsrätt uttryckligen reglerad i 2 kap 4 § 4 punkten bankrörelselagen(1987:617). Han skriver vidare "När det gäller möjligheter att vidta olikapersonalpolitiska åtgärder finner jag inte skäl att fondstyrelserna skall varamer begränsade än till exempel banker. Jag utgår från att det bara kan röra sigom undantagsfall, men fondstyrelsemas reglemente bör i förtydligande syftekompletteras med en bestämmelse motsvarande den som finns ibankrörelselagen". Vadgäller olikheter i fondstyrelsemas redovisningsprinciper konstateras iregeringens skrivelse att denna fråga har behandlats (rege-ringsbeslut1986-01-30) och att en bättre likformighet har uppnåtts. "fömtsätter att revisorerna fortsätter sitt arbete så att dekvarvarande olikheterna kan överbryggas". Engenomgång av fondernas årsredovisningar visar att några fondstyrelserinte har angivit efter vilka principer börsnoterade aktier har marknadsvärderats.Det kan, efter förfrågan, konstateras att värderingen av börsnoterade aktiertill marknadsvärde vid utgången av 1988 har skett efter två olika principer.Sydfonden (LTF I) och Mellansvenska löntagarfonden (LTF IV) har använt sig av senaste betalkurs och om sådan saknas,köpkurs . Övriga löntagarfonder och har använt sig avlägsta betalkurs och om betalkurs ej fanns, köpkurs . Under1988 har, enligt uppgift, dels representanter för vissa löntagarfonder, delsrevisionsordförandena för löntagarfondstyrelserna var för sig diskuteratredovisningsprinciper. Vad gäller värdering av börsnoterade aktier förordade löntagarfondsrepresentantemalägsta betalkurs medan revisionsordförande förordade senaste betalkurs. Det ärmot denna bakgrand användningen av dessa två skilda principer skall ses. Detbör slutligen nämnas att en beräkning visar att skillnaden i resultat mellan de två olika redovisningsprinciperna varit liten. Detfinns flera skäl som talar för att samtliga fonder bör använda sig av "försiktighetsprincipen" dvs. Den främsta är attrisken för kursmanipulation minimeras. Däratöver använder redan tre av fem löntagarfonder samt den principen. Det kan även kon- 291 stateras att de två fondersom använt sig av senaste betalkurs vid redovisning av verksamheten vidutgången av 1988 inte använde den principeii för . Det börhär starkt framhävas att de två olika värderingsprinciper som delfondema haranvänt överensstämmer med god redovisningssed. Det fortsatta arbetet bör därförinte inriktas på att diskutera "bästa" värderingsprincip utan på attkomma fram till en princip kring vilken de fem löntagarfondstyrelsema, fjärdeoch femte fondstyrelserna samt samtliga revisionskollegier kan enas. Dettaarbete bör prioriteras . 1988/89:144 Bilaga10 3 Fondernas medelstilldelning och medelsramar Varjelöntagarfondstyrelses verksamhet finansieras med vinstdelningsskatten samt avtilläggspensionsavgifter motsvarande 0,04 enheter per fond av procentsatsen föruttag av tilläggspensionsavgift. Influtna medel fördelas således lika mellan fondstyrelsema.Summan av de medel som överförs till en löntagarfondstyrelses förvaltning fåremellertid, enligt APR, inte överstiga en angiven medelsram. Denna beräknas somsumman av ett basvärde om plus 20000 basbelopp för efterföljandeår fram t.o.m. . Tillägget till ramen var per fond , 466 mkrår 1986, och . var ramen sålunda 2 300 mkrper fond. Utvecklingenav förhållandet mellan av löntagarfondstyrelsema rekvirerade medel, medelsramoch influtna medel belyses i diagram 1. Diagram 1 Förhållande mellan medelsram, influtna medel ochrekvirerade medel. Som framgår av diagrammeträckte inte influtna medel till Prop. 1988/89:144 1984-1986 för attfondema skulle kunna rekvirera fullt rambelopp. Bilaga 10 haremellertid medel influtit i en sådan omfattning att, sett över samtligaverksamhetsår, summa influtna medel vid utgången av respektive år haröverskridit rambeloppet. Sålunda är medelsramen den restriktion som fr. o. m. )987 begränsar löntagarfondstyrelsemas möjligheter att rekvirera grandkapital.För 1988 täcktes medelsramen genom influtna medel redan under febraari månadoch är den täckt redan vid ingången av året. Löntagarfondstyrelsemahar därmed full frihet att välja tidpunkt för rekvisition av nyttgrandkapital. Fjärdefondstyrelsens verksamhet finansieras med belopp som, efter rekvisition hos RFV,överförs från 1 -3:e AP-fondema. har fortlöpande beslutatom storleken på det rambelopp som kan disponeras av fjärde fondstyrelsen.Genom ändring av 26 § APR får fjärde och femte fondstyrelserna fr.o.m. 1 juli1988 vardera rekvirera medel som högst får uppgå till "en procent av detsammanlagda anskaffningsvärdet vid utgången av närmast föregående kalenderår påde medel som första-tredje fondstyrelserna förvaltar". Innebördenav den nya lydelsen kan bli föremål för olika tolkningar. Det sammanlagdaanskaffningsvärdet på medel som förvaltas kan bl. a. ses som dels summabokförda anskaffningsvärden dvs. balansomslutningen på tillgångssidan dels somsumma fondkapital. Då första-tredje fondstyrelsema t. ex. har rätt att förvärvafastigheter, vilka vid köptillfallet kan vara belånade, är intebalansomslutningen på tillgångssidan ett bra värde på det sammanlagdaanskaffningsvärdet. Ett bättre värde är en procent av första-tredjefondstyrelsernas bokförda fondkapital vid utgången av närmast föregående år. Ensådan tolkning är även analog med tolkningen av begränsningsregeln för fjärdeoch femte fondstyrelsemas förvärv av utlands-, ka aktier (35 § APR). 1 årsredovisningenför skriver Qärde fondstyrelsen "Fonden har rätt att placera kapitalmotsvarande av det bokförda fondkapitalet i utländska aktier". Meddenna tolkning blir Qärde fondstyrelsens rambelopp för . Dettidigare rambeloppet, där det senaste riksdagsbeslutet fattades i december1984, var . Utvecklingen av förhållandet mellan Qärde AP-fondens medelsramoch rekvirerat grandkapital framgår av diagram 2. Detårliga tillägget av disponibla medel per löntagarfond (dvs högsta möjligabelopp som kunnat lyftas med hänsyn till influtna medel och medelsramen) visasav följande sammanställning (mkr): Årligt tillägg 308 Ackumulerat belopp 308 Diagram 2 Förhällande mellan medelsram och rekvirerademedel. Fjärde fondstyrel- Prop. 1988/89: 144 *«" Bilaga 10 1974 1976 1978 1980 198;? 1984 1986 19881975 1977 1979 1981 :(983 1985 198? Rekvisitionstidpunktenär ett av de viktigare besluten en fondstyrelse fattar. Avstår styrelsen frånen rekvisition förräntas de orekvirerade medlen i stället till gällandeavkastning i 13:e AP-fonderna. Sålunda bör fondstyrelserna före varje rekvisitionstillfalleöverväga den framtida börsutvecklingen. rekvirerade samtligalöntagarfondstyrelser nytt grundkapital över året enligt det mönster som visasi tabell 1. Tabell 1 Löntagarfondernas rekvirerade grundkapital under1988. Fondernas ökade valfrihetangående tidpunkt för rekvisition av nytt grundkapital har, med undantag avMellansvenska löntagarfonden (LTF IV), i jämförelse medtidigare år inneburit dels att större belopp tas ut vid färre tillfällen delsatt uttagstidpunkterna har förskjutits mot . Denna trend är änmer accentuerad då första-tredje löntagarfondstyrelserna redan ijanuari rekvirerade summa disponibla medel , dvs. Samtligalöntagarfondstyrelser utom styrelsen för Mellansvenska löntagarfondenrekvirerade vilket, i förhållande till den över helaverksamhetsperioden givna medelsramen innebär att de, i stort sett, rekvirerademaximalt möjliga belopp. Styrelsen för Mellansvenska löntagarfonden rekvireradeunder året och hade därmed ioutnyttjade disponibla medel vid utgången av . Detta framgår Prop.1988/89: 144 även av följande sammanställning som visar respektivelöntagarfonds Bilaga 10 disponibla ej rekvirerade medel vid utgången av år1988 (mkr): AvMellansvenska löntagarfondens förvaltningsberättelse framgår att fondstyrelsensrekvisitionspolitik "avspeglar dels en bedömning att kursnivån generelltsett är hög och att gynnsammare tillfällen att öka aktieportföljenkommer att erbjudas men dels också att fonden vill bibehållaen nettoinvesteringskapacitet även efter 1990, då inga ytterligarepensionsmedel kommer att tillföras fonden för förvaltning". Detkan här nämnas att Qärde fondstyrelsen inte har rekvirerat medel ochdärmed hade i outnyttjade disponibla medel vid utgången av 1988. Detbokförda värdet av fondkapitalet i l-3:e AP-fonderna var vidutgången av 1988. Därmed har Qärde fondstyrelsen möjlighet att lyfta ca 941 mkrunder 1989. Löntagarfondernasoch Qärde AP-fondens rekvirerade grundkapital vid utgången av 1988 fördelatöver löntagarfondemas verksamhetsperiod framgår av tabell Bl i tabellbilagan. 4 Allmänt om riskkapitalmarknaden Börskursernahar sedan löntagarfonderna började sin verksamhet i mitten av 1984 ökat med ca131 % fram till slutet av 1988.' Börskurserna har emellertid fluktueratkraftigt . sjönk börskurserna med ochunder de två efterföljande åren steg kurserna med respektive ca 51 %.Under 1987 minskade totalindex med . Under1988 steg totalindex med . Lägsta kurs noterades på årets förstabörsdag och högsta kurs på årets sista börsdag. En mer detaljerad bild avkursutvecklingen ges i diagram 3. Diagrammet visar dels hur totalindex harstigit, dels som jämförelse hur index för de fyra andelsmässigt störstabranscherna har utvecklats . 'De angivna procentuella förändringarna av börskurserna utgör procentuella förändringarav Veckans Affärers totalindex. Samtligaindexserier är hämtade från och har omräknats med den 30/12 1987 som bas (index = 100). Diagram 3 Utveckling av totalindex och branschindex förverkstadsindustri, skogsin- Prop. 1988/89: 144 dustri, fastigheter och byggfciretag samt förvaltningsbolag . FöRVRLTNIN FRST.BYGG VERKSTnDER TOTINDEX 5 Fondernas resultat 1988 Löntagarfondernasoch Qärde AP-fondens resultat redovisas i tabell 2. 'Samtliga fonder redovisar både bokföringsmässiga och reala resultat. Detbokföringsmässiga resultatet för samtliga fonder har, som framgår av tabellen,varit tillräckligt för att täcka årets "avsättning för bevarande avgrundkapitalets köpkraft" dvs. årets inflationsuppräkning av totaltrekvirerat grandkapital t.o.m. samt överföring till 1 3:e AP-fonderna.Skillnaden vad avser bokföringsmässiga resultatet mellan löntagarfondernaberor huvudsakligen på redovisat reavinstnetto. Detreala resultatet, där hänsyn tas till "avsättning för bevarande avgrundkapitalets köpkraft" och "ökning/minskning av orealiserade vinster",ger en mer rättvisande bild av löntagarfondernas resultat. Sydfonden (LTF I)och Mellansvenska löntagarfonden (LTF IV) redovisar de lägsta realaresultaten och Fond Väst (LTF II) och (LTF III) de högsta. Detkan noteras att redovisningen av Sydfondens orealiserade vinster harpåverkats negativt av att de föregående år använde sig av högsta betalkurs vidmarknadsvärdering av börsnoterade aktier. Som tidigare nämnts har fonden 1988använt sig av senaste betalkurs, vilken är lägre. Här bör även ånyo nämnas attMellansvenska löntagarfonden till skillnad från övriga löntagarfonder hade 900 mkri outnyttjade disponibla medel vid utgången av . Den positivautvecklingen på börsen återspeglas i fondemas resultat. Årets reala resultatefter överföring till 13:e AP-fondema uppgår för Tabell B2i tabellbilagan redovisar fondernas resultaträkningar i större detalj. samtligalöntagarfonder sammantaget till ca . Motsvarande överskottför Qärde AP-fonden är ca . Sammantaget har sålundafondema överträffat resultatkravet enligt APR med ca 9,9 miljarder. Tabell 2 Fondernas resultaträkningar 1988. 1988/89:144 Bilaga10 -6,3 -6,5 -6,1 -6,3 -5,2 -30,4 -11,4 -5,5 -5,5 -45,0 resultat före överföring till 1 - 3:e AP-fondema (= 1. t.o.m. 4:) -139,4 -138,4 -140,1 -84,1 -133,5 -635,5 -274,2 Ökning/minskning av Realt resultat (= 5. Överföring till 1 -3;e AP- -75,2 -74,9 -75,7 -45,2 -72,6 -343,6 -145,9 Årets reala resultat i krav (=8.-9.) 6 Löntagarfondernas resultat 19841988 i förhållande tillaktieindex och obligationsränta Dålöntagarfondstyrelserna huvudsakligen ska placera rekvirerade medel ibörsnoterade aktier ger en jämförelse av fondernas resultat med börsensgenomsnittliga utveckling en god bild av hur fondema har förvaltats. Ett sättatt jämföra löntagarfondernas resultat med börsens genomsnittliga utveckling äratt skapa en hypotetisk indexportfölj för varje enskild fond, dvs. portföljersom över tiden utvecklas enligt börsindex. Sådana hypotetiska portföljer harhär beräknats under antagande om att rekvirerade inedel harplacerats i aktier, som sedan följt börsens genomsnittliga utveckling.Börsutvecklingen mäts med hjälp av Veckans Affärers totalindex.' Värdet av deolika börsindexuppräknade portföljerna redovisas som ' Veckans affärers totalindex tar inte hänsyn tilldirektavkastning utan mäter bara kursändringar. Det lämpar sig därför väl vidjämförelse av löntagarfondemas utveckling efter överföring till 1 3:e AP-fonderna.De överförda beloppen ligger i procent av löntagarfondernas samlade tillgångarnära den genomsnittliga direktavkastningen på börsen . rad4 i tabell 3. Det bör här nämnas att hänsyn inte har tagits till kostnader Prop.1988/89:144 för kurtage, omsättningsskatt samt förvaltning. Urtabell 3 kan utläsas att löntagarfondemas samlade fondförmögenhet understigerden beräknade förmögenheten för en hypotetisk indexportfölj. Skillnaden mellanfondema i detta avseende är påtaglig. Den faktiska värdeökningen för Fond Väst (LTFII) och Mellansvenska löntagarfonden (LTF IV) ligger över medan övriga fonder ligger under värdeökningen förrespektive indexportfölj och Sydfonden (LTF I) ligger betydligt under. Tabell3 Jämförelse av löntagarfondernas förmögenhet och värdeökning med hypotetiskaindexportföljer beräknade för fondernas totala verksamhetsperiod, 1984 1988.Mkr. I II 111 IV V I-V Gmndkapital 2300,0 2299,8 2 300,0 1400,0 2 300,010599,8 Fondernas faktiska förmögenhet' 3256,7 3814,5 3578,3 2820,6 3584,017054,1 (2.-1.) 956,7 1514,7 1278,3 1420,6 1284,0 6454,3 1984-1988(4.-1.) Skillnad mellan löntagarfondernas och indexportföljemas värdeökning (3.-5.) -537,4 -1-86,1 -221,4 -131,8 -588,4 'Fondens marknadsvärderade tillgångar minus skulder. Indexportföljernahar beräknats på följande sätt: De medel som rekvirerats åren 1984- 1988 harantagits placeras i aktier. Värdeökningen på dessa har antagitsfölja börsens genomsnitt (Veckans Afiarers börsindex). Ingen hänsyn har tagitstill kurtage, omsättningsskatt eller förvaltningskostnader. En grov beräkningvisar att kurtage och omsättningsskatt under hela verksamhetsperioden skulle hauppgått till ca . Löntagarfondemas faktiska förvaltningskostnaderuppgick till ca . Ytterligareett sätt att beskriva resultatet av löntagarfondstyrelsemas förvaltning är attgöra en jämförelse med den utveckling som skulle ha erhållits på räntebärandeplaceringar. Beräkningen har gjorts under antagande om att rekvirerade medelomedelbart har placerats i räntebärande placeringar. Hänsyn har tagits tilllöntagarfondstyrelsernas överföringar till 1 - 3:e AP-fonderaa.Avkastningsberäkningarna' innehåller såväl periodiserad ränta somvärdeförändringar. Löntagarfondernassammantagna faktiska marknadsvärderade förmögenhet uppgick vid utgången av1988 till . I det fall rekvirerat grundkapital i stället hadeplacerats i obligationer och kortfristiga räntebärande placeringar skullemotsvarande förmögenhet ha uppgått till . Löntagarfondstyrelserna harsålunda, sett över hela verksamhetsperioden, överträffat den beräknadeavkastningen på en obligationsportfölj med . 'Beräkningarna för 1985-1988 har hämtats från 1 -3:e AP-fondema och 7 Löntagarfondernas årsavkastning på förvaltade pp- 1988/89:144 medel i förhållande till genomsnittlig '' ' börsutveckling samt avkastningskrav enligt APR Iföregående avsnitt redovisades löntagarfondernas värdeökning i förhållandetill värdeökningen på indexportföljer. Det är även av intresse att belysa förräntningenav fondemas förvaltade kapital 1988 uttryckta i termer av enårlig procentuell avkastning. Itabell 4 nedan redovisas dels löntagarfondernas faktiska effektiva årsavkastning,dels den avkastning som skulle ha uppnåtts om varje fondstyrelse hade placeratde rekvirerade medlen till rådande genomsnittligt aktieindex. Dessaprocentsatser ges beteckningen (F) respektive (1). De beräknade värdena förfondernas faktiska avkastning inkluderar såväl orealiserade som realiseradevinster. Då löntagarfondstyrelserna dels har rekvirerat medel löpande underåren 19841988, dels överfört medel till 1 3:e AP-fonderna har tidpunkternaför dessa kapitalflöden också beaktats i beräkningarna. I tabell 4 redovisasäven den genomsnittliga årsför-räntning på förvaltade medel som undertidsperioden 1988 skulle ha uppfyllt det i APR angivna avkastningskravetinklusive inflationsuppräkning av rekvirerat grandkapital (nedan kallat avkastningskrav).Denna årsförräntning ges beteckningen (K). Avtabell 4 framgår att avkastningskravet motsvarasav en genomsnittlig årsavkastning på på förvaltade medel.Avkastningskravet beräknas med hänsyn till gällande inflationstakt samttidpunkt för och storlek av fondstyrelsemas rekvisitioner . Olika rekvisitionstidpunkter m.m. innebär att avkastningskravet kanresultera i något olika förräntningskrav. Itabell 4 kan också utläsas att löntagarfondemas sammanlagda faktiska avkastning(F) under den totala verksamhetsperioden är i det närmaste så högsom avkastningskravet (enligt APR) men att den något understiger"indexavkastningen". Det bör här nämnas att hänsyn inte har tagits tillkostnader för kurtage, omsättningsskatt samt förvaltning. Den faktiskaårsavkastningen på förvaltade medel har uppgått till för samtligalöntagarfonder tillsammans under hela verksamhetsperioden, dvs. 1984 1988.Detta kan jämföras med såväl "indexavkastningen" som i genomsnittuppgått till som avkastningskravet på . Den faktiskaårsavkastningen varierar emellertid betydligt mellan de olika löntagarfondema.Den är högst för Mellansvenska löntagarfonden (LTF IV) ochlägst för Sydfonden (LTF 1). Tabell 4 Löntagarfondernas genomsnittliga årsavkastning påförvaltade medel, 1984 Prop. 1988/89: 144 1988. I 11 III IV V I-V -1-17,9 -10,0 -34,2 -11,7 -31,6 -35,4 -34,8 -30,2 -34,1 -33,5 -11,8 -11,1 -11,2 -12,3 -11,0 -12,2 -10,9 (F) = Faktisk avkastning. (I) = Avkastning då löntagarfondernas förvaltade medelföljer utvecklingen av Veckans AfTärers totalindex ("Indexavkastning").Ingen hänsyn har tagits till kurtage, omsättningsskatt eller fiirvaltningskostnader. (K) = Avkastningskrav enligt APR inklusiveinflationsuppräkning av gmndkapital. Avtabell 4 framgår även att mönstret för löntagarfondemas sammanlagdaavkastning, sett i stort, är jämaare än för indexportföljen. a. med att fondema placerar en viss andel av sina tillgångar i likvidatillgångar och onoterade aktier. Löntagarfondernassammanlagda marknadsvärderade tillgångar, uppgick till drygt 17,5 miljarderkronor och Qärde AP-fondens till vid utgången avår 1988.' Av fondemas sammanlagda tillgångar på i det närmaste 35 miljarderkronor var drygt 32,4 miljarder placerade på aktiemarknaden. Ett mått påfondemas ökande betydelse på aktiemarknaden visas i tabell 5. Tabell 5 Fondernas marknadsvärderade tillgångar i procentav det totala börsvärdet (A:l + A:II-listorna) den 31/12. År LTF LTF I-V + 1985 1986 1987 1988 ' Se tabell B 3 i statistikbilagan för en sammanställningav fondemas balansräkning ar. Inriktningpå fondernas aktieplaceringar Prop. Fondernasaktieinnehav kan ur analyssynpunkt beskrivas som bestående ° Större delen utgörs av den strategiska portföljen, dvs. de störstaenskilda placeringarna vilkas kursutveckling är avgörande för fondernasresultat. Denna portfölj består huvudsakligen av börsnoterade aktier med stortinslag av de på börsen mest omsatta aktierna. Fondernaanvänder även en mindre del av aktieinnehavet för "kortsiktiga" ajfarerav främst två skäl. Dels är en viss handel på aktiemarknaden nödvändig för attfonden skall vara en intressant aktör för övriga på marknaden, dels kan fondenöka avkastningen genom att utnyttja t.ex. kursfluktuationer. Ett exempel på detsenare ges i Qärde AP-fondens årsredovisning. Fonden har försökt utnyttjatillfälliga kursfluktuationer genom att göra affärer mellan konverteringslånoch aktier och mellan olika aktieserier i samma bolag. Dessa affärer påverkarsålunda inte fondens totala långsiktiga engagemang i bolagen i någon störreutsträckning som fonden kan välja den form för engagemang som denbedömer kan ge högst avkastning i ett relativt kortsiktigt perspektiv. Entredje, förhållandevis liten del av fondernas aktieinnehav utgörs av onoteradeaktier. Placeringar i onoterade aktier är, allmänt sett, mer riskfyllda änplaceringar i börsnoterade företag. Detta sammanhänger med att det oftast intefinns allmän tillgång till information för analys av dessa företag. En annanorsak till den högre risk som är förknippad med onoterade aktier är att det,med få undantag, saknas organiserad handel med aktier i onoterade företag,vilket medför att det kan vara svårt att dra sig ur ett engagemang. Å andrasidan kan vinstpotentialen vara högre vid en lyckad investering i onoteradeföretag. Det kan dock gå innan ett rättvisande resultat kan påvisasgenom t.ex. försäljning eller notering av dessa aktier. Av denna anledning ärdet med hänsyn till löntagarfondernas korta verksamhetsperiod, intemeningsfullt att utvärdera avkastningen på fondernas engagemang i onoteradeföretag. Denstrategiska delen av portföljen består, som tidigare nämnts, av fondensstörsta enskilda placeringar. Detta aktieinnehav utgör en hög andel av fondenstotala tillgångar och därför är utvecklingen av den strategiska portföljen avstor betydelse för en fonds avkastning. Naturligtvis beror resultatet på densammantagna effekten av utvecklingen för de enskilda företagen i portföljen.För att något belysa fondernas strategiska portföljer kan det emellertid varaav intresse att studera fondernas 20 största aktieplaceringar.Koncentrationen, dvs. de olika fondernas största placeringar på aktiemarknadenvid utgången av i förhållande till de totala tillgångarna(marknadsvärde), framgår av tabell 6. (Se tabell B4-B9 i tabellbilagan för specifikauppgifter om placeringarna.) Tabell 6 Fondernas största placeringar på aktiemarknaden iförhållande till de totala tillgångarna. Tjugo största Tio största Fem största Största 83,3 67,2 46,6 14,3 1988/89:144 Bilaga10 Isin analys av Sydfondens (LTF I) avkastning skriver fondens styrelseordförandeangående portföljens koncentration: "Koncentrationen i aktieportföljeninnebär också i sig en högre riskexponering jämfört med en spridning avinnehaven." Det är s;vårt att specificera någon gräns bortom vilken riskenmed en hög koncentration kan påstås vara för stor, eftersom hänsyn måste tastill många faktorer. Det finns dock skäl att peka på att Sydfondensportföljkoncentration, i synnerhet för de allra största placeringarna, andelsmässigtbetydligt överstiger övriga delfonders koncentration i aktieportföljen. Stabilitetenbland de största placeringarna ger en bild av långsiktigheten i fondens placeringspolicy.Ett mått på stabiliteten i fondernas strategiska portföljer kan erhållas genomatt jiimiföra hur många av de 20, 10 respektive 5 största placeringarna ett årsom återfinns bland de 20, 10 respektive 5 största placeringarna föregående år.Nedan ges en sammanställning av en sådan jämförelse mellan ,1987-86 och 1986-85. Under1988 avfördes 15 bolag från notering på börsen pga. uppköp och Prop.1988/89:144 sammanställningen av samtliga fonders tjugo största placeringar harpå- Bilaga 10 verkats av detta. För Nordfonden påverkade uppköpet ävensammanställning av de tio största placeringarna. Stabiliteteni Qärde AP-fondens största placeringar var oförändrat hög. Deföretag som försvunnit från sammanställningen över de 5 resp 10 störstaplaceringarna var vid utgången av 1988 6:e resp 11 :e största placering.