prop · GC034 · 1988-12-31 00:00:00 — Utöver en genomgångav tillgången till information genom befintlig forskning och utvärdering ochav nu existerande information i övrigt bör därvid analyseras vilket behov avinformation som övergången till en ökad målstyrning medför. Iutredningsarbetet bör också ingå att utforma bättre modeller än de nuvarandeför uppföljning och utvärdering på olika nivåer. Därvid bör möjligheterna atteffektivisera den mera kvalitativt betonade utvärderingen särskiltuppmärksammas. Även möjligheterna att bedöma effekterna av den fördautbildningspolitiken och den förändrade styrningen och ansvarsfördelningen böruppmärksammas liksom effekterna av att använda utvärdering som kontroll- ochförändringsinstrument.. Samråd bör ske med stat-kommunberedningen som merövergripande behandlar uppföljnings-och utvärderingsfrågor. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att 1. godkänna de principer för enförändrad ansvarsfördelning och styrning på skolområdet som jag har förordatunder punkterna 2.3 och 2.4, 2. godkänna vad jag under punkten2.5 föreslagit om kommunala skolplaner m. m. för att öka det kommunala ochlokala ansvaret för skolverksamhetens genomförande, 3. godkänna inriktningen av deåtgärder som jag under punkten 2.6 föreslagit för en effektivisering avskolledningsfunktionen, 4. godkänna den förändradeinriktning av SÖ:s och länsskolnämndernas roller och uppgifter som jag harförordat under punkten 5. medgesådan avvikelse från dels föreskrifterna i 2 kap. 3 § Prop. 1988/89:4 skollagen (1985:1100) dels de av beslutade grunderna (prop.1985/86:10, UbU 6, rskr. 39) att de ledamöter och suppleanter i länsskolnämndernasom skall utses för tiden fr.o.m. får förordnas för en avregeringen bestämd tid, 6. godkänna vad jag har förordatunder punkten 2.8 om tillsättning av tjänster som rektor, studierektor ochlektor och om överklagande av tillsättningsbeslut, 7. godkänna de riktlinjer förutvecklandet av en mer flexibel personalpolitik, som jag har förordatunderpunkten 2.8, 8. godkänna vad som förordatsunder punkten 2.9 om förstärkning av inflytande och medansvar för elever ochderas föräldrar samt för vuxenstuderande, samt 9. godkännavad jag under punkten 2.10 har förordat om infor mafionen om skolväsendet och utvärderingen av skolverksamheten. Jaghemställer vidare att regeringen bereder tillfälle att ta del av vadjag i övrigt har anfört om ansvarsfördelningen och styrningen på skolområdet. 3 Utveckling av skolan 3.1 En ökad valfrihet Styrningsfrågorav det slag jag behandlat i det föregående har stor betydelse förmöjligheterna att förnya den offentliga sektorn. Ett viktigt inslag i förnyelsearbetetinom den offentliga sektorn är strävan att öka valfriheten så att denoffentliga verksamheten kan tillgodose skiftande medborgarkrav och tillvaratade utvecklingsmöjligheter som öppnar sig om man är beredd att pröva alternativaverksamhetsformer och arbetssätt. Dengrundläggande valfrihetsfrågan på utbildningsområdet är möjligheten att fä enungdomsutbildning av sådan omfattning och kvalitet att den skapar stor frihetför den enskilde att fritt välja studieväg och yrke. Utbildningsreformernaunder efterkrigstiden har haft som ett viktigt syfte att dels garantera en högoch jämn nivå på utbildningen i hela landet, dels öka utbildningenstillgänglighet. Skolpolitiken har i detta avseende varit framgångsrik.Tillgängligheten till utbildning har ökat starkt. Skillnader i resultat ochkunskapsnivå mellan olika skolor år i mindre än i andra länder. Rättentill en likvärdig utbildning för alla måste fortfarande starkt beto nas för att motverka tendenser till utslagning och att elever lämnar skolsys temet med otillräckliga kunskaper. Utbildningen får en växande betydelse i samhälls- och arbetsliv. Därmed blir det allt viktigare att de elever som lämnar har fått både gedigna grundkunskaper och en positiv ' inställning till studier. Det är också viktigt att gymnasieskolan blir så väl utbyggd att ungdomarnas studieval inte hindras av annat än vad som är nödvändiga hänsynstaganden till arbetskraftssituationen. Föratt ungdomar skall ha-valmöjligheter när de [ämnar Prop.1988/89:4 eller gymnasieskolan krävs en viss enhetlighet hos skolsystemen.Kampen för enhetsskolan fördes inte på gmnd av snäva likformighetskrav utan föratt endast en sådan skolorganisation kunde erbjuda den eftersträvadevalfriheten åt många. Närgrundläggande krav på enhetlighet är uppfyllda kan olika alternativ få frittspelrum både när det gäller innehåll och arbetssätt. Det ligger i detpedagogiska arbetets natur att ständigt pröva nya vägar för inlärningen. Lustenatt förmedla kunskap och att själv söka kunskap dövas av rutin och slentrian.Lärarnas pedagogiska frihet har alltid varit en självklar princip i den svenskaskolan. Det fria valet av lärogång och arbetsmetod är en förutsättning för pedagogiskutveckling. Den samverkan lärare emellan som i sker iarbetsenheterna, där dessa fungerar på avsett sätt, stimulerar den pedagogiskadebatten i skolorna och bör kunna leda till mer medvetna val av arbetsmetoder.Med väl fungerande arbetsenheter som bas bör det också vara möjligt att arbetafram en självständig pedagogisk profil. Mångaav de fristående skolorna har utformat värdefulla pedagogiska alternativ tillden offentliga skolan. Jag vill i detta avseende erinra om vad jag föreslog iårets budgetproposition (prop. 1987/88:100 bil. 10 s. 110-112) om ändraderegler för statsbidrag till fristående skolor på grundskolenivå. Jag betonadedärvid bl. a. att det år av allmänt intresse att alternativ pedagogik ochalternativ inriktning av skolans verksamhet kan prövas vid fristående skoloroavsett om erfarenheterna i det enskilda fallet kan bedömas vara direktöverförbara till . har godkänt vad jag föreslog.Sedan länge gäller generösa regler för godkännande av fristående skolor.Sammantaget menar jag att det i fortsättningen kommer att finnas godamöjligheter för fristående skolor, som erbjuder alternativ till gmndskolan,att bli godkända och få statsbidrag till sin verksamhet. Intressantapedagogiska alternativ måste också i ökad utsträckning kunna utvecklas inomden vanliga skolan. Det är angeläget att på alla sätt stödja och stimulera deskolor och arbetsenheter som vill samla sig kring ett gemensamt pedagogiskt program. Intressantaalternativ skapas inte bara beroende på hur undervisningen bedrivs utan ocksågenom valet av vad som studeras. Eninnehållsmässig profilering kan åstadkommas genom att vissa delar av läroplanens ordinarie innehåll får en särskild tyngd, genom att utnyttja tidenför fria aktiviteter på. ett särskilt sätt eller genom att tillföra skolansådant som normalt inte ryms i verksamheten eller som har mycket litet utrymme.En sådan profilering har skett bl. a. inom utvecklingsarbetet med kultur iskolan genom att skolor inriktat sig särskilt på t. ex. musik, dans och drama. Värdetmed den innehållsmässiga profileringen ligger i att den kan vidga elevernasutvecklingsmöjligheter, öka intresset för skolarbetet och stärka sammanhållningeni skolan. En ökad profilering när det gäller innehåll och arbetssätt gerdessutom förutsättningar för ökad frihet för elever och föräldrar att väljaskola. Närdet gäller innehållet i undervisningen finns det för del 52 enbetydande individuell valfrihet framför allt på högstadiet där eleverna harmöjlighet att i någon form välja inriktning på studierna under närmare hälftenav undervisningstiden. Pålåg- och mellanstadierna är den individuella valfriheten när det gäller innehållavsevärt mer begränsad. På mellanstadiet finns för friaaktiviteter, på lågstadiet finns ingen tid avsatt i timplanen för individuelltvalt innehåll. Valfriheten för en helklass eller en hel skola när det gäller innehåll är förhållandevis begränsad påalla stadier om man här med valfrihet menar möjlighet att välja en vissinriktning för delar av undervisningens innehåll t. ex. i form av s. k.profiler. Vissa försök med sådana profiler finns dock, t. ex. de försök medmusikklasser eller kulturklasser som regeringen medgivit på mellan- ochhögstadierna i ett antal skolor. Regeringen har också i ett antal skolormedgivit försök med dubbelt fillval, dvs. att eleverna kan välja mer än etttillvalsämne på högstadiet. Därmed kan undvikas att t. ex. språkval ochestetiska val ställs mot varandra. Pågymnasienivå har eleverna god möjlighet till speciahsering inom olika sektorereller ämnesområden och kan därvid också göra ett individuellt inriktat val somen förberedelse för kommande arbetsliv. Regeringenhar givit SÖ i uppdrag att göra en översyn av de nuvarande tre- ochfyraåriga linjerna. I uppdraget ingår att ge visst utrymme för individuellaval i samtliga årskurser. Vad gäller den yrkesinriktade utbildningen innebärden försöksverksamhet som startar ett ökat utrymme för individuellatillval. Vadjag nu har anfört innebär att valfriheten inom skolan i vissa avseenden ärbetydande, medan den i andra avseenden är liten. Vad gäller den önskvärdautvecklingen menar jag att det för gmndskolans del är mest angeläget att delsöka möjligheterna för s. k. profilskolor, dels öka valfriheten när det gällerarbetssätt genom att i ökad utsträckning erbjuda alternativa arbetssätt och s.k. alternativ pedagogik i gmndskolan. Ökade möjligheter i dessa avseendenleder också till att föräldrar och elever i ökad utsträckning bör kunna väljamellan olika skolor. Attpå högstadiet ytterligare öka den individuella valfriheten när det gällerinnehåll genom att ge eleverna fler valalternativ är knappast möjligt. är det ett problem på högstadiet med ständiga omgrupperingar ochlärarbyten. På mellanstadiet skulle en viss ökning av valalternativ i timplanenkunna tänkas, men eleverna är enligt min mening sannolikt inte mogna för merutpräglade valsituationer på detta stadium. Pä lågstadiet vore det direktolämpligt med denna typ av organiserade val, bl.a. med hänsyn till behovet avatt få eleverna att fungera i en sammanhållen grupp. 3.1.2Grundskolans val av profil Mitt förslag: Det börfinnas möjlighet för den enskilda skolan att profilera sig när det gällerinnehåll och arbetssätt. För att pröva olikaalternativ till profilering bör försök med jämkningar av timplanen startas. Skälen för mitt förslag:Det är väsentligt att skolan söker utveckla sina Prop. 1988/89:4 undervisningsmetoderpå ett sådant sätt att såväl elever som lärare känner arbetsglädje ochengagemang i skolan. Det är mot den bakgrunden som skolornas möjlighet tillprofilering av sin verksamhet bör ses. Denpedagogiska valfriheten är stor. Så länge en skola uppnår de allmännamålen för undervisningen har den stor frihet att också själv välja pedagogiskinriktning. Denna möjlighet tas också tillvara i vissa skolor, även om dessages långt mindre uppmärksamhet än de fristående skolor som utnyttjat sammamöjlighet. Det är enligt min mening önskvärt att ytterligare stimulera detpedagogiska förnyelsearbetet inom det allmänna skolväsendet. Ettsätt att åstadkomma detta är att i större utsträckning ge lärare med sammapedagogiska grundsyn möjlighet att komma samman och arbeta i samma lärarlag ochpå samma skola. Det kan t. ex. innebära att man på en skola väljer att arbeta Montessoriinriktat,Waldorfinspirerat eller med s. k. Freinetpedagogik. F. n. pågår en femårigförsöksverksamhet med grundskoleklasser rned waldorfpedagogisk inriktning vidBjörkhagens skola i . Somjag redovisat i samband med mina överväganden om styrningen av skolväsendetfinns fortfarande ett betydande mått av detaljreglering på skolområdet somibland kan försvåra utvecklingsarbete och lokala initiativ. Det gäller inteminst den reglering i författningar och avtal som styr lärarnas tjänstgöring.Från olika håll har redovisats uppfattningen att t. ex. reglerna förtillsättande av tjänster för lärare försvårar möjligheterna för en skola attarbeta med en gemensam pedagogisk gmndsyn. Jag räknar med att senare återkommatill regeringen med förslag till en förordning med förenklade regler förmeritvärdering vid tillsättning av lärartjänster. Det kommer att innebära attdet blir möjligt att ta hänsyn till en skolas behov av lärare med en visspedagogisk profil i form av utbildning eller erfarenheter i övrigt vidtillsättning av en tjänst. Härigenom försvinner ett hinder för att vid enskildaskolor utnyttja den pedagogiska frihet läroplanen är avsedd att ge. Det kan finnasytterligare hinder; i den personalpolitiska regleringen eller i andra regler,för en viss pedagogisk profilering som en skola önskar. Jag ser det somangeläget att sådana hinder klarläggs så att regeringen kan överväga antingengenerella förändringar av regelsystemet eller förändringar i enskilda fall iform av försöksverksamhet, i syfte att ytterligare vidga möjligheterna tillpedagogiska alternativ i . Utöveren profilering vad gäller arbetssättet menar jag att det också är angeläget medvidgade möjligheter för skolor fill profilering när det gäller innehållet. Ensådan profilering innebär att i princip alla eleverpå ett stadium eller i enårskurs vid en skola eller i hela skolan fördjupar sig inom ett område ellersom en del av utbildningen arbetar med något som normalt inte finns utrymme förenligt den ordinarie timplanen eller kursplanerna. En sådan profilering föralla elever står härigenom,pä sätt och vis i motsatsställning till denindividuella profileringen. Erfarenheternafrån bl.a. utvecklingsarbetet med kultur i skolan visar enligt min mening att denna typ av profilering kan vara av stort värde för 54 eleverna och derasengagemang i skolarbetet. Det möjliggör för skolan att Prop. erbjuda eleverna attarbeta med områden och verksamheter som skolan normalt inte har möjlighettill och som av eleverna kan upplevas som Ett annat skäl att ställa sig posifiv är att utrymme kan ges för lärareoch annan personal i skolan att arbeta efter sina Detär inte ovanligt att det på en skola finns lärare med särskild fallenhet ochintresse för ett område. Detta kan på ett bättre sätt fillvaratas i skolansverksamhet om det finns möjligheter fill profilering. Det ligger också ett stortvärde i att en skola har en särart som främjar sammanhållning och ökarengagemanget hos lärare, elever och föräldrar. Avdessa skäl ser jag det som värdefullt att öka möjlighetema för skolor attarbeta med olika profiler. Detta kan ske på flera sätt. Ett sätt är att profileringensker inom ramen för befintliga fim- och kursplaner. Det innebär i så fall attpersonal och elever vid skolan kommer överens om att ge vissa delar av skolansordinarie innehåll en särskild tyngd. Det är också möjligt genom att t. ex.utnyttja tid för fria aktiviteter. Ett exempel på sådan profilering som, motbakgrund av vad jag anfört om skolans miljöundervisning i årets budgetproposition,ter sig som naturligt är inom miljöområdet. Särskild vikt läggs i så fall vidmiljöfrågor inom ramen för undervisningen i naturorienterande ochsamhällsorienterande ämnen. Arbetssättet kan medvetet väljas att bli laborativtoch undersökande. Ytterligare fid kan man få genom att utnyttja tiden för friaaktiviteter. Självfallet blir en följd av att vissa delar av skolans innehållges en särskild tyngd att andra delar får minskad vikt. Jag menar dock attvinsterna med en profilering kan vara så stora att man bör vara beredd attacceptera denna konsekvens. Profileringen måste dock självfallet ske med sådanbalans att tiden för undervisningen i övrigt inom ämnena inte inskränksalltför mycket. Man bör också vara försiktig när det gäller profilering i de gmndläggandefärdighetsämnena. En profilering inom ramen för de ordinarie tim- ochkursplanerna fömtsätter inga särskilda medgivanden eller beslut annat än vidden enskilda skolan. Det naturliga är därvid att skolan i den lokalaarbetsplanen anger sina ambitioner när det gäller profil. Det är självfalletviktigt att beslutet är väl förankrat hos personal, elever och föräldrar. En annan profilering, somligger i linje med SÖ:s förslag i anslagsfram ställningen för /89, är att tillföra skolan sådant som normalt inte ryms inom skolans verksamhet eller som bara har litet utrymme. Exempel finns från utvecklingsarbetet med kultur i skolan där man lokalt strävat efter att ge skolor profiler inom t. ex. musik, dans och drama. Detta är verksamheter som visserligen i viss utsträckning finns i kursplanerna vad gäller musik t. o. m. som eget ämne men där utryminet för att låta eleverna själva direkt arbeta med de konstnärliga uttrycksmedlen i prakti ken är begränsat. 1 viss mån är det också i så fall möjligt att arbeta inom ramen för befintliga tim- och kursplaner, men möjligheterna att använda t. ex. tid från svenskämnet för dramatisk framställning eller tid från idrotts ämnet för dans är ändock begränsade. I praktiken är det ofta önskvärt att använda ytterligare tid utöver den som kan utnyttjas i de ämnen som innehåller moment som berör den valda profilen. På lågstadiet finns inom timplanen ingen sådan fritt disponibel tid. På mellan- och högstadierna 55 finns framför allt tid förfria aktiviteter men den år begränsad fill två resp. per stadium.Det är enligt min mening nödvändigt att vara beredd att medge att ytterligaretid inom timplanens ram får användas för denna typ av profilering. Vartiden i så fall skall tas bör vara beroende av vilken profil som väljs. Jag serdet därför inte som möjligt att generellt avsätta förprofilering inom timplanen. Deprofileringar av detta slag som jag ser som mest näraliggande och naturligaligger inom kulturområdet. Jag kommer senare att redovisa det särskildautvecklingsarbete som har bedrivits kring kultur i skolan. Genom dettautvecklingsarbete har enligt min mening såväl påvisats ett behov av, som lagtsen gmnd för profileringar inom kulturområdet. Det har t. ex. varit ett problemför skolor som velat lägga in dans i schemat att kunna göra så. Mittförslag innebär att en skola kan utveckla en inriktning mot t. ex. musik,teater, bildkonst, dans eller mot en kombination av dessa kulturformer. Det bör ankomma påregeringen att i ett inledande skede ta ställning till ansökningar i enskildafall om jämkningar av timplanen för att ge utrymme för profileringar. Senarebör det bli möjligt att utifrån vunna erfarenheter låta länsskolnämndernabesluta inom ramen för generella direktiv. I ett längre tidsperspekfiv börregeringen återkomma fill med redovisning av erfarenheterna avprofileringar inom skolområdet samt med eventuella förslag fill generellaändringar av timplanen för att ge fidsmäs-sigt utrymme för sådana profiler. 3.1.3Elevers och föräldrars val av grundskola Mitt förslag:Elevers och föräldrars önskemål om val ay skola skall så långt detta är prakfisktoch ekonomiskt möjligt tillgodoses. Det bör ankomma på kommunen att avgöraformerna för hur val av skola skall ske. Skälen för mitt förslag:Enligt bestämmelser i 2 kap. 2 § grundskoleförordningen (1988:655) skalleleverna i kommunens grundskola fördelas på skolenheterna med hänsyn till vadsom är ändamålsenligt från kommunika-fionssynpunkt, fill vad som krävs för att effekfivtutnyttja lokaler och andra utbildningsresurser samt till elevers och föräldrarsönskemål. Fördelningen skall göras av skolstyrelsen, om inte länsskolnämndenmeddelat särskilda föreskrifter om fördelning på skolenheter. Elever på grundskolenivåhar behov av närhet till skola och till en säker skolväg. Föräldrars och eleversönskemål vid val av skola torde därför i första hand styras av avståndet tillskolan. Det betyder att den "valfrihet" i bemärkelsen tillgodoseendeav elevers och föräldrars önskemål, som enligt min mening är i särklassviktigast, är att det finns tillgång till bra skolor på nära håll. Mendet kan finnas skäl för en elev att vilja gå i en annan skola än den som liggernärmast. Det kan t. ex. gälla elever som av olika skäl känner stark otrivsel i sin skolaeller elever som bor i gränsområden mellan olika Prop. 1988/89:4 rektorsområden,kommuner eller kommundelar. Elevers önskemål i detta avseende kan normalttillgodoses . Omdet i en kommun - i enlighet med vad jag tidigare föreslagit -anordnas skolormed pedagogisk profilering eller skolor med profilering inom olika ämnesområdenblir det naturligt att i större utsträckning än tillgodoseelevers och föräldrars önskemål om att få välja en viss skola. Någonovillkorlig rätt att få gå i en viss skola är dock som jag ser det inte möjligatt införa. Vid fristående skolor finns för övrigt inte heller en ovillkorligrätt att bli intagen. Det är den enskilda fristående skolan som får avgöravilka och hur många elever som skall tas in. Förgmndskolans del är det naturligt att de elever som finns inom en viss skolasnaturliga upptagningsområde ges förtur till skolgång vid denna skola. Inteheller är det, som jag ser det, möjligt att införa en ovillkorlig skyldighetför en kommun att vid en skola i kommunen ta emot elever från andra kommuner.Skälet härtill är att kommunen har en betydande egen kostnad utöver statsbidragför varje elev i . Även om interkommunal ersättning utgår år detlångt ifrån säkert att denna alltid täcker de reella kostnaderna. Även förstaten skulle en ovillkorlig rätt för eleverna att välja skola kunna innebäraökade kostnader om länsskolnämnden vid tilldelning av basresurser skulle tahänsyn till elevernas faktiska fördelning på skolenheter. Inomden ram dessa begränsningar ger menar jag att det likväl är angeläget attskolledare, skolstyrelse och länsskolnämnd på alla sätt försöker tillmötesgåönskemål från elever och föräldrar. Detta kräver såväl smidighet som observansfrån,lärare och skolledare så att elever som har behov av byte av skola kan gesen chans till ny start i en annan skola. Omefterfrågan på skolgång i en viss skola skulle bli större än vad som är möjligtatt tillgodose bör det ankomma på den berörda kommunen att upprätta en särskildordning för hur urval bland eleverna skall ske. Urvalet kan exempelvis görasgenom ett kösystem eller efter principen att elever som bor närmast den önskadeskolan skall ges företräde. Om tillgodoseende av önskemålen skulle medförabehov av fler klasser än vad länsskolnämnden tilldelat resurser för innebärdet att dessa klasser får finansieras med hjälp av förstärkningsresursen. Länsskolnämndenskall således inte tilldela fler basresurser till en kommun än vad en rationellskolorganisation motiverar. Ätt förstärkningsresursen i vissa fall kan behövautnyttjas för att tillgodose önskemål om att välja skola får självfallet integå ut över insatser för elever med svårigheter. Det innebär att det i ställetär möjligheterna till olika slag av gruppindelningar av eleverna som minskar. Istörre kommuner eller i kommuner med goda allmänna kommunikafio-ner kan detvara lättare att tillmötesgå föräldrars och elevers önskemål medan det i mindrekommuner kan få allt för långtgående konsekvenser för att vara möjligt attgenomföra. Detfaktum att mindre kommuner av prakfiska och/eller ekonomiska skäl kan ha svårare att tillmötesgå önskemål om val av skola kan inte få vara ett avgörande hinder för kommuner som har reella möjligheter att 57 prövaett sådant förfaringssätt. Minbedömning: Utvecklingsarbetet avseende kultur i skolan skall fortsätta. 1 ennästa fas inriktas det på att göra kulturverksamheten till en naturlig del avdet dagliga skolarbetet. Medel motsvarandevad som utgår till utvecklingsarbete avseende kultur i skolanbör utgå även i fortsättningen. En viss del av dessa medel bör fördelas avregeringen till centralt metod- och modellutvecklingsarbete samt till mersamlade insatser inom vissa kulturområden. Merparten av medlen bör utgå till länsskolnämndernaför insatser på regional nivå och för särskilda sfimu-lansåtgärder förkulturarbetet i skolorna. Skälen för minbedömning: Utvecklingsarbetetmed kultur i skolan har pågått med stöd av särskilda stimulansmedel /86. Syftet har varit att dels öka och fördjupa kulturinslagen iskolans verksamhet, dels etablera och förstärka kontaktema mellan skolan ochkulturlivet utanför skolan. Satsningenpå kultur i skolan har mötts med ett glädjande stort intresse från både skolanoch kulturlivet.