prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — för personalutveckling, . förfortsatt utbyggnad av ADB-stödet inom departementet samt . förändamål som tidigare upptagils under anslaget Extra utgifter. Detta anslagupphör fr.o.m. /90. I övrigt har medelsbehovet beräknats medutgångspunkt i en real.minskning om i enlighet med del treårigahuvudförslag som lades fast inför lidsperioden /89-1990/91. Jag hemställer att regeringen föreslår att tillSocialdepartementet för /90 anvisa ett förslagsanslag på29131000 kr. Utredningar m.m. Prop.1988/89:100 Bil 7 1987/88 Utgift 27499386 Reservation 10795805 ' 1988/89 Anslag 27720000 1989/90 Förslag 28660000 . Med hänsyn till den beräknade omfattningen avutredningsverksamheten ' bör anslaget uppgå lill . Jag hemställer atl regeringen föreslår att till Utredningarm.m. för /90 anvisa ett reservationsanslag på . Forsknings- ochutvecklingsarbete samt försöksverksamhet Från detta anslagutgår bidrag till forsknings-och utvecklingsarbete, FoU, samtförsöksverksamhet inom verksamhetsområde. Som beredningsorgantill regeringen för bidrag från detta anslag finns delegationen för socialforskning (DSF). Delegationen har också till uppgift alt initiera ochstimulera FoU inom ansvarsområde. Riksdagsbeslutet medanledning av regeringens forskningspolitiska proposition (1986/87:80, UbU 26, SoU 28,rskr. 288) fastställde en treårig forskningsram, vilket innebar oförändrad real nivå påanslaget. Vidriksdagsbehandlingen uppmärksammade socialutskottet i sitt betänkande (SoU1986/87:28) bl.a. alkoholforskning, forskning om barns villkor, om fri tidsfrågor,problem om klassbunden ohälsa m.m. samt handikappforskning. Mot bakgrund av ovannämnda beslut hardelegationen övervägt inriktningen av sittarbete under den kvarvarande tid som omfattas av forskningspoliliskabeslut. Inom alkoholforskningen har på förslag av DSF fr.o.m. den1 : . inrättats fem tjänster (stipendier) viduniversitetsinstitiilioner för att stödja denlångsiktiga kunskapsutveckhngen inom området. Inom missbruksområdet har regeringendessutom givit delegationen i uppdrag att utarbeta elt program för forskning omkonsekvenserna av. tvångsvård för vuxna missbrukare. Delegationen har,genom sin prioriteringskommillé för barn- och ung- domspolitiskforskning, tagit initiativ till en kartläggning av pågående forsk ning och till aktuella forskningsbehov om barns och ungdomars normala lev nadsförhållanden.Det är viktigt atl detta arbete bedrivs med utgångspunkt i barnsoch ungdomars eget perspektiv och att denna kunskap får utgöra bak- grundentill en forskning om de problem som kan drabba barn och ungdom. Under /89har programstöd utdelats tilluniversitetsinstitu- Prop. 1988/89:100 tioner som studerar samspelet mellansociala förhållanden och såväl fysisk Bil. 7 som psykisk hälsa/ohälsa. Avde tjänster (stipendier) som inrättats med stöd av anslaget avser tvåfolkhälsovetenskaplig forskning med denna inriktning. Inom handikappforskningenhar inrättats fyra tjänster (stipendier) för attstödja den långsiktiga kunskapsuppbyggnaden. Dessutom har samarbetet medforskningsrådsnämnden (FRN) utvidgats bl.a. då det gäller initiativ inomområdet och samfinansiering av projektstöd. Frågan om socialtjänstensmedverkan i samhällsplaneringen har aktualiserats vid flera tillfällen.Delegationen har beslutat att i samverkan med socialstyrelsenssamhällsplaneringsgrupp arrangera ett seminarium om behovet av nykunskap inom detta område. I linje med förslaget iden forskningspolitiska propositionen har hållits ettseminarium med temat "barnomsorg i ett samhällsekonomisktperspektiv". Som en konsekvens av seminariet har ett forskningsprogramutarbetats. Pengar har också reserverats för all möjliggöra en långsiktigkunskaps- och kompetensuppbyggnad inom området. Efter förslag aväldreberedningen bedriver på regeringens uppdrag DSF tillsammans medforskningsrådsnämnden en utredning om forskningsbehoven inom äldreområdet. Under de senaste två årenhar totalt ca 94milj. delats ut dels som projektstöd, dels för attfinansiera tjänster för forskare och doktorander inom högskolesystemet. Denandelen av anslaget som utgör stöd lill långsiktig kunskapsuppbyggnad har underde två utgjort , vilket är en konsekvens av riksdagenssenaste forskningspolitiska beslut. Jag anser att denna investering i nykunskap om teori och metod är viktig som stöd för det utvecklingsarbete och denförsöksverksamhet som bedrivs bl.a. inom kommuner, landsting ochsocialförsäkringssystemet. Jag hemställer att regeringen föreslår att lill Forsknings- ochutvecklingsarbete samt försöksverksamhet för /90 anvisa ettreservationsanslag på . NyU anslag (förslag) 1 270000 Möjligheterna att följa och utvärderaverksamheten inom del sociala området får ökad betydelse för att upprätthållaeffektivitet och kvalitet. Detta förutsätter bl.a. en förbättrad och i vissaavseenden utökad statistik och information om verksamhetens utveckling. Strävandena mot enförbättrad informationsförsörjning har tagit sig ut tryck i en rad åtgärder och aktiviteter. En utredning om informationsstruktu ren inom hälso- och sjukvården har tillsatts. Inom ramen för översynen av ägnas särskild uppmärksamhet åt uppföljnings- och utvärde ringsfrågor. En utredning om informationsstrukturen inom 16 () haravslutat ett regeringsuppdrag Prop. 1988/89:100 rörandesocialbidragsstalisliken och påbörjat ett sådant uppdrag rörande Bil. 7statistiken om missbrukarvård m.m. Även inom departementet pågår ett arbetesom syftar till en förbättrad informationsförsörjning. harett budgetmässigt ansvar för statligt finansierad statistik inom det socialaområdet, oavsett om den produceras av SCB eller av annan myndighet. Behov avoch medel för statistik- och informationsinsatser tas i stor utsträckning uppunder de skilda sakanslagen på femte huvudtiteln. Medel för statistik tasockså upp under SCB:s anslag på trettonde huvudtiteln. Härutöver föreslår jagatt ett nytt reservationsanslag inrättas för informationsförsörjning fro.m.nästa budgetår Under anslaget bör medel tas upp för att möjliggöra tillfälligainsatser för att få en förbättrad informationsförsörjning inom vikliga områdenoch för att snabbt kunna genomföra angelägna förändringar. Från anslaget börvidare kunna bekostas vissa insatser för förbättringar när det gällersamordning och utnyttjande av statistik m.m. Jag hemställer att regeringen föreslår atl tillInformationsförsörjning för /90 anvisa ett reservationsanslagav . 1987/88 Utgift 89306188' Reservation 12725727' 1988/89 Anslag 230000000 1989/90 Förslag 226000000 ' An.slaget Särskilda medelför bekämpningen av AIDS. Från anslaget bekostassärskilda insatser för att bekämpa spridningen av det virus, HIV, som kan ledatill sjukdomstillståndet aids. Handlingsprogrammet för insatser mot aidsframgår av prop. 1987/88:79 om åtgärder mot AIDS (SoU 10, rskr. 165) ochinnefattar information till allmänheten och särskilda grupper med s. k.riskbeteende. Det omfattar vidare stöd till psy-kosocialt arbete, narkomanvård,kriminalvård och forskning inom området. Från anslaget utgår ocksåextra bidrag till , , , kommun och . Genom bidraget, som avsesutgå under en övergångstid, ges stöd lill smiltskyddsarbetet inom de landstingoch kommuner där HlV-smit-tan är särskilt utbredd. Sjukdomstillståndet aids (Acquired ImmuneDeficiency Syndrome) - för värvad immunbrist utgör ett allvariigt hot mot folkhälsan. Infektion av HIV (Humant Immunbrist Virus), som kan leda tillaids, hänförs till de vene riska sjukdomarna. HIV-smitlan sprids över världen. Död ligheten hos de smittade som utvecklar aids är mycket hög. Ett vaccin eller ell verksamt botemedel finns inte. Däremot utvecklas successivt läkemedel 17 2 1988/89. som fördröjer sjukdomsförioppel. Det viktigastemedlet mot smittsprid- Prop. .1988/89:100 ningen är tills vidare att lämna sådan information att människor kan vidta Bil. åtgärder för att skydda sig själva och andra motHlV-smittan. Det svenska samhället har engagerats i storutsträckning i HlV/aids-be- Landsting, kommuner och myndigheterbedriver en bred verk- ...................... samhet för atl förhindra smittspridningen ochlämna stöd i ohka former till dem som har smittats. Olika frivilligaorganisationer spelar en viktig roll i , Överallt i samhället görs omfattandeoch i många fall uppoffrande insatser. . . Exakta kunskaper om takten i HIV-smittansspridning saknas i Sve- , ., rige och andra länder i världen. Enligt denstatistik som upprättas av statens . bakteriologiska laboratorium har 241 fall av aids inträffat i till och med . 221 var män, 16 var kvinnor och 4 var barn. de insjuknade har 112 rapporterats avlidna.Sammanlagt 1952 HIV-smittade har identifierats , varav 1653män och 299 kvinnor. har i genomsnitt ca 23 nya fall avHIV-smitta rapporterats . Majoriteten av de HIV-smittade utgörs avhomosexuella och bir sexuella män samt intravenösa missbrukare. Emellertid var262 fall av troligen heterosexuell smitta hos svenskar och utlänningar iSverige anmälda . Den heterosexuella smittspridningen ärmer jämnt fördelad över landet under det all epidemin i övrigt är koncentreradtill de tre storstadsregionerna. deltar i det internationella arbetet attbekämpa aids. WHO utvecklar inom ramenför ett särskilt aids-program viktiga internationella verksamheter Europarådethar utökat sitt engagemang i denna fråga. En särskild nordisk arbetsgrupp föraids-frågor har inrättats under. har i juni1988 varit värd för den fjärde världskonferensen om aids. Ett handlingsprogram förden fortsatta bekämpningen av HIV/aids har lagts fram av regeringen i prop. 1987/88:79 om åtgärder mot AIDS (SoU 10, rskr 165). Handlingsprogrammet bör enligt min mening ligga till grund för insatserna mot aids även under /90. ' För förebyggande insatserberäknar jag 106 milj. kr. för /90. Jag har därvid utgått frånett medelsbehov, som svarar mot vad som har beräknats förändamålet, eller 110 milj. kr. Av delta belopp har jag emellertid beräknat 4milj. under förslagsanslaget E 1. Vid medelsberäkningen harjag tagit hänsyn lill att bidrag till driften av del nya säkerhetslaboratorietoch till andra insatser inom medicinsk och samhällsvetenskaplig forskning skallutgå från den sålunda beräknade ramen för förebyggande insatser I nämnda propositionuttalades bl. a. att det extra bidraget tillvissa landsting och kommuner skulle lämnas med 120 milj. kr. för år 1989.Bidraget avses betalas ut i början av /90. Jag beräknar 120milj. Det bör ankomma på regeringen att besluta om dennärmare fördelningen av medlen mellan , ,, kommun och . På grundval av vad socialutskottet har uttalat isill betänkande 1987/88:10 ° omåtgärdér mot AIDS har givitregeringen till känna att man inteProp: 1988/89:100 nu bör låsa sig för en tidsgräns, efter vilken ingaytterligare statsbidrag skall Bil. 7 utgå till ifrågavarande landsting ochkommuner. Jag vill med anledning avdetta betona all det är viktigt atl huvudmännen efter en övergångstid lar finansieringsansvaretför de insatser mot HIV/aids som planeras och genomförs. Det extra bidragethar varit avsett att hjälpa huvudmännen att snabbt komma i gång med nödvändigaåtgärder för att förhindra smittspridningen. Att staten på detta sättövergångsvis underlätlat smittskyddsarbetet inom de värst drabbade regionernafår emellertid inte leda annan kostnadsfördelning mellan ståten och de kommunala instanserna än densom motsvaras av ansvaret för olika åtgärder inom samhället. Jag är inte beredd att idetta sammanhang ta ställning till frågan i vilken ' utsträckning det extrastatsbidraget skall utgå för tiden . Erfarenheter om hur epideminutvecklar sig i bor avvaktas. Under anslaget har förinnevarande budgetår också beräknats medel för stöd till utbyggnaden av hem förvård enligt lagen (1981:1243) om vård av missbrukare i vissa fall (LVM). Medel till detta ändamål bör emellertid beräknasför /90 under förslagsanslaget H 2. Bidrag till missbrukarvårdm. En utbyggnad av LVM-vården för människor med svårartade narkotikaproblemär emellertid ett viktigt led i ansträngningarna att begränsa HIV-smittansutbredning. Jag vill i dellasammanhang nämna att jag i det följande kommer att beräkna ca 8,2 milj. kr.för insatser mot aids-epidemin och ca 15,2 milj. kr. till enbasorganisation m. m. vid SBL för bekämpningen av HIV/aids. Tillsamman med de35 milj. kr. som föreslås bli ställda till förfogande under förslagsanslaget H2. föreslås således att sammanlagt ca 284,4 milj. kr. på anslag undersocialhuvudtiteln får disponeras för åtgärder mol HIV/aids under budgetåret1989/90. Jag beräknar anslaget till sammanlagt 226000000kr Jag hemställer att regeringen föreslår att till Insatser motaids för /90 anvisa ett reservationsanslag på . Administration av socialförsäkring m.m. Prop. 7 () och deallmänna försäkringskassorna svarar för administrationen av huvuddelen av samhälletsekonomiska trygghetssystem. Den ekonomiskaomfattningen av det socialförsäkrings- och bidragssystem som handhas av dennaadministration framgår av följande sammanställning. :äret 1988/89 (milj. vårdbidrag för handikappade barn Bidragsförskott (brutto) Barnpensioner, inkl. /VIP Allmän tilläggspension (ATP) Kontant arbetsmarknadsstöd, utbildningsbidrag Dagpenning till värnpliktiga m.m. De olika stödformernaredovisas under C- och D-avsnitten. De ersättningsformer som ingår i de tvåsista punkterna redovisas under arbetsmarknads- och försvarsdepartementensresp. De här nämnda ekonomiskatrygghetssystemens kostnadsutveckling i miljarder kr. och relativa andel avsamhällsekonomin framgår av följande sammanställning. De sociala stödformernasekonomiska omfattning 19,5 97,9 199,4 BNP lill marknadspris 172,2 525,1 1 009,2 Stödformernas andel av BNP i % 11,3 18,6 19,8 Transfereringarfrån socialförsäkring m.m. till hus hällen (efter skatteavdrag)' 14,0 68,0 133,0 Töial privat konsumtion 92,0 270,0 525,0 Transfereringar i % av privat konsumtion' 15,2 25,2 25,3 De ersättningar som efterskatteavdrag utgår från socialförsäkringen m.m. motsvarar av dentotala privata konsumtionen i landet och har således stor betydelse urfördelningspolitisk synvinkel. De innebär en betydande omfördelning av utrymmetför privat konsumtion lill förmån för de ekonomiskt sämre ställda grupperna isamhället. Det ekonomiska trygghetssystemet omfattar hela befolkningen och ärtill större delen samordnat i lagen (1962:381) om allmän försäkring, somomfattar sjukförsäkring (inkl. tandvårdsförsäkring och föräldraförsäkring),folkpensionering och ATP. Inom socialförsäkringsadministrationen pågår ettomfattande utvecklings- 20 arbete där målet är att i princip allindividinriktad handläggning av försäk- Prop. 1988/89:100 ringsärenden skallförläggas till försäkringskassornas lokalkontor. Målet är Bil. 7 att dennadecentralisering i huvudsak bör vara genomförd under /92.Organisation och arbetssätt förändras bl.a. härigenom i riktning mol störreansvar och befogenheter för enskilda handläggare. Jag framhöll redan i minanmälan till föregående års budgetproposition att lokalkontoren vid engenomförd decentralisering bör ha en sådan förgrening att - ävenfortsättningsvis - medborgarna i alla delar av landet kan erbjudas en godservice. Jag framhöll också att den framtida socialförsäkringsadministrationenbör utmärkas av en organisation där personalen kan utnyttja teknikstöd i syfteatt medverka till god service och ökad kvalitet i handläggningen avför.säkringsärenden. Detta leder tillslutsatsen att en rimlig minsta storlek niåste föreligga hos lokalkontoren ochdärmed hos det befolkningsunderlag som kontoret skall betjäna. Sammanfattningsvis börsåledes del framtida lokalkontorsnälet bygga på kontor som har tillräckligbärkraft att med kunnig personal och teknikslöd ge en god service i i stortsett samtliga s.k. individinriklade ärenden. Jag vill här, liksom jaggjort tidigare, framhålla atl det i glesbygder med långa avstånd och ringabefolkningsunderlag kan behöva tas särskilda hänsyn vid utformningen avlokalkontorsnälet. Jag vill understryka attdet liksom ankommer på styrelsen för resp. försäkringskassa alt inomtilldelade ekonomiska resurser besluta om organisationen av lokalkontoren inomkassans område. Även förförsäkringskassornas centralkontor innebär den pågående decentraliseringenbetydande förändringar. Centralkontorets ansvar för att socialförsäkringentillämpas likformigt och rättvist inom länet ökar Likaså kommerförsäkringskassornas administrativa ansvar för övergripande policyfrågorrörande den egna kassans personalpolitik, personalutveckling, organisationsutveckling,information, ekonomi och budget att betonas ytterligare. Decentraliseringenställer stora krav på kompetensutveckling för framför allt personalen vidlokalkontoren. 1 förra årets anslagsframställning redovisade RFV en plan förpersonalutvecklingsinsatser Planen har i årets anslagsframställning revideratsoch sträckts ut över en längre tidsperiod. Jag delar uppfattningen attkompetensutvecklingen är en viktig förutsättning för att den decentraliseringsom nu pågår skall kunna genomföras på ett tillfredsställande sätt. Liksom RFV vill jagunderstryka behovet av en helhetslösning på de problem som kan skönjas inomsocialförsäkringsadministrationen. En sådan innefattar åtgärder för atteffektivisera lokalkontorsstrukturen, utveckling av personalens kompetens ochall inrikta verksamheten mot försäkringens centrala delar för att ge stadga,arbetsro och den rationella hantering av försäkringen som kan begäras avsocialförsäkringsadministrationen. Inte minst bör man utnyttja kompetensutveckling,utveckling av arbetsorganisationen och ADB-stöd i syfte att kunna motverka kravpå personalförändringar till följd av förändringar i försäkringen. För /90föreslår jag avsevärda förstärkningar till försäk ringskassorna såväl vad gäller ADB som personal. Härigenom ges en god 21 grundför att med kraft fortsätta arbetet med socialförsäkringsadminislralio- Prop. 1988/89:100 nens utveckling. Jag utgår också från att RFV ochförsäkringskassorna kom- Bil. 7 mer att vidta ytterligare åtgärder i syfteatt rationalisera verksamheten och därigenom kunna förbättra servicen till medborgarna. Förändringsarbetet inomsocialförsäkringsadministrationen ställer också nya krav påADB-stödet. Det nuvarande ADB-systemet, som i hög grad är centraliserat ochinriktat mot effektiva utbetalningsfunktioner, kan inte till-, . RFV har, i samråd medstatskontoret och i nära samarbete med försäkringskassorna, på regeringensuppdrag utrett frågan om den framtida ADB-verksamheten för socialförsäkringenpå 90-talet och därefter Utredningen redovisar ett huvudförslag, kallat FAS 90,och ett referensalternaliv för den långsiktiga inriktningen av ADB-stödet förförsäkringskassorna och RFV. FAS 9Ö-förslaget innebär en decentraliseradlösning med samverkande lokala och centrala register och datorerReferensalternativet bygger på en fortsatt om än moderniserad central drift avADB-systemet. RFV har efler samråd medstatskontoret och försäkringskassorna föreslagit all den framtida ADB-tekniskautveckHngen skall bedrivas i riktning mot en framtida ADB-struktur enligt FAS90-forslaget. Förslaget innebär ikorthet att en systemstruktur utvecklas där alla lokal-och centralkontor fåregen datorkraft. Kontoren knyts samman i elt gemensamt kommunikationsnät,grundat på nuvarande lösning. Grunddata för sjuk- och föräldraförsäkring lagrasi lokala register. Den integritetskänsliga informationen i de lokala registrenblir endast åtkomlig för det lokalkontor där uppgifterna lagras. Lagring avregister där betydände stordiiftsfördelar finns sker i första hand centralt.Det gäller framför allt information om pensioner, barnbidrag ochbidragsförskott. Utbetalningsverksamheten kommer även fortsättningsvis att skevid ADB-centralen. ()har anmodats yttra sig över utredningenT sitt yttrande (RRV 1988:1593)instämmer verket i bedömningen att socialförsäkringens ADB-stöd behöverförstärkas och moderniseras. RRV menar dock att det råder osäkerhet bl.a. kringförsäkringskassornas framtida verksamhet. Ytterligare utredningsarbete måsteenligt RRV genomföras innan slutlig ställning kan tas till utformningen av detframtida ADB-stödet för socialförsäkringen. Till detta vill jag gemin syn på det framtida ADB-stödet inom socialförsäkringen. Det är viktigt attfå till stånd ett väl fungerande ADB-stöd i syfte att ta till vara demöjligheter till ökad effektivitet och service som en decentraliseradärendehandläggning innebär För att få en effektiv administration krävs attteknikstödet för ärendehanteringen integreras med moderna funktioner föruppföljning och kontorsstöd för t.ex. registerhanlering, ordbehandling ochkalkylering. En datorisering av rutiner och register ger ocksåmöjlighet att ytterligare rationalisera verksamheten. Den framtida utvecklingenav ADB-verksamheten inom socialförsäk ringen bör enligt min mening inrikta ADB-stödet mot en struktur där registerhanteringen inom sjuk- och föräldraförsäkringen förläggs lokalt och där också andra möjligheter att automatisera register- och blanketthante ring, beräkningsrutiner och ordbehandling tas tillvara. En datorisering avlokala sjukförsäkringsregister skapar också förutsätt- Prop. 1988/89:100 ningar för att rriera systematiskt änhittills sammanställa information om Bil. 7 sjukfrånvaron och dess orsaker.Detta ger i sin tur ökade möjligheter att komma till rätta med de allt merökande utgifterna för sjukfrånvaron. Jag finneratt vad utredningen i dessa delar har föreslagit.väl stämmer överens medden inriktning jag här har angivit. Jag delar ocksåutredningens uppfattning atl ett utbyggt lokalt ADB-stöd ökar möjligheternalill inflytande på syslemulvecklingsarbetet från försäkringskassornas sida.Kassornas möjligheter att utveckla eget, lokalt anpassat verksamhetsstöd somkomplement till centralt utvecklade ADB-system förbättras också. Uppbyggnaden avteknikslödel bör så långt möjligt ske successivt. En sådan genomgripande förändringsom det här är fråga om kommer att beröra flertalet anställda inom försäkringen. Stora krav kommeratt ställas på både dem som utvecklar systemen och på dem som är användareav systemen. En bred datamognad måste därför skapas och är enligt min mening en nödvändighetför att kunna genomföra den önskvärda förändringen av ADB-verksamheten. Ansvaret för system-och programutveckling ligger på RFV. Detta innefattar dels ansvaret för centralasystem och program, dels ansvaret för att utveckling av lokala system och program sker iöverensstämmelse med gemensamma standards och även i övrigt sker på ett säkertoch effektivt sätt. . För att ett effektivt ulveckUngsarbete skall kunnabedrivas krävs dessutom att försäkringskassorna har ett reellt inflytande och attett samarbete sker i alladelar av socialförsäkringens organisation. Enligt min bedömningär det önskvärt att system och program utformas på ett sätt som möjliggör attanvändaren möter en enhetlig uppbyggnad av tillämpningar oavsett om det är på lokal,regional eller central nivå inom organisationen. För användarna underlättardetta tillgängligheten till dala oavsettpå vilken nivå i organisationen de lagras. Ett första steg motett förbättrat lokalt teknikstöd har, enligt min uppfattning, tagits genomdet pågående utbytet av befintliga terminaler mot persondatorbaseradearbetsplatser i lokala nät. Det är viktigt att se detta som en plattform med enmöjlighet till flexibel utbyggnad med hänsyn till framtida teknisk utvecklingoch varierande behov av bearbetnings- och lagringskapacitet vid olikakontorsstorlek. Den förtätning till 3(X)0 arbetsplatser som jag föreslår, kommer attinnebära en avsevärd förbättring av försäkringskassornas förutsättningaratt bedriva verksamheten på ett för allmänheten och de anställda effektivt sätt. Jag återkommer senare under anslagen Bl. och B 2. Allmänna försäkringskassor till denärmare ställningstaganden som erfordrasför utformningen av det framtida ADB-stödet för socialförsäkringsadministrationen. I sinanslagsframställning anför RFV att det finns behov av ett förtydli gande angående ansvarsfördelningen mellan RFV och försäkringskassorna. RFV konstaterar att prop.