prop · GC03117 · 1988-12-31 00:00:00 — Det avgörande skälet för DV:sställningstagande är att det är rationellt att den myndighet som handlägger enrättslig angelägenhet också kan besluta i rättshjälpsfrågor. En stor nackdelmed dagens organisationsmodell är att domstolarna belastas med många uppgifterav ekonomiadministrativ natur. Utnyttjandet av ADB-teknik innebär att sådanauppgifter kan föras bort från domstolarna och i stället skötas med stöd av encentralt belägen dator. Av det skälet föreslås i avsnitt 6 att domstolarnasbefattning med ett rättshjälpsärende skall upphöra i och med att den avgör denrättsliga angelägenheten. Sådana åtgärder som fastställande av rättshjälps- ochtilläggsavgift, avräkning m.m. skall i fortsättningen utföras av rättshjälpsnämndäven när den rättsliga angelägenheten handlagts vid domstol. Slutligenbehandlas också i avsnitt 6 frågan om hur många rättshjälps nämnder som skall finnas . Enligt en prognos som DV gjort kommer det att finnas underlag för åtta handläggartjänster och 15 övriga tjänster inom rättshjälpsnämndsorganisationen. DV föreslår att en rätts hjälpsnämnd skall behållas. Centraldatodösningen ärden enda ADB-lösningen som blir lönsam om Prop. 1988/89:117 rättshjälpsadministrationenskall datoriseras omgående vid samtliga myn- Bilaga 1 digheter. Omdatoriseringen sker successivt i den takt som domstolarna får tillgång tilldatorer för andra funktioner är emellertid alternativet med central lokal ADB-behandlingmest lönsamt. DV föreslår i avsnitt 7 att en centraldatodösning införs så snartdet kan ske och att ADB-behandling-en därefter successivt decentraliseras. Närdecentraliseringen är fullt genomförd kommer systemet att ha central lokalstruktur där viss bearbetning skall ske lokalt och övrig bearbetning centralt. 1avsnitt 8 föreslås att beslut om rättshjälpsavgift och vissa andra beslut somskall meddelas efter det att handläggningen av den rättsliga angelägenheten äravslutad skall meddelas maskinellt genom ADB-behandling av uppgifter som finnsi ett av rättshjälpsnämnden fört register. Besluten skall inte behövakontrolleras eller skrivas under. 1avsnitt 9 behandlas fullföljdsordningen samt vissa organisationsfrågor. DVföreslår att besvärsnämden för rättshjälpen behålls som fullföljdsin-stans förbesvär mot beslut av rättshjälpsnämnd. Vidare föreslås att DV:s funktioneravseende rättshjälpen organiseras om. 1avsnitt 10 föreslås att den kvarvarande rättshjälpsnämnden lokaliseras tillStockholm. Iavsnitt 11 finns en beskrivning över rutinerna i det tänkta ADB-systemet.Frågan om finansieringen av det nya systemet behandlas i avsnitt 12. Sammanfattningav promemorian (Ds 1988:43) Ett Pop. 1988/89:117 par frågor om allmänrättshjälp i fastighetstvister Bilaga 2 och patientskadeärenden. 1promemorian föreslås två ändringar i fråga om rätten till allmän rättshjälp.Den ena berör fastighetstvister och den andra patientskadeärenden. Förslagen ärföranledda av riksdagsbehandlingen av regeringens proposition (prop.1987/88:73) om förbättringar inom rättshjälpssystemet. Ifråga om fastighetstvisterna föreslås att allmän rättshjälp i viss utsträckningskall kunna beviljas i angelägenheter som i och för sig omfattas av det s.k.fastighetsundantaget. Del gäller den del av den rättssökandes egna kostnadersom överstiger ett belopp som motsvara basbeloppet enligt lagen (1962:381)om allmän försäkring som gällde året innan rättshjälp begärs. Närdet gäller patientskadeärendena föreslås att utrymmet för allmän rättshjälp iangelägenheter som rör ersättning till felbehandlad patient vidgas i fall därrätten till ersättning enligt patientförsäkringen har preski-berats och i fallsom utan framgång har prövats inom försäkr ingssystemet. Vid bedömningen av omden rättssökande skall anses ha befogat intresse av att få sin sak prövad skallenligt förslaget särskild hänsyn tas till sökandens personliga förhållanden. Förteckning över remissinstanser som yttrat sig Prop-1988/89:117 överdomstolsverkets rapport (1987:11) om Bilaga3 ADB-hanteringav rättshjälpsärenden m. m. Yttrandenöver rapporten har avgetts av . Regeringsrätten, ,. Kammarrätten i , , , , , , Luleåtingsrätt, länsrätten i , länsrätten i ,, rättshjälpsnämnden i ,rättshjälpsnämnden i , rättshjälpsnämnden i , rättshjälpsnämndeni , bostadsdomstolen, hyres-och arrendenämnden i , hyres- ocharrendenämnden i , försäkringsöverdomstolen, försäkringsrätten förMellansverige, arbetsdomstolen, datainspektionen, statskontoret,, , ,Föreningen jurister vid allmänna advokatbyråer. CentralorganisationenSACO/SR har överiämnat ett remissyttrande från medlemsförbundet i (LO) har meddelat att orgaisationen inte avseratt yttra sig över rapporten. 4 1988/89. 1 .saml Nr 117 Förteckningöver remissinstanser som yttrat sig pp- 1988/89:117 över departementspromemorian (Ds 1988:43) Ett Bilisa4 par frågor om allmän rättshjälp i fastighetstvister och patientskadeärenden Yttrandeöver departementspromemorian har avgetts av justitiekanslern, ,, hovrätten över och , Stockhomstingsrätt, , , rättshjälpsnämnden iStockholm, ombudsmän, , , småhusskadenämnden, konsortiet för patientförsäkring. , och i (LO). Lag om ändring i rättshjälpslagen (1972:429) Härigenomföreskrivs i fråga om rättshjälpslagen (1972:429)' delsatt 5 a och 29 §§ skall upphöra att gälla, dels att i 18, 21, 22, 25,34, 43, 45 och 47 §§ ordet "rättshjälpsnämnd" i olika böjningsformerskall bytas ut mot "rättshjälpsmyndighet" i motsvarande form, dels att 3, 4, 5, 8, 28, 30,31, 32, 33 och 49 §§ samt rubrikerna närmastfö-re 31 och 33 §§ skall haföljande lydelse, dels att i lagen skallinföras fyra nya paragrafer, 31 b, 31 c, 33 a och 33 b §§, av följande lydelse. Prop.1988/89:117 Bilaga 5 Förhandläggning av vissa ärenden om rättshjälp finns rättshjälpsnämnder.Verksamhetsområde JÖr rättshjälpsnämnd bestämmes av regeringen. Skall ärende om allmänrättshjälp handläggas av rättshjälpsnämnd, upptages ärendet av den rättshjälpsnämndinotn vars verksamhetsområde den rättssökande är bosatt eller, om denrättssökande är dödsbo, den avlidne var bosatt. I Jråga om den .som ej ärbosatt i landet eller dödsbo efter den sotn ej var bosatt här, upptages ärendetav den rättshjälpsnämnd som regeringen bestämmer. Skall ärende omrättshjälp genom ofjentitgt biträde handläggas av rättshjälpsnämnd, upptagesärendet av den rättshjälpsnämnd inom vars verksamhetsområde den som åtgärdenavser är bosatt eller, i fråga om den som ej är bosatt i landet, av den rättshjälpsnämndsom regeringen bestämmer. Om ersättning förutlägg vid rådgivning skall fastställas, skall ärendet handläggas av den rättshjälpsnämndinom vars verksamhetsområde advokatbyrån är belägen. Rättshjälpsnämndstår under tillsyn av . RegeringenJår JÖrordna att rätts- Förhandläggning av vissa ärenden om rättshjälp finns en rättshjälpsmyndighet. Senaste lydelse av 5 a § 1988:1295. hjälpsnämndskall vara delad i avdelningar. Vad som föreskrives om nämnd äger motsvarandetillämpning på sådan avdelning. Prop.1988/89:117 Bilaga 5 består avordförande, som skall vara lagfåren och erfaren I domarvärv, samt fyra andraledamöter. Av dessa skall två vara advokater, en anställd på allmänadvokatbyrå och en enskilt verksam. De tvä övriga skall vara svenska medborgareoch får inte vara underåriga eller ha förvaltare enligt 11 kap. 7 § . För prövning avöverklaganden i vissa JäU enligt denna lag finns en rättshjälpsnämnd. Denbestår av ordförande, som skall vara eller ha varit ordinarie domare, samt fyraandra ledamöter. Av dessa skall två vara advokater, en anställd på allmänadvokatbyrå och en enskilt verksam. Samtliga ledamöter skall vara svenskamedborgare och får inte vara underåriga eller ha förvaltare enligt 11 kap. 7 §föräldrabalken. Regeringenutser ordförande och övriga ledamöter . För ordförande skall finnasen eller flera ersättare. Bestämmelserna om ordförande äger motsvarandetillämpning på ersättare. 1 övrigt får regeringen utse erforderligt antalersättare. är beslutförmed ordföranden och minst två andra ledamöter, av vilka en Icke är advokat. Vidavgörande av ärende, som är av principiell betydelse eller annars av särskildvikt, skall dock samtliga ledamöter deltaga. är beslutförmed ordföranden och minst två andra ledamöter, av vilka en inte är advokat. Vidavgörande av ärende, som är av principiell betydelse eller annars är avsärskild vikt, skall dock samtliga ledamöter delta. Rättegångsbalkensregler om omröstning i tvistemål äger motsvarande tillämpning när ärende avgöresav rättshjälpsnämnd. Ordföranden skall dock säga sin mening först. /den utsträckning regeringen bestämmer får tjänsteman vid rältshjälpsnämndenpå nämndens vägnar slutligt pröva rätlshjälpsärende. Allmänrättshjälp får ej beviljas 1. i angelägenhet som skall prövaseller på annat sätt behandlas utom riket, om ej den rättssökande är bosatt häroch särskilda skäl föreligger för rättshjälp, 2. utlänningar som varken är eller tidigare varitbosatta här, om dét inte finns särskilda skäl för rättshjälp, ' Senaste Ivdelse1988:1295. " Senaste lydelse 1988:213. Nuvarandelyddse Föreslagen lydelse Prop. 3. den som är eller har varit närmgsidkare iangelägenhet som har uppkommit i hans näringsverksamhet, om det inte finns skälför rättshjälp med hänsyn till verksamhetens art och begränsade omfattning,hans ekonomiska och personliga förhållanden och omständigheterna i övrigt, 4. i fråga omanspråk som överlåtits till den rättssökande, om överlåtelsen kan antagas haägt rum i syfte att åstadkomma fördel vid prövning av begäran om rättshjälp, 5. för upprättandeav självdeklaration, 6. för upprättandeav äktenskapsförord, testamente eller gåvohandling, 7. i angelägenhetrörande bodelning, om det inte med hänsyn till boets beskaffenhet och makarnaseller sambornas personliga förhållanden finns särskilda skäl för rättshjälp, 8. om frågan omrättshjälp kan anstå till dess en annan rättslig angelägenhet, vari anspråketstöder sig på väsentligen likartad grund, har avgjorts slutligt, 9. ägareneller tidigare ägare av 9.ägaren eller tidigare ägare av en fastighet eller en byggnad i ange- en fastighet eller en byggnad iangelägenhet som avser fastigheten eller lägenhet som avser fastigheten eller byggnaden, om han hareller borde byggnaden, om han har eller bordeha haft rättsskyddsförsäkring eller ha haft rättsskyddsförsäkring eller något annat liknande rättsskydd något annat liknande rättsskydd somomfattar angelägenheten, somomfattar angelägenheten och något annat inte följer av ftärde stycket, 10. i angelägenhet rörande trafikskadeersättning enligt trafikskadelagen (1975:1410) eller rörande skadestånd som kan betalas från en föreliggande ansvarsförsäkring; dock får rättshjälp beviljas den skadelidande om ange lägenheten är anhängig vid domstol eller rör enbart annan skada än per sonskada, 11. den som ej har befogat intresse av att få sin sakbehandlad. I'fråga om visst slag av ärenden som är talriktförekommande och normalt av enkel beskaffenhet kan regeringen förordna attallmän rättshjälp ej skall beviljas. Under förutsättning av ömsesidighet kan regeringenförordna att medborgare i en viss främmande stat och den som, utan att varamedborgare i den staten, är bosatt där skall vara likställd med svenskmedborgare i fråga om allmän rättshjälp. 1 JäU som avses i första stycket 9 får rättshjälp beviljasnär den rättssökandes kostnader i angelägenheten har uppgått till minst tregånger det basbelopp som anges i 6 § första stycket. Därvid beaktas endast kostnaderav .sådant slag som kan antas komma att betalas från den rättssökandesrättsskydd eller, om något sådant i nte finns, kostnader som avses I 9 § andrastycket. Vid prövningen av en ansökan om allmän rättshjälp iangelägenhet som rör ersättning till en behand- lingsskadadeller läkemeddsskadad patient skall särskild hänsyn tas till den rättssökandes personUgaförhållanden. Prop.1988/89:117 Bilaga5 / mål eller ärende viddomstol skall domstolen Jästställa rättshjälpsavgiften och I förekommande falltilläggsavgiften i samband med att den fastställer ersättning till biträde.Finns ej biträde eller begär biträdet ej ersättning, fastställsrättshjälpsavgiften när domstolen skiljer målet eller ärendet från sig ellernär rättshjälpen upphör. Vad nu sagts gäller även om rätthjälpsavgift ochtilläggsavgift har fastställts för den rätts.sökande. Ården rättsliga angelägenheten ej anhängig vid domstol, skall rättshjälpsnämndenfastställa rättshjälpsavgiften och tilläggsavgiften. Därvid skall JÖrstastycket tillämpas. Rättshjälpsmyndighetenskall fastställa den rättssökandes rätt.s-hjälpsavgift och tilläggsavgift, så snartkostnaderna för rättshjälpen är slutligt bestämda. Skulle ytterligarekostnader visa sig sedan avgiften fastställts, Jår dock ny avgift fastställas. När myndighetfastställt rätts-hjälpsavgijien och i förekommande JäU tilläggsavgiften skallgenom dess försorg avräkning göras med den rättssökande och med biträde eller bodelningsJÖrrättare. Frånersättning till biträde eller bodelningsJÖrrättare enligt 22 § skall avräknasvadden rättssökande enligt 27§ är skyldig att utge till denne. Understigerersättningen vad som skall avräknas, svarar biträdet eller bodelningsfÖrrättaren,om kostnader utöver dennes ersättning uppkommit för rättshjälpen, mot statenför mellanskillnaden. Fastställsrättshjälpsavgiften och tilläggsavgiften tiU lägre belopp än det sotn den rälLssökandeinbetalat, får återbetalning av mellanskillnaden anstå, om det finns anledninganta att högre belopp kommer att JaststäUas på grund av ytterligare kostnaderför rättshjälpen. Avräkning görs avrättshjälpsmyndigheten. Avräkning med den rättssökande sker så snart rättshjälpsavgiftenoch tilläggsavgiften har JästsläUls. Avräkning med biträde eller bodelningsförrättaregörs när ersättning till denne har Jäst-ställts. Regeringen eller, efterregeringens bemyndigande, meddelar närmare föreskrifter om avräkningen. 'Senaste lydelse 1988:213. Motpartsersättningsskyldighet för kostnad för allmän rättshjälp 1Jråga om part som åtnjuter allmän rättshjälp i mål eller ärende vid domstoläger i fråga om kostnaderna för rättshjälpen bestämmelse i lag otn partsrättegångskostnad tillämpning utom beträifande ersättning for ränta. Motparteller annan .som är ersältningsskyldig for sådana kostnader skall åläggas att utgeersättning enligt vad .som sägs i 33 §. Om det döms UUäktenskapsskillnad betalas till staten. Om den mellan makar efter gemensamansökan ersättningsskyldige har förpliktats och den ena maken har åtnjutil att ersättaendast en del av allmän rättshjälp, skall rätten rättshjälp.s-kostnaderna,skall han ålägga den andra maken att betala betala ersättningen den statenhälften av kostnaderna JÖr rättssökande och till staten med rättshjälpen. Om maximibeloppetfor den andra makens rättshjälpsavgtft skulle ha varit lägre än häljten avrättshjälpskostnaderna, skall åläggandet dock be-grän.sas till vad sommotsvarar maximibeloppet. Ersättningsskyldighet skall inte åläggas, om beloppetunderstiger en viss av regeringen gräns. Ersättningsskyldighetskall heller inte åläggas om det med hänsyn till omständigheterna annars ärobilligt. HarbodelningsJÖrrättare förordnats och har ena maken eUer sambon åtnjutit allmänrättshjälp, skall rättshjälpsnämnden med motsvarande tillämpning av andrastycket besluta om kostnaderna JÖr bodelningsfÖrrättaren och för utredning somdenne har föranstaltat om. Beslutet om ersättningsskyldighet får verkställasenligt vad sotn är föreskrivet om allmän domstols dom. Otnden rättssökandes rättshjälpsavgift och tilläggsavgift till- Bestämmelseri lag om ansvar för motparts kostnader t rättegång eller annat motsvarandeförfarande gäller även Ifråga om motpartens rättshjälpskostnader. Ersättningför ränta skall dock inte betalas. Den som ärersättningsskyldig för rättshjälpskostnader skall till den rättssökande betalaett belopp som motsvarar dennes rättshjälpsavgift och tilläggsavgift.Återstoden skall betalas till staten. Om den ersätt-ning.sskyldige harförpliktats att ersätta endast en del av rättshjälpskostnaderna, skall hanbetala ersättningen till den rättssökande och till staten med motsvarande JÖrdel-nlng. Om rättshjälp harbeviljats i ett ärende angående verkställighet enligt utsökningsbalken, skallsådan särskild avgift enligt förordningen (1981:1185) om utsökningsavgifter somhar tagits ut av motparten fördelas enligt bestämmelserna I andra stycket. 1988/89:117 Bilaga 5 ' Senaste lydelse1988:213. Nuvarande lyddse Föreslagen lydelse Prop. Bilaga5 sammans med den ersättning som maken har ålagts att betala enligt andra och tredje styckena eller sommedpart har ålagts att betala enligt 31 a§ överstiger rättshjälpskostnaderna,skall den rällssökande berättigas att få tillbaka den överskjutande delen. Skall i annat fall beslut meddelas om JÖrddning av kostnader mellan parter,äger därom gällande bestämmelser motsvarande tilllämp-nlng i fråga omkostnaderna för allmän rättshjälp åt part. Därvid skall betalning.sskyldighetåläggas för dessa kostnader i deras helhet eller lill viss kvotdel utanangivande av bestämt belopp. Om rätten dömer till äktenskapsskillnad efter gemensam ansökan av makaroch endast den ena maken har rättshjälp, är den andra maken skyldig att betala häljtenav rättshjälpskostnaderna UU staten. Han är dock inte skyldig att betala mer änvad som motsvarar det maximibelopp för allmän rättshjälp som gäller för honom. Ersättningsskyldighet enligt första stycket föreligger inte om beloppetunderstiger en viss av regeringen fastställd gräns, om den andra maken haftkostnader för eget ombud som överstiger avgiften för en timmes rådgivningenligt denna lag eller om det annars är oskäligt med hänsyn tillomständigheterna. Om en bodelningsförrättare har förordnats i ett ärende där endast denena maken eller sambon har rättshjälp, är den andra maken eller sambon skyldigatt enligt de grunder som anges i första och andra styckena betala kostnadernaför bo-delningsförättaren och för utredning som denne har beslutat om. Om den rättssökande genom vårdslöshet eller JÖrsummdse har föranlett ökade kostnader för rätts- hjälpen,skall han ersätta staien dessa kostnader oavsett hur ansvaret förrättshjälpskostnaderna i övrigt skall fördelas. Motsvarande gäller denrättssökandes ställföreträdare. Prop.1988/89:117 Bilaga 5 När mål eller ärende Ivilket part har allmän rättshjälp avgörs, skall beslut meddelasangående ersättningsskyldighet enligt 31 eller 31a§. När en borgenär har bevUjatsallmän rättshjälp I angelägenhet som rör JÖrsättande i konkurs, skall beslutom ersättningsskyldighet meddelas senast i samband med att utdelningen ikonkursen fästställs. Om summan avrättshjälpsavgiften, Ulläggsavgijten och den ersättning som medpart ellerannan har ålagts att betala med stöd av 31 a eller 31 b§§ överstigerrättshjälps-kostnaderna, skall den rättssökande Jå tillbaka den överskjutandedelen avsluten. Om ersättning enligt 22§ till biträde eller bodelningsförrättare har Jästställts till ett lägrebelopp än summan av rättshjälpsavgiften och tilläggsavgiften, svarar denne, otnkostnader utöver ersättningen uppkommit för rättshjälpen, mol staten . Fördelning aversättning mellan staten och den som haft allmän rättshjälp Förfarandet dåersättnings skyldighet för rättshjälpskostnader fastställs Ommotpart eller annan enligt 31 § första eller femte stycket har ålagtsersättningsskyldighet for rättshjälpskostnader, skall ersättningen betalastill den rättssökande tned belopp som motsvarar rättshjälpsavgiften jämte tilläggsavgijioch till staten med återstoden. Otnersättningsskyldighet inte har ålagts fullt belopp skall vad i JÖrstastycket sägs om rättshjälpsavgtft och tilläggsavgift de delar härav som svarar mot fördelningen aversättningsskyldigheten. Harallmän rättshjälp beviljats sökande i ärende angående verkställighet enligt utsökningsbalken,skall bestämmelserna I forsla och andra styckena otn ersättning tillämpas ocksåi Jråga om särskild avgift en- l samband med atthandläggningen avslutas i ett mål eller ärende I vilket part har allmänrättshjälp skall beslut meddelas om vilket belopp som skall betalas enligt 31§ första stycket och 31 a-c§§'. Om beslutet meddelas av annan myndighet ändomstol eller rättshjälpsmyndigheten, skall betalningsskyldigheten bestämmastill att avse kostnaderna i deras helhet eller viss kvotdel utan att ettbestämt belopp anges. Nären borgenär har beviljats allmän rättshjälp i en angelägenhet som rör JÖrsättandeI konkurs, skall beslut om ersättningsskyldighet meddelas senast i samband medatt utdelningen fastställs. ' Senaste lydelse1988:213. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. ligtförordningen (1981:1185) om ' utsökningsavgifter som i ärendet uttagits hos motparten. Beslut enligt 28 §, 31 § andra och tredje styckena samt 32 § Jättas avrättshjälpsmyndigheten genom automatisk databehandling av uppgifter i ett avmyndigheten fört register över rättshjälpskostnader. Rättshjälpsmyndighetenoch de andra myndigheter som JÖrfögar över registret är registeransvarigaenligt datalagen (1973:289). Beslut om ersättningsskyldighet för rättshjälpskostnader enligt 31 § andraoch tredje styckena och 31 b § tredje stycket får verkställas enligt bestämmelsernai utsökningsbalken. 49f I fråga om talan mot domstols beslut enligt denna lag tillämpas vad som iallmänhet gällerom talan mot beslut av domstolen. Beslutenligt denna lag av rätts- Beslut enligt denna lag av rätts hjälpsnämnd eller annan förvalt- hjälpstnyndigheten eller annan ningsmyndighet som ej omfattas av förvaltningsmyndighet som ej om- första stycket överklagas hos be- fattas av första stycket överklagas svärsnämnden. Beslut av utskriv- hos rättshjälpsnämnden. Beslut av ningsnämnd överklagas dock hos utskrivningnämnd överklagas dock psykiatriska nämnden. hos psykiatriska nämnden. Beslutav advokat eller biträdande jurist på allmän advokatbyrå får inte överklagas. Talanfår ej foras mot besvärs- och psyki- nämndens eller psykiatriska nämn- atriska nämndens beslut enligt den- dens beslut enligt denna lag. na lag./är inte överklagas. Dennalag träder i kraft, i fråga om 8 § den , och i övrigt den dagregeringen bestämmer. 'Senastelydelse 1988:213. Lagom ändringi sekretesslagen (1980:100) Härigenomföreskrivs att 9 kap. 10 § sekretesslagen (1980:100)' skall ha följandelydelse. Prop.1988/89:117 Bilaga 5 Sekretess gäller hosrättshjälpsnämnd, samt i ärendeom rättshjälp 1. för uppgift som angår denrättsliga angelägenhet som ärendet avser, 2. för uppgift om enskilds personligaeller ekonomiska förhållanden i övrigt, om det kan antas att den enskildelider skada eller men om uppgiften röjs. Sekretess gäller hosrättshjälpsmyndigheten, rättshjälpsnämnden samt i ärende om rättshjälp 1. för uppgift som angår denrättsliga angelägenhet som ärendet avser, 2. för uppgift om enskilds personligaeller ekonomiska förhållanden i övrigt, om det kan antas att den enskildelider skada eller men om uppgiften röjs. Sekretessenenligt denna paragraf gäller inte beslut i ärendet. 1fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . Denna lag träder i kraftden dag regeringen bestämmer. Bilaga 6 Utdragur protokoll vid sammanträde 1989 02 23 Närvarande:f d. regeringsrådet , justitierådet , regeringsrådetSigvard Enligtprotokoll vid regeringssammanträde har regeringen påhemställan av statsrådet beslutat inhämta lagrådets yttrandeöver förslag till 1. lagom ändring irättshjälpslagen (1972:429). 2. lag om ändring i sekretesslagen(1980:100). Förslagen har inför lagrådet föredragits av hovrättsassessorn HåkanLaven. Förslagen föranleder följande yttrande av lagrådet. Lagenorn ändring i rättshjälpslagen (1972:429) 1samband med att föredragande statsrådet behandlar frågan om möjligheten attöverklaga rättshjälpsmyndighetens beslut i rättshjälpsärenden har det gjortsvissa uttalanden om den rättssökandes möjlighet att begära omprövning hosrättshjälpsmyndigheten (avsnitt 2.1.5). Bl.a. anförs att det kan vara lämpligtatt omprövningen sker på en högre nivå inom myndigheten och att de närmareformerna för omprövningen skall regleras i myndighetens instruktion. gäller förvaltningslagen (1986:223).