prop · GC0386 · 1988-12-31 00:00:00 — Om detta skafl anses haskett redan när underrättelse om utvisningen lämnats till det offentigabiträdet avhänder sig polismyndigheten den enda möjligheten den har attpersonligen delge den asylsökande beskedet och hålla ettverkställighetsförhör. Polismyndgheten tror inte att biträdet skulle medverkatill inställelse i någon högre grad. RPSpoängterar att den verkställande polismyndigheten måste få tiflgång lilldelgivet beslut, oberoende av vem som delger det. RäddaBarnen anser att fristen skall räknas från den tidpunkt då beslutet nått denasylsökande. Samma ståndpunkt intar . RäddaBarnen anser att frivillig verkstäflighet skall utgöra huvudregeln.Polisorganisationerna och /SR tror däremot inte att frivillig verkställighetkommer att fungera. FöreningenSveriges Polischefer, polismyndigheten i samt /SR tycker att det ärbra att det inte skall gå att anföra nya omständigheter iverkställighetsskedet, men är tveksamma tifl hur det kommer att fungera med ettsystem med ny ansökan. Polismyndigheteni tror att nuvarande förhalningstaktik kommer att användas även i det nyasystemet. Advokatsamfundetavstyrker förslaget, bl. a. med hänvisning till att inte står iöverensstämmelse med . 1 stället bör det, enligt samfundet,klargöras att polisen skall besluta om överlämnandet av ett verkstäflighetsärendeoch inte, som , vänta till dess att de fåll kontakt med utlänningen. Samtligaremissinstanser är ense om att gränskontrollen behöver förbättras.Invandrarverket, Föreningen , RPS och flertalet avpolismyndigheterna anger att polisen behöver ökade resurser. Polisorganisationernahänvisar till den samhällsekonomiska vinst som kan göras genom attinresekontrollen effektiviseras. Generaltullstyrelsenföreslår ett samarbete mellan tullen och polisen i stället för utökade resurserpå polissidan. RPSoch polismyndigheten i anser att samarbetet mellan tull och polisfungerat dåligt. RPSframhåller att utökade resurser inte fullt ut kan avhjälpa bristerna. En stordel av problemet beror på bristande gränskontroll hos övriga nordiska länder. iStockholm pekar på att en bra gränskontroll kan göra Prop. 1988/89:86 detmöjligt att ta hand om falska handlingar så alt de inte används av nya Bilaga5 asylsökande. Samtligaremissinstanser anser att utbildning är viktigt och flertalet poängterarbehovet av ökad utbildning. RäddaBarnen anser att utbildningen bör rikta sig även till flyktingombuden.Polismyndigheten i vill att invandrarverket tillförs resurser föratt anordna utbildning för polispersonal. Invandrarverketanser att det är riktigt att verket får ett övergripande utbildningsansvar, menatt detta fömtsätter att verket tillförs erforderliga resurser. DOpoängterar att gemensam utbildning för dem som är berörda är värdefull,eftersom man därigenom kan överbrygga förståelseklyftor. Polismyndigheteni framför synpunkten att poliser skulle kunna få ledsaga utvisadepersoner. Då lär de sig resvägar, flygplatser och flygplanstyper m. m.Därigenom kan de sedan lättare kontrollera de asylsökandes uppgifter. Deskulle vidare få bättre länderkunskap om de i anslutning till en sådan resafick tjänstgöra vid en utlandsmyndighet. Landstingsförbundetanser att utbildningen är en statlig angelägenhet. Förbundet vill ha enväsentlig ökning av nuvarande bidrag till landstingen, som utgör 3 milj. kr. anser att utredaren inte definierat utbildningsbehovet. /SRframför all det bör finnas en central utbildningsorganisation, så attutbildningen inte sköts av handläggare vid slussarna. Beredskapför att möta variationer i antalet asylsökande Invandrarverkethänvisar till förslaget om en ny principorganisation för statens invandrarverk. /SRtillstyrker utredningsförslaget. /SR vill dock peka på att förändringar iandelarna beslut där del är klart att den asylsökande får stanna och merkomplicerade avvisningsbeslut kräver flexibilitet. När det rör sig om smågrupper handläggare vid slussama, kan det bli problem med utökning och/ellerresursomfördelning. Statskontoretanser att den realistiska ekonomiska nettoeffekten av utred ningsförslagen är svårbedömbar. Statskontoret har räknat på fördyringar na för förvaltning och förläggningsverksamhet och skattat dem till 30-40 milj. kr. Detta skall ställas mot utredningens uppskattade besparingar i storleksordningen 400 500 milj. kr. Det räcker emellertid inte med en bart förkortade handläggningstider, enligt statskontoret.Om det ekono- 329 miska nettot skafl manrealiseras, måste problemen med bostäder och Prop. arbete m. m. lösas.Statskontoret anser att man kan vara säkrare på kost- Bilaga 5 Med hänsyn till den rådande situationen får dock inte detta hindraatt man genomför förslagen. manar till vissförsiktighet med att bygga ul förvaltningsapparaten och att gå in på andra åtaganden.Invandrarverket bör vara uppmärksam på Invandrarverkethänvisar till det fortsatta arbetet med översynen av sin organisation. .45instämmer med utredningen i att det är viktigt att även andra delar av flyktingmottagningenfungerar om man skall uppnå besparingseffekter. AMS anser vidare att: "Detär viktigt att anpassa de arbelsmarknadspolitiska åtgärderna tifl flyktingarsbehov häri ligger stora samhällsekonomiska vinster." Stockholmskommun och kommun är skeptiska till att minskade schablonbidrag skallvägas upp av motsvarande kostnadsminskningar hos kommunerna. Man vill få dettabättre analyserat. Kommunerna är oroliga för all få ökade nettokostnader.Södertälje kommun däremot, tror att de minskade schablonbidragen kommer attbalanseras av minskade kostnader. kommun tycker alt man fårför låg ekonomisk ersättning som dessutom inte regleras förrän . DVanser all den beräknade besparingen vid rättshjäpsnämndema är realistisk.Rättshjälpsnämnden i tror emellertid inte att besparingarna ärrealistiska. Nämnden tycker all utredningen inte klargjort varför man kan tabort just sex tjänster från nämnderna och vad motsvarande resurstillskottberäknas bli hos de handläggande myndigheterna. RPStror alt resursåtgången för asylutredningar kommer att minska. Polismyndigheteni tror däremot inte på någon nämnvärd resursfrigörelse. EnligtRPS måste det övergångsvis finnas både en gammal och ny organisation, så kan arbeta av balanser. När resurser frigörs, bör de användas somutredningen föreslår, dvs. för en förstärkning av verkställighets och passkontrollfunklionernasaml för den s. k. utlänningskontrollfunktionen samt för den s. k. inreutlänningskontrollen. Polismyndigheteni anser att det kommer att gå åt mer polispersonal vid slussarna änvad utredningen beräknat ytterligare 18 poliser och 11 adm. tjänster.Omfördelning av resurser bör, enligt polismyndigheten, ej ske, utan tjänsterbör tillföras polisväsendet som ett resurstillskott. Invandrarverkethänvisar till det fortsatta arbetet med översynen av invandrarverketsorganisation. Kommunförbundetser ingen möjlighet till en extra, övergångsvis, kom munal kvot. Häremot reserverade sig två fp-ledamöter. Vidare anser man 330 inte att kommunerna kommeratt klara en flyktingmottagning utöver Prop. 1988/89:86 dagens nivå, om man ser till . Botkyrkakommun anser sig inte kunna ta emot någon extrakvol. Karlskronakommun förutsätter att invandrarverket lar upp förhandlingar med kommunerna omextrakvol, så att kraven på sådana anpassas lill de enskilda kommunernasspeciella situation. Umeåkommun är tveksam till lidplanen för genomförandet. Detta med hänsyn tillnuvarande brist på föriäggnings- och kommunplatser och fömtsätt oförändradasylinvandring. Man efterlyser en "helhetssyn" på flyktingmottagandet. /SRvill ha en utvärderad försöksverksamhet innan beslutsfattandet flyttas ut tillslussarna. Åtgärderpå kort sikt för att minska balanserna RRV anser det motiverat med särskilda personalinsatser under en begränsad periodför att arbeta av balanserna. Lagradsremissenslagforslag Prop-1988/89:86 Bilaga 6 1 Förslag till Utlänningslag Härigenomföreskrivs följande. Kraven för utlänningars vistelse i m. m. 1§ I denna lag ges regler för utlänningars inresa, utresa, vistelse och arbete iSverige samt för rätten till asyl här. I lagen anges också under vilkaförutsättningar en utlänning kan avvisas eller utvisas ur landet. Lagenskall tillämpas så att utlänningars frihet inte begränsas mer än vad som ärnödvändigt i varje enskilt fall. 2§ En utlänning som reser in i eller vistas i skall ha pass. Regeringenfår föreskriva om undantag från kravet på passinnehav. Regeringeneller, efter regeringens bemyndigande, statens invandrarverk föreskriver vilkahandlingar som får godtas som pass. Regeringen föreskriver vidare i vilka faflsvenska myndigheter får utfärda pass för utlänningar. 3§ En utlänning som reser in i efler vistas i skafl ha visering, ominte utlänningen har uppehållstillstånd eller är medborgare i , ,eller . Regeringen får föreskriva om andra undantag från kravet på visering. 4§ En utlänning som vistas i mer än skall hauppehållstillstånd, om inte utlänningen är medborgare i , ,eller . Regeringenfår föreskriva om andra undantag eller föreskriva krav på uppehållstillståndredan efter en kortare vistelsetid i än . 5§ En utlänning skall ha tillstånd för att ha anställning i eller föratt arbeta här på gmnd av anställning utomlands (arbetstillstånd), om inteutlänningen har permanent uppehåflstillstånd eller är medborgare i ,, eller . Regeringenfår föreskriva om andra undantag från kravet på arbetstill stånd. 2 kap. Närmare om visering,uppehåflstillstånd och arbetstiflstånd Prop. 1§ Visering innebär tillstånd att resa in i och lillfäfligt vistas i . Viseringfår ges för högst tre månaders vistelse , om inte annatföljer av föreskrifter som regeringen meddelar. Visering får förenas med devillkor som kan behövas. 2 § Uppehållstillstånd innebärtillstånd att resa in i och vistas i (tidsbegränsatuppehållstillstånd) eller utan tidsbegränsning (permanent uppehållstillstånd). 3 § Enligt bestämmelserna om asyli 3 kap. skall en utlänning i vissa fall ges uppehållstillstånd i . 4 § Uppehåflstillstånd får ges tifl 1. en utlänning som är nära anhörigtill en i bosatt person eller som annars har särskild anknytning tillSverige, 2. en utlänning som av humanitäraskäl bör få bosätta sig i , eller 3. en utlänning som har fåttarbetstillstånd eller som har sin försörjning ordnad på något annat sätt. Regeringenfår föreskriva att uppehållstillstånd kan ges även i andra fall. 5 §Om utlänningen befinner sig i när ansökan om uppehållstill stånd görs eller prövas, får ansökan inte bifallas. Dettagäller dock inte om 1. utlänningen har rätt till asylhär, 2. utlänningen skall återförenasig med en nära familjemedlem som är stadigvarande bosatt i och som hantidigare har sammanlevt med utomlands, eller 3. det annars finns särskildaskäl. Omutlänningen skall avvisas eller utvisas enligt ett beslut som har vunnit lagakraft får dock en ansökan om uppehållstillstånd från honom bifallas bara omansökan grundar sig på omständigheter som inte har prövats förut i ärendet omhans avvisning eller utvisning och om 1. utlänningenhar rätt till asyl här, eller 2. detannars finns synnerliga skäl av humanitär art. 6§ Arbetstillstånd innebär tillstånd alt såsom anställd utföra arbete i Sverigeoch ges för viss lid. Det får avse ett visst slag eller vissa slag av arbeteoch förenas med de övriga villkor som behövs. Ifråga om arbetstillstånd tillämpas 5§ första och andra stycket på motsvarandesätt. Regeringenfår meddela ytterligare föreskrifter om arbetstillstånd. 7§ Beslut om visering, uppehållstillslånd och arbetstillstånd meddelas av statens invandrarverk. Beslut om visering och uppehåflstillstånd får meddelas också av . Regeringen och, i denutsträckning regeringen föreskriver, invandrar- Prop. 1988/89:86 verket får ge andra myndigheter rätt all besluta om sådana tillstånd. 8 §Alt regeringen i vissa fall kan besluta om tillstånd framgår av 7 kap. 5, 11 och 16§§. 9 §Visering, uppehållstillstånd och arbetstillstånd skall återkallas, om utlänningen har lämnat orikliga uppgifter om sin identitet. Återkallelse skall dock inte ske, om det kan antas att den oriktiga uppgiften inte har inverkat på tillståndsbeslutet eller om andra särskilda skäl talar emot del. 10 § Visering, uppehållstillståndoch arbetstillstånd får återkallas, om utlänningen medvetet har lämnat andraoriktiga uppgifter än om sin identitet eller medvetet har förtigitomständigheter som varit av betydelse för att få tillståndet. Återkallelse fåräven ske om det finns andra särskilda skäl, i fråga om uppehållstillstånd dockendast om utlänningen ännu inte har rest in i . 11 § Om utlänningen har rest in ilandet, får ett uppehållstillstånd återkallas 1. omhan inte försörjer sig på ett ärligt sätt eller bedriver sådan verk samhet som kräver arbetstillstånd utan att ha sådant tillstånd, 2. om han på grund av ett tidigareådömt frihetsstraff eller någon annan särskild omständighet kan antas komma attbegå brott i eller i något annat nordiskt land, eller 3. om det med hänsyn till hanstidigare verksamhet eller i övrigt kan antas att han kommer all bedrivasabotage, spioneri eller olovlig underrättelseverksamhet i eller inågot annat nordiskt land. Återkallelseenligt första stycket får endast ske om frågan har väckts innan utlänningen harvarit bosatt här med uppehållstillstånd. 12 § Ett permanentuppehållstillstånd skall återkallas om utlänningens bosättning i . 13 § Återkallelse avuppehållstillstånd och arbetstillstånd beslutas av statens invandrarverk. Återkallelseav visering beslutas av den myndighet som har meddelat viseringen eller avinvandrarverket. Uppehållstillstånd eller visering som har beviljats avutrikesdepartementet får återkallas endast av departementet. 1 § Med asyl avses i denna lag uppehållstillslånd som beviljas en utlän ning därför all 1. han är flykting, 2. han är krigsvägrare, eller 3. han, utan att han är flykting,inte vill återvända till sitt hemland på grund av de politiska förhållandenadär och kan åberopa tungt vägande omständigheter till stöd för delta. 2 § Med .//y/c/n avses i denna lagen utlänning som befinner sig utanför 334 detland som han är medborgare i, därför att han känner välgmndad Prop.1988/89:86 fruktan för förföljelse på gmnd av sin ras, nationalitet,tillhörighet till en Bilaga 6 viss samhällsgmpp eller på gmnd av sinreligiösa eller politiska uppfattning, och som inte kan eller på gmnd av sin fmktaninte vill begagna sig av detta lands skydd. Somflykting skall även anses den som är statslös och som av samma skäl befinnersig utanför det land där han har haft sin vanliga vistelseort och sominte kan eller på gmnd av sin fruktan inte vill återvända dit. 3§ Medkrigsvägrare avses i denna lag en utlänning som har övergett enkrigsskådeplats eller som har flytt från sitt hemland eller behöver stanna iSverige för att undgå föreslående krigstjänstgöring. 4§ En utlänning som avses i 1 § har rätt till asyl. Asyl får dock vägras om 1. delav hänsyn till vad som är känt om utlänningens tidigare verksam het eller med hänsyn lill rikets säkerhet finns synnerliga skäl att inte bevilja asyl, 2. det beträffande en utlänningsom omfattas av I § 2 eller 3 finns särskilda skäl att inte bevilja asyl, 3. utlänningen har rest in frånDanmark, , eller och kan sändas åter lill något av dessaländer i enlighet med en överenskommelse som regeringen har ingått med dem,såvida det inte är uppenbart att han inte kommer att beviljas uppehållstillstånddär, 4. utlänningen i annat fall föreankomsten till har uppehållit sig i ell annat land än hemlandet och, omhan återsänds dit, är skyddad mot förföljelse eller, i förekommande fall, motatt sändas till en krigsskådeplats eller lill hemlandet och också mot allsändas vidare lill ett annat land där han löper motsvarande risker, eller 5. utlänningen har särskildanknytning lill ett annat land och där är skyddad på det sätt som anges i 4. Regeringenfår föreskriva om undantag från andra stycket 4 för de fafl då utlänningensanknytning till är av sådan art alt han inte bör nekas att få sinansökan om asyl prövad här. 5§ En flykting upphör att vara flykting om han 1. av fri vilja på nytt användersig av det lands skydd där han är medborgare, 2. efter att ha förlorat sittmedborgarskap av fri vilja förvärvar det på nytt, 3. förvärvar medborgarskap i ellnytt land och får det landets skydd, 4. av fri vilja återvänder för attbosätta sig i det land, som avses i 2§, eller 5. inte kan fortsätta attvägra använda sig av det lands skydd, där han är Prop. 1988/89:86medborgare eller där han som statslös tidigare hade sin vistelseort, på Bilaga 6 gmnd av att de omständigheter, som medförde att han enligt 2§ var attanse som flykting, inte längre föreligger. 6§ På begäran av en flykting skall i beslutet om uppehållstillstånd eller i ensärskild handling anges att han är flykting (flyktingförklaring). skall utfärda flyktingförklaring också om en sådan begärs efterdet att uppehållstiflstånd har beviljats. Enflyktingförklaring skall återkallas av invandrarverket, om del framkommer attutlänningen är att anse som flykting enligt 2 §. 7§ För flyktingar och slatslösa utfärdar statens invandrarverk en särskildlegitimationshandling för resor utanför (resedokument) enligt deföreskrifter som regeringen meddelar. 1 § En utlänning får avvisas 1. omhan saknar pass när pass krävs för inresa eller vistelse i , 2. om han saknar visering, uppehållstiflståndeller annat tillstånd som krävs för inresa, vistelse eller arbete i , 3. om det vid hans ankomst tiflSverige framkommer att han tänker besöka något annal nordiskt land men saknarerforderligt tillstånd att resa in dit, eller 4. om han vid inresan antingenundviker att lämna polismyndigheten begärda uppgifter eller tillpolismyndigheten medvetet har lämnat oriktiga uppgifter som är av betydelse förrätten att resa in i eller medvetet har förtigit någon sådanomständighet. Avvisningenligt första stycket får inte ske av den som vid ankomsten till hadeeller som därefter, , har haft ett uppehåflstillstånd som harupphört att gälla. 2 § En utlänning får vidare avvisas 1. omdet kan antas att han kommer att sakna tillräckliga medel för sin vistelse i eller i något annat nordiskt land, som han tänker besöka, samt för sin hemresa, 2. om han tänker söka sittuppehälle i eller i något annat nordiskt land och det kan antas alt haninte kommer att försörja sig på ett äriigt sätt efler all han kommer attbedriva sådan verksamhet som kräver arbetstillstånd utan att ha sådanttillstånd, 3. om han på grund av tidigare ådömtfrihetsstraff eller någon annan särskild omständighet kan antas komma att begåbrott i efler i något annal nordiskt land, 4. om det med hänsyn till hanstidigare verksamhet eller i övrigt kan antas all han kommer att bedriva sabotage,spioneri eller olovlig underrättelseverksamhet i eller i något annatnordiskt land, eller 336 5. om det med stöd avlagen (1971:176) om vissa internationella san- Prop. 1988/89:86 klioner har föreskrivits all avvisning kan ske. Enutlänning får avvisas även i andra fall när det har begärts av den centrala uUänningsmyndigheteni ett annat nordiskt land och det kan antas att han annars beger sig tifl detland som har begärt avvisningen. Avvisningenligt denna paragraf får inte ske senare än efter utlänningensankomst lill och inte om utlänningen har visering elleruppehållstillstånd. 3§ En utlänning får utvisas ur , om han upphäller sig här efter det atthans uppehållstillstånd har löpt ul eller återkallats. Handläggningav ärenden om avvisning och utvisning 4 § skall pröva ärenden om avvisning om 1. utlänningensöker asyl här, 2. utlänningen har en närafamiljemedlem som söker asyl här, 3. utlänningen kan komma allavvisas med stöd av 2§ andra stycket, eller 4. utlänningen har vistats iSverige mer än efter ankomsten när frågan väcks om hans avvisning. Iandra fall skall polismyndigheten pröva frågan om avvisning. anser del tveksamt om avvisning bör ske, skall ärendet överiämnastill statens invandrarverk. Regeringen får meddela föreskrifter om närpolismyndigheten skall överlämna ett ärende om avvisning i andra fall. 5 § Beslut om utvisning enligt3 § meddelas av statens invandrarverk. 6 § Om en ansökan omuppehållstillstånd avslås medan utlänningen befinner sig i skallsamtidigt beslut meddelas om avvisning eller utvisning, om inte synnerliga skältalar mot detta. Utvisningpå grund av brott 7 § En utlänning får också utvisas ur , 1. om utlänningen döms för ettbrott som kan leda till fängelse , eller om en domstolundanröjer en villkorlig dom eller skyddstillsyn som utlänningen har dömts tillför ett sådant brott, eller 2. om utlänningen döms för ettbrott som kan leda till fängelse enligt denna lag eller enligt författningarsom har utfärdals med stöd av lagen, samt omständigheterna vid brottet ärförsvårande eller utlänningen före brottet har begåttbrott av samma slag. Utlänningenfår dock utvisas endast om det på grund av gärningens beskaffenhet och övrigaomständigheter kan antas att han kommer att fortsätta med brottslig verksamhethär i landet eller om brottet är sådant alt han inte bör få stanna kvar. 8 § Utvisning på grund av brott beslutas av den domstol som handlägger 22 1988/89. 9 § När en domstolenligt 34 kap. beslutar att förändra en Prop. 1988/89:86påföljd som en utlänning har dömts tifl fömtom utvisning, får domstolen Bilaga 6 även meddela det beslut beträffande utvisningen som förändringen avpåföljden ger anledning tifl. Vissabegränsningar för utvisning på grund av brott 10§ När en domstol överväger om en utlänning bör utvisas enligt 7 §, skall den tahänsyn till uUänningens levnads- och familjeförhållanden samt till hur längehan har vistats i . Enutlänning som hade vistats i med permanent uppehållstillstånd sedanminst när åtalet väcktes eller som då var bosatt i minst tre år tillbaka, får utvisas endast om det finns synnerliga skäl.Detsamma gäller för en medborgare i ett annat nordiskt land som vid den angivnatidpunkten har varit bosatt här . Densom har en flyktingförklaring efler den som annars uppenbart är att anse somflykting och har behov av i får utvisas endast om han harbegått ett synnerligen grovt brott och det skulle medföra allvarlig fara förallmän ordning och säkerhet att låta honom stanna här. Utvisning får också skeom han i eller utomlands har bedrivit verksamhet som har inneburit faraför rikets säkerhet och det finns anledning att anta att han skulle fortsättasådan verksamhet här. Enutlänning som kom till innan han fyllde och som när åtalväcktes hade vistats här får inte utvisas. Utvisningav hänsyn till rikets säkerhet 11§ När det behövs av hänsyn tifl rikets säkerhet, får regeringen utvisa enutlänning eller besluta om inskränkningar och villkor i fråga om utlänningensvistelseort, byte av bostad och anställning samt anmälningsplikt. Iärenden enligt första stycket skall förhandling hållas. Därvid tillämpasreglerna om förhandling i 6 kap. 12§ Om en uUänning som enligt ett beslut som har meddelats med stöd av denna lagbara får uppehålla sig i en viss del av landet ändå uppehåller sig på en annanplats i , skall han genom polismyndighetens försorg föras till en platsdär han får vistas. 13§ När statens invandrarverk beslutar om avvisning eller utvisning, får beslutet förenas med förbud för utlänningen att återvända till utan tillstånd av invandrarverket. En dom eller ett beslut om utvisning enligt 7 efler 11 § skall innehålla 338 förbud för utlänningen attåtervända till eller Prop. 1988/89:86 utantidsbegränsning. I domen eller beslutet skall utlänningen upplysas om Bilaga förbudet upphör att gälla och om den påföljd somöverträdelse av förbudet kan medföra enligt 10 kap. 4§. Särskilttillstånd att återvända till 14§ En utlänning som med stöd av 13 § har förbjudits att återvända till Sverigeunder eller för alltid kan av statens invandrarverk ges särskilttillstånd att tillfälligt vistas här för synnerligen viktiga angelägenheter.Ett sådant tillstånd kan, om det finns särskilda skäl, ges även på ansökan avnågon annan än utlänningen. Kontrolli samband med inresa och utresa 1 § Vid inresa eller utresa skallen utlänning visa upp sitt pass för polismyndigheten, om inte annat följer avföreskrifter som regeringen har meddelat.