prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — Biståndet till syftar främst till att minska desociala och ekonomiska klyftorna i landet samt till minskat beroendet avSydafrika. Stöd ges till hälsovård, undervisning, förvaltningsutveckling ochtransportsektorn. Avsikten är att nå de mest eftersatta grupperna pålandsbygden, inkl. lantarbetarna och deras familjer. Varubiståndet,är ettstöd till ansträngningar att åstadkomma ett bredare handelsutbyte.Genom att de inbördes stridigheterna mellan de två politiska partierna och upphört har lägetbeträffande mänskliga rätfigheter förbättrats, liksom säkerheten pålandsbygden. Medelsutnyttjandet inom biståndet har förbättrats markant.Jag föreslår en ökning av landramen med 20 milj. kr. till 180 milj. kr. Huvuddelen av medlen från anslagsposten går till regionala projekti södra CoordinationConference (SADCC). Posten används även för stöd till Prop. 1988/89: 100Östafrikanska () och till Intergovemmental Au- Bil. 5thority on Drought and Development (IGADD). Det svenskasamarbetet med SADCC syftar till att stödja medlemsländernas självständighetoch ekonomiska tillväxt. Biståndet bör även i fortsättningen koncentreras tillfrämst transporter, kommunikationer och energiförsörining. Upprustning, drift,underhåll och utbildning bör i fortsättningenspela en ökad roll för att vidmakthålla gjorda investeringar, inte minst i transitkortidorerna. Det bredareekonomiska och kulturella samarbetetmellan och SADCC-länderna bör drivas vidare. Preliminärt haröverenskommelse träffats om en fond för att främja samägda företag och annatsamarbete mellan näringslivet i och . Nuvarande avtal medEADB har föriängts till 1988/89. På grundval av en positivutvärderingsrapport och stort behov av en kapitalpåfyllnad bereds ett nyttavtal med en årlig utbetalning om 20 milj. kr. För samarbetsorganisationenför länderna på , IGADD, beräknas det årliga stödet till 4,5 milj. kr. Den femårigaplaneringsramen har givit ett ökat medelsutrymme som kan fyllas med nyaåtaganden, vilket kommer att minska reservationen. Jag föreslår attanslagsposten Regionala insatser i uppförs med 235 milj. kr. Häravavser 210 milj. kr. stöd till regionala insatser inom SADCC, varav 30 milj. kr. för det nordiskainitiativet. Humanitärt bistånd i södra Förtrycket mot befolkningsmajoriteten i ökar.Genom anslagsposten Humanitärt bistånd i södra får rörelser och människor somärmotståndare till eller offer för apartheidsystemet ekonomiskt,moraliskt och politiskt stöd frånSverige. Utformningen av det humanitära biståndet syftar vidare till att stödja uppbyggnaden av demokratiska och icke rasisliskasamhällen i och . Biståndet omfattarstöd till försöning av flyktingar, rättshjälp, uppbyggnadav demokratiska organisationer, studiestöd, facklig utbildning, bidrag till försörining av politiska fångar och deras familjer samt information och forskning om apartheidsystemet och dessföljder. En stor del avbiståndet föreslås även i fortsättningen ges i form av stöd till humanitärverksamhet inom befrielserörelserna African National Con-gress (ANC) och South West PeoplesOrganization (SWAPO). Särskildhänsyn skall därvid tas till behovet av stöd till utbildning och planeringinför framtida majoritetsstyre i och . Jag finner att situationen i södra geranledning till en ökning av medelsramenför det humanitära biståndet med 10 milj. kr. till 350 milj. kr. Om utvecklingen skulle föranleda ytterligare behovkan medel från anslagspostenKatastrofer, stöd tillåteruppbyggnad m. m. utnyttjas för humanitära insatser i södra . Medel inom denna anslagspost kan bl. a.utnyttjas för insatser i anslutning till fredsprocessen mot ett självständigtNamibia. 1988/89: 100 har det svenska biståndet tillBangladesh genomgått en avsevärd förändring. Biståndet inriktas nu främst påatt genom sysselsättningsskapande projekt förbättra levnadsförhållandena författiga på landsbygden. Svårigheten att nå de sociala målen är dock alltjämtbetydande. Biståndet domineras av landsbygdsutveckling, hälsostöd och undervisning,medan varubiståndet minskar. Fortsatt stöd bör ges tillGrameen Bank, som är en snabbt expanderande bankverksamhet tillförmån för fattiga människor, främstkvinnor. har genomgått perioder av politisk instabilitet, som åtföljts av kränkningarav mänskliga rättigheter. Arbetetmed att höja kvaliteten i de svenska biståndsinsatserna i bör fortsätta. Jag förordar en oförändrad medelsramom 135 milj. kr. Biståndet till inriktas påskogsbruk med markvård,hälsovård, dricksvatten på landsbygden och energi. De fattig doms- och miljöinriktade insatserna har fått en allt större omfattning och fungerarväl. De stora reservationerna medger ökade satsningar inom de ovannämnda sektorerna samt även inom undervisningssektorn. Inom landramenhar cirka en fjärdedel avsatts för energiarbete. Ett ökat intresse har visats från sida för energi- ochmiljösamarbete. En framställan om biståndsfinansiering för ett vatten kraftverk,, i Kashmir har kommit. Projektet prioriteras av av miljöskäl, därför att vattenkraft kan ersätta energi som baseras påavverkning av skog. I projektet ingår också en del som avser skogsplan tering för att återställaområden, där skogen har avverkats. Kraftverket beräknas kunna genomföras påsex är. Om projektet vid upphandlingen tillfaller ett svensktkonsortium, som givit anbud, kan en u-kredit bli aktuell. Gåvoandelenmåste på grund av projektets storlek finansieras med dels u-kreditmedel, dels landramsmedel. SIDA och BITS har fått i uppdrag att utvärdera projektet. Inom energisamarbetet med finns reserverade medel som kananvändas för finansieringen. Be lastningen på landramen kan därförbegränsas till 100 milj. kr. För att ett svenskt åtagande skall kunna göras krävs ett bemyndigande från att överskrida planeringsramen för med högst 400 milj. kr. Information om vattenkraftverketURI gavs i utrikesnämnden . Den växande industrin och de snabbt expanderande städerna medför miljöhot av för nytt slag. Förutsättningarna för att inleda ett samar bete avseende miljövård inom den moderna sektorn undersöks. De största miljöproblemen orsakas dock av långtgående skogsförstörelse, som bl.a. medför erosion och ökar risken för översvämningar.Indien prioriterar numera miljövårdande insatser myckethögt. De svenska skogsprogram men har fått ett allt större inslagav miljö- och markvårdande insatser. Ett stöd till skogs- ochmarkvårdsinsatser i övervägs. demokrati med en fri debatt, men de fattigas mänskligarättigheter kränks Prop. 1988/89: 100 ofta.Med hänsyn till den stora reservationen föreslår jag en oförändrad Bil. 5 medelsram om 380 milj. kr. Jag hemställer vidareom att bemyndigar regeringenatt överskrida planeringsramen för med högst 400 milj. kr., ombeslut fattas om att stödja vattenkraftprojektet . Utvecklingssamarbetet med inriktas på skogs-,transport- och elkraftssektorerna. Landet har brist på personer med kunskaperom ekonomiskpolitik och företagsledning. Större vikt bör enligt min mening i fortsättningenläggas vid överföring av kunskaper, särskilt inom förvaltning och företag.Samarbetet syftar även till att bryta landets isolering. Miljöinsatser får ökat utrymme inom ramen förstödet till skogssektorn. En hälsovårdsinsatsär under beredning. stöder genom () en insats för bekämpning avopiumodling. Den fidigare storareservationen kommer att försvinna när utbyggnaden av vattenkraftverket Xesetinleds. På det ekonomiska området har en liberalisering skett ochbyråkrafins roll har minskat. Även en strävan att öppna landet i politisktavseende kan noteras. Jag föreslår en ökning av medelsramen med 15 milj.kr. till 85 milj. kr. Den etniska konflikten i landet har medfört stormateriell förstörelse och negativtpåverkat den ekonomiska utvecklingen. Konflikten har medfört att våld och kränkningar av mänskliga rättigheterhar fortsatt och ökat i omfattning. Biståndet bör även i fortsättningeninriktas främst på landsbygdsutveckling och undervisning. Jag anseräven att återuppbyggnaden av landetsinfrastruktur bör stödjas, och föreslår en ökning av medelsramen med 20milj. till 70 milj. kr. Biståndet till koncentreras till pappersindustri,skogsbruk, hälsovård, industrirehabilitering och varubistånd. Inom dessa sektorer harsamarbetetgradvis anpassats till behov av bl. a. miljövård, primärhälsovård ochföretagsledning. Landets nästan totala brist på utländsk valuta påverkar biståndets utformning.Tecken tyder på att strävar mot enöppnare samhällsform. Den pågående ekonomiska liberaliseringen gerstörre utrymme för initiativ på det ekonomiska området för allt fler människor.Vietnams regering har utfast att dra tillbaka sina trupper från . Jag förutsätter att så blirfallet. En planering för ettfortsatt samarbete pågår, dock utan bindande Jag föreslår en oförändrad medelsram om 300milj. Regionala insatser i Prop. 1988/89: 100 Ril 5 Från anslagsposten utgår stöd fillMekongkommitténs arbete. ökande samarbete kan förutses med inriktning påregionala miljövårdsproblem, öm Kampuchea-frågan löses kan kommittén komma attfå ytterligare uppgifter. Hantverksfiske i stöds genom FAO under ett avtal somutlöper . Det svenska bidraget /90 är 6 milj. kr. Jag föreslår attanslagsposten Regionala insatser i beräknas fill 15 milj. kr. befinner sig i en allvarlig ekonomisk kris,främst till följd av väpnad aggression, ekonomiskasanktioner och en alltför svag ekonomisk politik. Biståndet är inriktat på attupprätthålla produktionen inom industri och jordbruk som en ekonomiskutveckling på medellång sikt understöds. Särskilt lämnas stöd tillkultursamarbete, demokrati och kvinnoinsatser.Samarbetet bör fortsätta inom sektorerna mineralutvinning, skogsbruk och energiproduktion. Ett stortvarubistånd bör även i fortsättningenvara ett viktigt instrument för att lindra följderna av den ekonomiska krisenoch påbörja en återuppbyggnad efter kriget, om förhållandena så medger.Beredskap bör även finnas för akuta behov genom katastrofhjälp. Skadorna efter orkanen är mycket betungande.Överenskommelsen om vapenvila mellan de fem centralamerikanska länderna iaugusti 1987 har bidragit till att stärka de demokratiska fri- ochrättigheterna i landet. kapacitet att ta emot bistånd är god.Jag anser det motiverat med en ökning avstödet med 40 milj. kr. till 230 milj. kr. bidrag till regionala insatser i syftar tillatt främja fredssträvandena iregionen och ansträngningarna att öka samarbetet mellan länderna. Verksamhetenbör i första hand främja personkontakter och kunskapsutveckling inom skilda områden såsom hälsovård, miljövård och utbildning. I valet av insatser bör särskiltbeaktas möjligheterna att främja och befästa en demokratisk utveckling och attbidra till ökad respekt för mänskliga rättigheter. En beredskap bör ocksåfinnas att lämna stöd fill program som av de centralamerikanska ländernaprioriteras för internationell finansiering. Därutöver bör beredskap finnasatt stödja internationella appeller för med katastrofbistånd.Jag anser det motiverat med en ökning av anslagsposten från 45 milj. kr. till55 milj. kr. Det humanitära biståndet i utgörs till stordel av stöd till insatserför att främja mänskliga rättigheter och bistå politiskt förföljda. Särskilt utvecklingen iCentralamerika har ställt krav på omfattande 109 nödhjälpsinsatserför ett ökande antal flyktingar och hemlösa. Efter anta- Prop. 1988/89: 100gandet av den centralamerikanska fredsplanen har nya behov av insatser Bil. 5 för återflyttning av flyktingar från ochMexico till hemländerna i ElSalvador och uppstått. Ett fortsatt behov av stöd fill förtrycketsoffer i de två återstående diktaturerna och är att förutse. Resultatet av folkomröstningen i Chileinger hopp om en utveckling i riktning mot demokrati, vilket kan motiverasärskilda biståndsinsatser. ILatinamerika finns behov av fortsatt stöd för att främja demokratisträvandenoch bistå ekonomiskt och socialt eftersatta grupper, som ofta saknarförutsättningar att delta i den politiska processen. Detta gäller bl. a. kvinnor och barn. Stöd bör också kunna ges föråteruppbyggnad och förstärkning av demokratifrämjande institutioner. Biståndet utgårhuvudsakligen som bidrag till enskilda svenska och internationellaorganisationer som , , Röda korset, och till enskilda grupper ochorganisationer i mottagarländerna. De förmedlande och mottagandeorganisationernas kapacitet är av avgörande betydelse för möjligheter attlämna bidrag och tillmötesgå de behov som finns. Även om den politiskasituationen i flera av länderna ofta har försvårat det humanitära biståndet, har under de senaste årenmöjligheterna att lämna ett effektivtbistånd förbättrats hos mottagande och förmedlande organisationer. Jag finner attsituationen i motiverar fortsatta betydande humanitära biståndsinsatser.Anslagsposten föreslås oförändrad till 190 milj.kr., då viss del av de tidigare delvis humanitära insatserna i numera stöds genom anslagspostenRegionala insatser. Katastrofer,stöd till återuppbyggnad m.m. Katastrofbistånd lämnas i första hand som hjälp åtmänniskor i , som drabbats av naturkatastrofer eller väpnade och politiska konflikter. Katastrofmedel kan ävenanvändas som extra bistånd till länder, som erhåller svenskt utvecklingsbistånd ochvilkas försörining och utveckling hotas av oförutsedda händelser. Etttredje användningsområde utgörs av åtgärder för att förbättra katastrofberedskapen och förebyggakatastrofer. harförsöriningssituationen åter varit mycket an strängd i flera . Den svåra situationen i bl.a.Etiopien, , och , somtill stor del har sin grund i inbördes krig och utifrån stöddgerillaverksamhet, tycks bestå. Flera miljoner män niskor har tvingats på flykt i sökandet efter mat eller för att rädda sig undan övergrepp och terror. Redan fattigaländer får härmed ta emot stora flyk tingströmmar, som utgör en extrabelastning på deras redan hårt ansträng da resurser. Genom generösa bidrag tillinsatser bland flyktingar kan denna börda minskas. Behov av betydandekatastrofhjälpsinsatser i bl. a. de ovan nämnda länderna även kan förutses. Utvecklingen på och inger oro. Behoven av humanitära insatser bland 110 demsom utsätts för övergrepp har ökat . En ökning Prop.1988/89: 100 av de humanitära hjälpinsatserna har ocksåskett. Jag har iinledningsavsnittet bl. a. redovisat några allmänna överväganden angåendebistånd mellan krig och fred. Härvid konstaterades att det på flera håll ivärlden pågår en löftesrik utveckling mot fred och lösningar av politiskakonflikter. FN spelar här en avgörande roll för att föra fredsarbetet framåt. Utöverde konkreta förhandlingsresultaten krävs också betydande internationellabiståndsinsatser för återuppbyggnad. Ett generöst återuppbyggnadsbiståndtill krigsdrabbade länder kan bidra till att skapa framtidstro och därmed underlätta fredsprocessen.Biståndet kan alltså i detta perspektiv spela en akfivt fredsbefrämjanderoll. Jag finner mot bakgrund häravanledning att inom ramen för denna anslagspost under /90 skapasärskilt utrymme för återuppbyggnadsinsatser, som kan bidra till fred ochstabilitet i konfliktdrabbade eller krigshäriade länder och regioner. Biståndet tillUganda kan tjäna som exempel på vad som anförs ovan. Här har Sverigealltsedan maktskiftet 1986 bidragit till återuppbyggnad. Dessainsatser har genomförts med ett brett folkligt deltagande inom olikasamhällsområden. Den nya regeringen har visat ett engagemang för mänskligarättigheter och en förbättring inom detta område kan noteras . Detsvenska biståndet till kanaliseras främst via FN och enskilda organisationer. Flera av de pågåendeinsatserna syftar till utvecklingav långsiktig karaktär. Utöver bidrag från denna anslagspost har stöd lämnats från anslagsposternaProjektbistånd till vissa och Särskilda insatser i skuldtyngda . Det är angeläget attfortsätta och gradvis öka stödet tillUgandas återuppbyggnad och utvecklingsansträngningar. Jag föreslår att anslagsposten"Katastrofer, stöd fill återuppbyggnad m.m." uppförs med 800 milj. kr. Av beloppet avser 280 milj. kr stöd tillåteruppbyggnadsinsatser. Bistånd genom folkrörelser och andra enskildaorganisationer Jag har tidigare redovisat att bistånd genomfolkrörelser och andra enskil daorganistioner bör spela en viktig roll inom biståndsverksamheten. Den kunskap om bistånd och som finns hos organisationerna är en betydelsefull bas för det svenska biståndet. Genom folkrörelserna engage ras många människor i aktivt i utvecklingssamarbetet. Folkrörel serna har i ett långt och brett perspektiv varit bärare av demokratiska ideal i vårt eget land. De har goda möjligheter att med sina kunskaper och erfarenheterstödja framväxten av folkliga rörelser i och där medfrämja en demokratisk samhällsutveckling. a. miljövårdsom rådetspelar folkrörelserna en viktig roll. Sammanlagt kanaliseras mer än I miljard kronor, vilketmotsvarar av det totala bilaterala biståndet, genom folkrörelser och andraenskilda organisationer. Jag anser att folkrörelser och andra enskilda organisationer även fortsättningsvis bör spela en allt viktigare roll. Detta kommertill uttryck i form av successivt uppräknade anslag. Jag föreslår attanslagposten Bistånd genom folkrörel ser och andra enskilda organisationerhöjs med 50 milj. kr. till 575 milj. kr. Särskilda miljöinsatser Prop. Bil 5 I enlighet med det nya miljömålet ibiståndet kommer miljöhänsyn att integreras i olika delar av biståndet. Miljömåletsgenomförande möjliggörs bl.a.genom utarbetande av miljö- och naturresursstrategier, tillämpning av miljökonsekvensbedömningar i biståndsprojektensamt utvecklingsarbete kring miljö-och utvecklingsfrågor. Vidare krävs insatser för att stärka mottagarländernasmiljökunnande och det allmänna miljömedvetandet genom utbildning ochforskning, tillgodose folklig medbestämmanderätt vid stora projekt samt stärka miljölagstiftningen ochden administrativa och institutionella kapaciteten som erfordras för enlångsiktig förvaltning av naturtesurserna. Jag anser attfortsatta satsningar bör göras på byskogs- och markvårdsprojekt med en klar fattigdoms- ochlandsbygdsorientering. Härutöver krävsåtgärder för att bredda miljöinsatserna genom t. ex. vattenresursplanering, marin miljövård och åtgärder för attbevara den biologiska mångfalden.Vidare finns behov av biståndsfinansierade insatser för att lösa miljöprobleminom den moderna sektorn. Det gäller bl. a. industriell miljövård och ansträngningar för att utveckla och sprida miljövänlig teknik, förnyelsebara energikällor och för attbegränsa förorenande utsläpp. Ökaderesurser och en större andel av utvecklingsbiståndet bör även gå till investeringar som behövs för att förbättra miljönt. ex. skogsplantering, utveckling avbrännvedsprodukfionen, skydd för vattentillgångar, markvård, kombinerat jord- och skogsbruk, småskaligtjordbruk, billiga vatten-ochavloppssystem samt omvandling av grödor fill bränsle. Miljöförstöringenutgör ett aUt större hot mot utvecklingsmöjlighetersamtidigt som ländernas resurser för att lösa miljöproblemen är ytterst knappa.1 syfte att ge förutsättningar för ett effektivt genomförande av miljömåleti biståndssamarbetet finner jag att behov föreligger för ökade resurser inom miljö- ochnaturresursområdet, utöver tillgängliga medelinom bl. a. landprogrammen, katastrofbiståndet och stödet genom enskilda organisationer. Jag har därför funnitdet motiverat att inrätta en särskild anslagspost benämnd Särskildamiljöinsatser för att intensifiera stödetför bilaterala och regionala miljöprogram. De miljöinsatser som för närvarandefinansieras inom anslagsposten Särskilda program, föreslås föras över till den nya anslagsposten. Medelsbehovet för särskilda miljöinsatserberäknar jag till 125 milj. kr. Särskilda program är avsedd att vara ettkomplement till i första hand det övriga biståndet genom SIDA. Syftet är dels att skapa förutsättningar för att särskiltuppmärksamma ämnesområden där initiativ och utökade insatser är speciellt angelägna, dels att främja metodutveck ling för biståndsverksamheten. Från anslagsposten finansieras även insats förberedelser och resultatvärdering.Medlen bör kunna användas både för särskilda initiativ i enskilda länder, i regioner och i internationella sam manhang. För att ovanstående målsättningar skallupfyllas anser jag att följande Prop. 1988/89: 100 områden bör ingå somdelposter under Särskilda program: energi, häl- Bil. 5 sovård,AIDS-bekämpning, befolkningsfrågor, kvinnofrågor, kultur och massmedia, främjande av demokratisk utvecklingoch mänskliga rättigheter, försöksverksamhet och metodutveckling, samtinsatsförberedelser och resultatvärdering. Verksamheten inom deämnesinriktade delposterna bör omfatta insatser med anknytning till detlångsiktiga utvecklingssamarbetet, såväl bilaterah som multilateralt. Befolkningsfrågornasnära samband med såväl miljö som kvinnors hälsa uppmärksammas allt mera. Det finns ettstort antal organisationer som bedriver verksamhet med relevans för dettasamband. Jag föreslår därför att delposterna för hälsovård, befolknings- ochkvinnofrågor ges ökad prioritet. Regeringen har förbudgetåren 1988/89-1990/91 utfast 60 milj. kr. för forskning om AIDSoch tropiska sjukdomar. För innevarande budgetår har 20 milj. kr.anvisats. Medlen disponeras av SAREC. Forskningsprogrammet skall genomföras iinternationell samverkan och målet är att få fram läkemedel ochvaccin mot AIDS och tropiska sjukdomar. Samarbete på kultur-och massmediaområdet utgör ett viktigt komplement det mer tekniskt ochekonomiskt inriktade biståndet. Kulturstödet skall bl. a. främja ett folkligt deltagande ikulturlivet medan stödet till massmedia skall ges till uppbyggandet och utvecklandetav främst press och radio men också nyhetsbyråer i . Jag finner ökadesatsningar på kultur- ochmassmediaområdet motiverade. Inför innevarande budgetårinrättades en särskild delpost för främjande av demokrati och mänskligarättigheter. Riktlinjer för verksamheten under delposten har utarbetats. Som framgåttav inledningsavsnittet tillmäter jag främjandet av mänskliga rättigheter och demokratisk utvecklingfortsatt stor betydelse. Stöd från delpostenförsöksverksamhet och metodutveckling bör i första hand ges förinsatser i programländer. Anknytning fill sektorer där SIDA har betydandeaktiviteter och behov bör eftersträvas. Jag noterar att SIDA finner attförstärkningen av den svenska resursbasen är en viktig komponent i arbetet. finansieras även stöd till det internationellaprogrammet om sociala aspekter på ekonomisk anpassning. Jag välkomnar denrationalisering av verksamheten som SIDA eftersträvar bl. a. genomatt verksamheten koncentreras fill större sammanhållna program. Iverksamheten krävs ett nära samarbete med SAREC och BITS eftersom insatsernaibland gränsar mot forskning och utbildning. Ett betydande antal av pågående projekt sker isamarbete med olika FN-organ. Mot bakgrundav aktiva engagemang för förbättringar av de internationellaorganisationernas verksamhet inom och utom FN-systemet finner jag det motiveratatt insatser genom olika FN-organ bedöms även i detta perspektiv. Denna aspekt bör bevakas i samråd med utrikesdepartementetsu-avdelning. Jag beräknar medelsbehovet under Särskilda program fill328 milj. kr. 8 1988/89. Rekrytering och utbildning av fältpersonal Prop. 1988/89: 100 Ril 5 utnyttjas för rekryteringav biträdande experter, volontärer och Junior Professional Officers inom FN-systemet, förrekrytering av biträdande experter inom de bilaterala programmen, för aktivering av densvenskaresursbasen, för s. k. mindre fältstudier samt för rekrytering och utbildning avfältpersonal. Det är angeläget att lämpliga personer rekryteras för deltagandei fältarbetet och för olika uppgifter i FN-organen och att de får en adekvatutbildning. Det gäller inte minst den växande kategori av personal, som äranställd av konsultföretag och som kontrakteras av SIDA i biståndssamarbetet.Jag välkomnar att SIDA planerar att successivt öka rekryteringen avbiträdande experter och Junior Professional Officers med målsättningen att100 personer från denna kategori skall vara i fält 1989/90. Härigenom vidgas densvenska resursbasen och det multilaterala samarbetet stärks. Jagförordar att 81 milj. kr.