prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — att tillhandahålla och verka för utvecklandet av öppnaoch standardiseradetelekommunikationstjänster, attsamverka med andra aktörer på telekommunikationsmarknaden för att skapa bred uppslutning kring televerketsnättjänstlösningar. Underplaneringsperioden bedömer att den svenska telekommunikationsmarknaden helt kommer altöppnas för konkurrens. Detta innebär snabbt växande konkurrens på produkter,fastighetsnät, service och nättjänster. Elt antal operatörer pånättjänstmarknaden bygger upp en position på marknaden. primära utbud av tjänster består av: öppna ochförelagsinterna nättjänster, kommunikationssystem(kontorsväxlar, fastighetsnät inkl. lokalnät), service (drift,felavhjälpning, utbildning, etc), Personliga tjänstererbjuds dels som stödtjänster till automatiska nättjänster, dels som rent kommersiellatjänster, exempelvis passningstjänster,väckning etc. anser att denna personliga service är ett viktigt komplement till övriga tjänster som erbjuds av marknaden. har även ett utbud av: Lättheten atttelefonera i har fört med sig stora krav på möjligheten all ringa även utanför hemmet ocharbetsplatsen. har för dettaändamål 42 500 telefonautomater varav 16 000 är Ijänsleaulomaler och 26 500 ärabonnerade. omsattes 170 milj. kr. Verksamheten går f n. medförlust. Verkets mål är att verksamheten skall bära sina kostnader men inte nödvändigtvis ge någotöverskott. kommer ca 20000 automater attförnyas. ISDN erbjuder högaöverföringshastigheter och "intelligenta" funktio ner för ljud, data och bild.Ett fältprov med ISDN startar och beräknas vara avslutat 1990.Samtrafik med andra nät och med ingår i provet. Definitivställning till den kommersiella utbygg naden av ISDN tas efter det att fältprovet har utvärderats. Den kommersi ella introduktionen blir beroende av enavvägning mellan efterfrågan och kostnader. Introduktionen är vidare tidsmässigt beroende av det arbete som bedrivs inom de intemationella standardiseringskommis- sionema. ' Televerketerbjuder ett av världens bredaste sortiment av tjänster för Prop.1988/89:100 datakommunikation. Med den komplettering av tjänsteutbudet somnu Bil. 8 skett kan så gott som alla kunders behov av dalakommunikationtillgodoses. Datel står för datatrafik såväl viauppringda förbindelser i telefonnätet somvia fast uppkopplade förbindelser. Datel är den volymmässigt största datakommunikationstjänslenmed en stark tillväxt . Datex är världens största datanät.Utvecklingen har utgått från knappt 900anslutningar till närmare28000 vid utgången av . Datextjänstenär byggd speciellt för datatrafik med krav på mycket goda egenskaper avseende kvalitet, säkerhet ochtillgänglighet. Tjänsten är lätt att skräddarsy efler kundbehov. Samverkandetjänster finns inom och i . Datapak innebär en"paketförmedling" som bl. a. ger möjlighet att kommunicera mellanutrustningar som arbetar med olika dataöverföringshastigheter.Datapakljänsten kan samverka med över 70 länder. Antalet abonnenter var 2 100 st. Videotex har enfortsatt positiv utveckling. Trafiklillväxten var och antalet anslutningar ökademed . Det nordiska mobiltelefonsystemet NMT harrönt stor internationell uppmärksamhet. Arbete pågår för att skapa ettgemensamt europeiskt mobiltelefonsystem för1990-talel. Vid utgången av hade NMT-syslemel 160000 kunder i Sverigeoch i hela ca 432000. Systemet expanderar kraftigt. Kabel-TV-verksamhetbedrivs i en särskild division. långsiktiga inriktning syftar till att distributionen successivtskall integreras med distributionssystem för många andra tjänster i ettbredbandigt nät fram till kunderna. Prognoserna pekar på att ca 800000 hushåll,spridda över hela landet, kan vara anslutnaår . Investeringarna för televerkels del motsvarar enbart någraprocent av de totala nälinvesteringarna. är ett av helägt moderbolag till övriga bolag inom leleverkskoncernen.Inom Teleinvest AB finns vissa servicefunktioner för verket som exempelvisfastighetsförvaltning. Företagen är gmpperade i fem affärsområden. Dessa är säljrelaterad verksamhet, speciellanättjänster, industri, programvara/hjälpmedel samt konsultverksamhet. I gmppenfanns nio helägdadotterbolag, ett antal hel- eller delägda dotterdotterbolag samt delägdabolag. Målet förTeleinvestgmppen är att marknadsföra och underhålla möjligheter tilltelekommunikation. Verksamheten skall bedrivas på sunt affärsmässig basis med tillfredsställandelönsamhet. Ett viktigt mål är attförsöka utveckla Teleinvestgmp- pens kundsida. De företag som hitintillshaft som praktiskt taget enda kund bör i flertalet fall aktivt arbeta med en breddning av kundbasen för att få en bredare närkontakl med marknadsutvecklingen inom verk samhetsområdet. lades tonvikten på atlvidareutveckla affärsområdet . 1988/89:100 speciella nättjänster. Därmedavses tjänster som stimulerar utnyttjandet Bil. 8 av telenätet. Inom detta affarssegment finns två helägda dotterbolagTele-delta och Telelarm samt del delägda bolaget (). STS ägs av de fem nordiska länderna ocherbjuder globala telenät till nordiska förelag för deras behov av data- ochmeddelandetrafik. Av omsättningeninom svarade för . utvecklaroch tillverkar produkter och system som stöder televerkskoncernens ambitioner attvara ledande på den svenska marknaden. Produkterna är emellertid starktkonkurrensutsatta och lönsamheten underår 1988 har inte varit tillfredsställande. har därför ett rationaliseringsprogram gåtts igenom för attanpassa kostnader och organisation till rådandemarknadsförutsättningar. Under år 1987uppgick investeringarna i Teleinvestgmppen till ca . beräknasinvesteringama till ca . Föredragandensöverväganden 3.1 Inriktning av verksamhet behandlade frågan ominriktningen av telepolitiken (prop. 1987/88:118, , rskr. Dåanalyserades även inriktningen av verksamhet. Under perioden1988-1991 skall verksamheteninriktas på - en fortsatt koncentration på nälulveckling ochnättjänster, effektivisering och behovsanpassning avinvesteringarna, - åtgärder för att möta en ökande konkurrens, en ökad kostnadsanpassning av avgifterna somdelvis får ske selektivt. De insatser som kommer all görasbaseras på ell ålgärdsprogram. 90, som verket arbetat fram. 1 del ingår bl.a. förbättrad investe ringsstyrning för atl bromsa kapitalkostnaderna och en effektivisering av säljorganisationen. I den treårsplansom nu föreligger har verket fullföljt de intentioner som lagts fast. Jag anser inte att det finnsanledning att nu föreslå någon förändring av den generella inriktningen utanvill understryka vikten av att verket gesmöjlighet att med konsekvens och kraft fullfölja arbetet. 1 viss utsträckningkommer dock förutsättningarna att förändras genom att verksamheten blir allt mer konkurrensutsatt. 1 enlighet med av stats makterna fattade beslut kommer det s. k. anslutningsmonopolet att helt ha upphävts . har dock ännu en helt dominerande ställningvad gäller olika nättjänster. ställer också krav på verket vad gäller speciellt hänsynstagande till vissa kundkategorier. Hur detta närma re skall utformas prövas av post-och teleutredningen. Utredningens för slag och den vidare behandlingen avdessa kan komma att medföra vissa förändringar av verkets förutsättningar för verksamheten under ireårspe- 161 11 1988/89.1saml Nr 100. rioden.Jag återkommer lill regeringen med förslag i dessa avseenden när Prop.1988/89:100 utredningsresultatet föreligger. Ny teknik införsfortlöpande för telekommunikationer. Den nya tekniken medför ocksåökade möjligheter för utomstående företag atl konkurrera med verket medvissa nättjänster. Jag vill erinra om att statsmakterna tidigare förutsatt altkonkurrensutsatt verksamhet antingen skall bedrivas inom medstringent genomförd särredovisning eller bedrivas i bolagsform. Verket kommer ävenframgent att ha en helt dominerande ställning men kan troligen behöva göra justeringar avverksamheten för att anpassa sig lill en merkonkurrensulsalt tillvaro. Bland annat kommer vissa prisstmk-turer attbehöva förändras. Jag anser atl konkurrens inomtelekommunikationerna kan vara till gagn församhället. Som jag framhöll i propositionen om inriktningen av telepolitikenär konkurrensen inget självändamål utan ett medel för att uppnå högre effektivitet i produktionen avteletjänster och större valfrihet förkonsumenterna. Jag anser det därför nödvändigt att verket inom vissa ramar gesfrihet att fortlöpande anpassa service m. m. lill en eventuellt förändradsituation. Som jag anfört under Postväsende har den översyn avtreårsplanesystemel som pågår inom i ett första steg lett till att statsmakternasstyrningav post- och televerken bör formuleras i något ändrade termer. Syftet härmed är atttydliggöra sambanden mellan de olika styrinstrumenten. Fortsättningsvis börsynsättet vara att målen läggs fast som vissa restriktioner eller krav påverksamheten anges. Enligt den avstatsmakterna fastlagda telepolitiken skall telesystemet utformas så all detger god tillgänglighet och service för grundläggande telekommunikationer.Delta bör ses som televerkels primära mål och bas för verksamheten. Med andra ord är detvad verket måste åstadkomma inom de ramarsom statsmakterna fastställer i form av högsta godtagbara prishöjningar ochlägsta accepterade soliditet. Den reala avkastningen på kapital som investeras i verksamhetskall på lång sikt i genomsnitt vara ungefär lika hög som påkapitalinvesteringar i andra verksamheter.Statsmakterna kräver vidare att verksamheten skall "gå ihop" ekonomisktoch lämna viss ränta på statskapitalet och statslånet. Dessutom bör statsmakterna jta ställning till de övergripande strategier som tillämparför sina investeringar. Jag återkommer något tilldetta i det följande. Även om staten genom givetvisskall kunna erbjuda även andra telekommunikationer är det inte möjligt ellerlämpligt atl staten lar ett övergripandeansvar annat än för de grundläggande kommunikationerna. Jag anser därföratl regering och riksdag primärt bör behandla service mål för de grundläggande telekommunikationerna. De viktigaste service- 162 målenär mått på framkomlighet och tillföriillighet i telefonnätet saml Prop.1988/89:100 leveranstider och underhåll föranslutningar. Den nuvarande framkomligheten framgår av fig. 100 99 98 97 96 95 94 93 92 91 90 % Riktuitik under kontoritid '" Samata Uo 78/79 80/81 82/83 1983 1984 1985 1980 1987 1988 1989 1990 1991 1992 100 9998 97 96 95 94 93 92 91 90 Rikatrafik under maxualiktunma 1985 I o m 1:a kv 1988 BdsU Mo -"'Medoltal ------ ' Samata Uo 1/85 3/85 1/86 3/86 1/87 3/87 1/88 Måletför framkomligheten fastställdes av (prop. Prop.1988/89:100 1987/88:118, , rskr. 402) lill i genomsnitt från ochmed Bil. var målet97,. Av figurerna framgår att målet överträffades . Ettteleområde har dock inte uppnått fuUt så goda resultat. De avsevärdainvesteringar och insatser för förbättrad nätövervakning som genomförtsunder senare år har lett till successivt bättre framkomlighet. Jag anser del angeläget att resursema undertreårsperioden inriktas på att uppnå målet för framkomlighet i samtligateleområden. Enligt de av riksdagenfastställda målen för felavhjälpning skall av felen vara åtgärdade helgfrimåndag till fredag. I genomsnitt skall ettfel vara åtgärdat inom högsl . Även det målet haruppnåtts . Den genomsnittliga leveranstiden för enanslutning till telefonnätet är 17dagar vilket överensstämmer med målet. Jag anser inte attdet finns skäl alt nu föreslå någon ändring i målen. Den nuvarandemålsättningen synes vara väl förenlig med kundemas krav och en höjning kanknappast anses vara ekonomiskt försvarbar. Föratl fortlöpande kunna uppfylla servicemålen samt följa med den tekniska utvecklingen inom teleområdet ärteleverkets årliga investeringar mycketomfattande, ca , och verket är därmed en av vårt lands störstainvesterare. Med hänsyn till den belastning på kapitalmarknaden som dettautgör och investeringarnas betydelse för verkets service och ekonomiskaresultat är det ytterst viktigt att verket har en effektiv styrning av sina investeringar. Verket har ocksåsom en betydelsefull del av sittslrategiprogram Kraftsamling 90 en förbättrad investeringsslyming. I beslut om inriktningen avtelepolitiken underströks vikten av attmedborgarna, näringslivet och den offentliga förvaltningen i landets olikadelar erbjuds tillfredsställande telekommunikationer tilllägsta möjliga samhällsekonomiskakostnad. Med hänsyn härtill är det angeläget att verket planerar omfattningenoch inriktningen på sina investeringar så att ett optimalt ekonomiskt resultaterhålls med bibehållen servicenivå. Verkels målsättning med investeringarna äratt öka intäkterna och begränsa kapitalkostnaderna. Investeringarna styrs bl.a. av förväntade förändringar av efterfrågan på verkels tjänster. För denförevarande treårsperioden har detta föranlett verket atl beräkna en höjning avinvesteringarna på telestationer i och med krav på snabbare utbyggnad avdigitala förbindelser i storstadsregionerna. Vidare kommerinvesteringarna i anläggningar för mobilradio all öka med anledning av en beräknad större irafiktillväxt. I televerkels höglekniska verksamhet ärinvesteringsunderlaget natur ligen mycket tekniskt baserat. Jag anserdel därför inte möjligt eller lämp ligt att regering och riksdag fortlöpande tar ställning tillinvesteringama. Jag anser dock att statsmakterna med lämpliga mellanmm bör ta ställning till strategin bakom investeringsbeslutenför att kunna bedöma hur plane rade investeringar påverkar verkets service- och verksamhetsinriktning samt deras effekter på verksamhetensekonomi. vidare inlettsett arbete med att analysera hur samhällsekonomiska be- Prop. 1988/89:100dömningar bör komma in i investeringsprocessen. Jag avser att återkom- Bil.8 ma till regeringen med förslag tillformer för statsmakternas behandling av investeringar. över har telefontaxorna utvecklatslångsammare än konsumentprisindex och ligger internationellt sett på en mycketlåg nivå. En orsak lill den gynnsamma prisutvecklingen är att produktivitetsutvecklingen varit god.Arbetsproduktiviteten ökade , definierad som omsättningsökning i fastpris per anställd. uppgick den genomsnittliga produktivitetsökningen till . Motsvarande ökning beräknas för förevarandetreårsperiod. En orsak till dengynnsamma utvecklingen är den nya tekniken som innebär mindre krav påarbetsinsatser. Det är angeläget att produktiviteten kan öka även fortsättningsvis. Dagens taxor följer inte kostnaderna förde olika tjänsterna. Detta förhållande ärförenat med regionalpolitiska och samhällsekonomiska nackdelar. Vidare kommer utvecklingsmöjligheternainom telekommunikationsområdet att medföra en ökad konkurrens. Mot denbakgmnden har godkänt en laxeomläggning som innebär attteleverket ges möjlighet att successivt anpassa sina taxor till vad som äraffärsmässigt inom ramen för de krav som ställs på service, regional balansoch sociala hänsyn. Den ram som därvid skall gälla bereds för närvarandei den tidigare nämnda utredningen. Den genomsnittligaprishöjningen beräknas bli . Jag anser att en sådan prisutvecklingbör kunna accepteras. Inom ramen för arbetet med översyn av treårsplanesystemel analyseras närmare hurprisinstm-mentet bör användas i statsmakternas styrning. Soliditet definieras här som det egna kapitalet,verkskapitalet, satt i relationlill totalkapitalet vid slutet av budgetåret. Statsmakterna har beslutat (prop.1987/88:118, , rskr. 402) att leleverkskoncernenår 1992 skall ha en soliditet på . När detta lades fast noterades dock att det pågick enöversyn av avskrivningstiderna förverkets anläggningstillgångar. Med hänsyn till den snabba tekniska utvecklingen ansåg verket det nödvändigt att iviss omfattning korta avskrivningstiderna.Det sades att översynen kan komma att leda lill en sänkning av den redovisade soliditeten. I sintreårsplan beräknar verket atl den fastlagda soliditeten ändå skall kunnauppnås . Beräkningen av soliditeten bygger på antagandet om en gynnsamekonomisk utveckling. Vissa faktorer såsom löne- och prisutvecklingen är docksvåra att prognos-ticera så passlång tid i förväg. Det finns därför osäkerhetsmoment som måste fåbeaktas. Enhög soliditet är eftersträvansvärd eftersom den minskar verkels 165 beroendeav förändringar i upplåningsmöjligheter och räntor över vilka Prop.1988/89:100 verket inte har kontroll. Verket har också med en hög soliditetbättre Bil. 8 möjligheter att möta resultatförsämringar. Det finns ingenanledning att nu revidera soliditetskravet. har numera fått uttryckligt ansvaräven för bolagssektorn. Detta understryker vikten av att verk och bolag sessom en sammanhållenkoncern. Det är då också viktigt att bolagssektorn utvecklas i enlighet med de riktlinjer som statsmakternafastställt för verksamhet. Det finns anledning att införkommande treårsplan fördjupa diskussionenav den strategi som bör gälla för utvecklingen av bolagssfären och jag avser att återkomma till regeringen medförslag till bland annat soliditetskrav för bolagssektom. har (prop. 1987/88:118, , rskr. 402) beslutatatt en ny myndighet statens telenämnd (STN) skall inrättas och ta övervissa av uppgifter. Enligt propositionen bör STN:s verksamhet finansierasmed avgifter. En arbetsgmpp inom med företrädare för , användare,leverantörer av teleutmstning, standardiseringskommissionenoch berörda myndigheter har till uppgift att precisera telenämndensuppgifter. Jag kommer, sedan arbetsgmppen slutfört sitt arbete, atl föreslåregeringen att till anmäla från vilken tidpunkt STN skall börja verka samt nämndens organisation. Deanslags-tekniska frågoma kommer då alt underställas . Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. godkänna vad jagförordat om inriktningen av verksamhet , 2. godkänna de servicemål och ramar som jaghar förordat för verksamhetunder perioden 19901992. H. Kollektivtrafik m.m. Prop.1988/89: lOO 1987/88Utgift 27479000 1988/89 Anslag 19 225000 1989/90Förslag 24210000 () har enligt sininstmktion (SFS 1988:1179) uppgifter inom i huvudsak följande områden - handikappanpassningav kollektiva färdmedel - civiltransportverksamhet under kriser och krig - statligupphandling av viss persontrafik på jämväg - yrkestrafikoch intemationell vägtrafik TPR leds av enstyrelse som består av högst åtta personer, generaldirek tören medräknad. Vid transportrådet finnstvå rådgivande delegationer, en förberedskapsfrågor och en för handikappfrågor samt en . Gmnden för TPR:s verksamhet är de allmännatrafikpolitiska riktlinjerna. Detövergripande målet för trafikpolitiken innebär att medborgarna och näringslivet i landets olika delar skall erbjudasen tillfredsställande, säker och miljövänlig trafikförsörjning till lägstamöjliga samhällsekonomiska kostnad. Det övergripande trafikpolitiska målet harindelats i delmål som gällertillgänglighet, effektivitet, säkerhet och regional balans samt att god miljö och hushållning med naturresurser främjas iarbetet med trafik och transporter. Trafikpolitikens inriktningskall präglas av valfrihet för konsumenterna, mindre detaljreglering, vissdecentralisering samt av att konkurrens mellan olika trafikutövare och transportlösningar främjas.Samtidigt skall möjligheterna till samverkan mellan olika trafikgrenar ochtransportmedel tas till vara.Samhället kommer även att ha huvudansvaret för transportinfrastmkturen. För TPR:s verksamhet innebärtrafikpolitikens inriktning att givna regelsystem skall tillämpas så attriktiga och snabba beslut kan fattas i enlighetmed de trafikpolitiska intentionema, men också med iakttagande av ett väl avvägt brukarinflytande. T detta liggerockså att undvika onödig byråkrati och ge en god service rillallmänheten. För TPR innebär huvudförslaget enbesparing på . /90- 1991/92. TPR föreslår följandebesparingsåtgärder en tjänst på generaldirektörens sekretariat återbesättsinte vid vakans entjänst vid yrkestrafiksektionen dras in /92 (220000 Prop.1988/.) entjänst vid planeringsenheten som är omplacerad återbesätts inte vid vakans (. förändringar av aktiviteter inomenergihushållningsområdet /92(. TPR anför i sin anslagsframställning att1988 års trafikpolitiska beslut för TPR:s vidkommande medför förändringar på enrad punkter jämfört med hittillsvarande arbetsuppgifter och att detta kommeratt påverka medelsbehovet redan följandebudgetår. TPR:s begäran om medelsförstärkningar kan sammanfattas enligtföljande. för att utveckla sitt stöd till länsstyrelsernastrafikplanering. TPR föreslår att . överförs till rådet från anslagetC 4. under tolfte huvudtiteln för detta ändamål. Förvidareutveckling av rådets prognoser för person- och godstransporter yrkar TPR . för alt kunnaanlita externa konsulter för analysarbete m.m. TPR anser attstatistik- och prognossektionen behöver förstärkas med en handläggartjänst för att kunna uppfylla de ökade krav som ställspå underlagsmaterial förtrafikplanering. Kostnaden beräknas till . TPRhemställer om ytteriigare . till information om energihushållning. För åtgärder inom dencivila delen av totalförsvaret yrkar TPR , varav merparten (3 600000kr.) avser anskaffning av nödvändigskyddsmateriel för landsvägstransporter. Vidare planeras utveckling av ransoneringssystemet, med hänsyn lillkonlokortsanvändning, förstärkningav ledningsorganisation, utbildning av personal vid CB och länsstyrelserna,underhåll av radioulmstning, specialbearbelning av for-donsslatistik, testkörning av bilregistret saml dalalistor medfordonsuppgifter. Som framgått tidigare är TPR:s arbetsuppgifter avskiftande karaktär och utförsinom skilda områden. Detta innebär att rådets verksamhet successivt förändras. Riksdagenstrafikpolitiska beslut innebär omfattande ändringar av TPR:s uppgifter.Beslutet innebär både ökade och minskade uppgifter. Förändringarna kan sägasske inom i huvudsak följande fem sakområden: handikappanpassningav färdmedel och terminaler inom den kollektiva trafiken statsbidrag tillvissa investeringar som rör kollektiv persontrafik upphandlingav inlerregional persontrafik på järnväg förhandlingarom avtal för ersättning till trafikhuvudmännen för övertagande av viss persontrafik på järnväg. T budgetpropositionen (prop.1987/88:100 bil. 8) anmälde jag att jag hade för avsikt alt återkomma tillregeringen med förslag om en 168. översynav resursfördelningen till transportrådets olika arbetsområden. I Prop.1988/89:100 silltrafikpolitiska beslut förutsatte alt regeringen vid sin avise- Bil. rade översyn skulle beakta de förändringar av TPR:sverksamhet som blev resultatetav olika beslut med anledning av den trafikpolitiska Mot denna bakgrundhar regeringen beslutat tillkalla en särskild utredare () för atl se över verksamhet. Förutom de förändringarsom trafikpolitiska beslut inneburit för TPR bör gränsdragningengentemot närbesläktade uppgifter hos andra myndigheter ses över. Utredaren skallredovisa sina övervägandenoch förslag . Jag anser att TPR:sförslag till fördelning av besparingar på budgetår i enlighetmed huvudförslaget bör kunna accepteras. Detta innebär att ingen reduceringgörs av TPR:s anslag H 1. under del kommande budgetåret. TPR är funktionsansvarig myndighet förtransporter inom totalförsvarets civiladel. Efter samråd med chefen för försvarsdepartementet godtar jag TPR:smedelsberäkning på . Som tidigareframgått för TPR i sin anslagsframställning fram en rad yrkanden omanslagsförstärkningar under det kommande budgetåret. Enligt min bedömningbör, i avvaktan på resultatet av översynsarbetet, inga förändringar utöverovanstående göras i fråga om medelstilldelningen till TPR. Jag avstyrker därmed TPR:s yrkandeni övrigt. Pris- och löneomräkningen beräknar jag för TPR:s del lillI . Jag har i mittförslag beaktat dels att tjänstebrevsrälten föreslås upphöra för TPR fr.o.m. denI , dels förslaget om upplösning av . Jag hemställer att regeringen föreslår att tillTransportrådet för /90 anvisa ett förslagsanslag på . Transportstöd för m. m. 1987/88Utgift 242 524000 1988/89 Anslag 257 3000001989/90 Förslag 297 800000 Från anslaget gesstöd för att utveckla näringslivet i de norra delarna av landet genom bidrag tillgodstransporter och persontransporter saml till datakommunikation. Godstransportslödetär ett fraktbidrag i efterskott till företag.