prop · GC03150 · 1988-12-31 00:00:00 — Årligprocentuell förändring och bidrag därtill Därav hänförs till: -1,3 Källor: , ochfinansdepartementet. Detkan noterats att företagen höjt priserna mer på hemma- Prop.1988/89:150 marknaden än på exportmarknaden, se tablå. Detta är ettprissättnings- Bil. 1.1 mönster som förekommit under de senaste åren.Sänkningen 1987 torde lill stor del bero på att prisstoppet hållit nerehemmamarknadspriserna. Det är sannolikt att den högre inhemskakostnadsutvecklingen och den starka efterfrågeutvecklingen på hemmamarknadenligger bakom företagens prissättningsbeteende. Hemmamarknadspris/exportpris för bearbetade varor Procentuell förändring mellan årsgenomsnitten 1984 1985 1986 1987 1988 Relativpris 2,0 0,8 1,8 -0,2 2,3 Anm.: Relativpris enligt producentprissystemet. Dessapriser avviker något från priserna enligt utrikeshandelsstatisliken. Hittillsunder 1989 (mellan ) har KPI stigit med 2,3%.Inflationstakten räknad som 12-månaders förändringstal, (dvs. från mitten avmars 1988 ), uppgår till 6,. Bedömningenav prisutvecklingen och 1990 utgår ifrån prognoser och antaganden omarbetskraftskostnader, produktivitetsutveckling, importpriser m. m. ochinnefattar kalkyler av hur dessa faktorer kan tänkas påverka prisutvecklingen.Timlöneökningen antas, som tidigare nämnts, vara 1989 resp. 1990.Effekten av den tidigare beslutade höjningen av ATP-avgiften har beaktats.Vidare har hänsyn tagils till den nu föreslagna tillfälliga höjningen av denallmänna löneavgiften. Produktivitetsutvecklingen antas stiga tämligen svagtbåda åren. Utvecklingen av importpriserna, fömtom priserna på olja ochpetroleumprodukter, förväntas vara måttlig, 1989 resp. 1990.Priset på råolja förväntas ligga på per fat som årsgenomsnitt bådaåren, vilket är en ökning med jämfört med . Hänsyn har tagits till dennu föreslagna tillfälliga höjningen av mervärdesskatten från till underperioden . Vidare har hänsyn tagits till de nuföreslagna skattehöjningama på tobak och alkohol vilka föreslås träda i kraft Ijuli 1989. Jordbruksavtaletför regleiingsård 1988/89 innehåller en prisklausul, den s.k. "\entilen", som drog upp KPI . GATT-överenskommelsensom träffades innebär, vad avser jordbmket, all stöd lilllantbmkarna, inte kan finansieras via höjda konsumentpriser. Efter1990 är intentionema i GATT-överenskommelsen att det totala stödet tilljordbmket skall minska. Mjölksubventionerna dras, enligt tidigareriksdagsbeslut, ned med . Detta har beaktats i prognosen.Hänsyn har vidare tagits till det nu föreslagna totala slopandet avmjölksubventlonerna . Meddetta som bakgmnd beräknas prisema stiga med 8,under loppet av 1989. Mellanhelåren 1988 och 1989 bedöms prisökningama uppgå till . Inflationenberäknas uppgå till 4,under loppet av 1990 vilket ger en höjning mellanårsgenomsnitten 1989 och 1990 med 6,. 9 Den offentliga sektorn 9.1 Den offentliga sektorn och samhällsekonomin Underförsta delen av hade den offentliga sektorn ett finansielltsparandeöverskott, motsvarande i genomsnitt av BNP. Utgifternautvecklades parallellt med inkomsterna, se diagram 9:1. stegutgifterna snabbt medan inkomsterna som andel av BNP var i stort settoförändrade, vilket medförde alt den offentliga sektorns finansiella sparandeblev negativt 1978 och därefter försämrades tom 1982. Då uppgick detfinansiella sparandeunderskottet till ca , motsvarande 6,avBNP. bröts trenden med snabbt växande utgifter och det finansiellasparandel började förbättras. Därefter steg inkomsterna relativt snabbt medanutgifterna sjönk som andel av BNP och 1987 fick den offentliga sektorn ettfinansiellt sparandeöverskott på , vilket motsvarar av BNP. minskade det finansiella sparandet med ca . exklusive engångsskatten på livsförsäkringsbolagens förmögenheter 1987förbättades dock det finansiella sparandet med . Den kraftiga förbättringenav den offentliga sektorns finansiella sparande beror dels på enkraftig ökning av inkomstema, dels på en återhållen utgiftsutveckling, setabell 9:1. Den starka inkomstökningen har också medfört att skattenas andel avBNP (skattekvoten) har stigit från 1982111155,1988. Bakom den återhållnautgiftsutvecklingen ligger minskade transfereringar lill förelag (bl.a. harsärskilda industristöd reducerats från ca 1982 till ca 1miljard kr 1988), minskade ränteutgifter , 1988/89:150 Bil. Diagram9:1 Den offentliga sektorns andel av BNP 19701972 1974 1976 1978 1980 1982 1984 1986 1988 1990 Tabell 9:1 Reala iorändringar av den offentliga sektornsinkomster och utgifter 1988/89:150 Bil. -0,1 -1,2 -10,4 -10,0 -2,8 -7,4 -8,9 -10,6 -4,4 -2,4 -0,3 -2,2 -3,7 -2,6 -3,5 Anm.: Förändringslalen för den totala oflfentliga sektornsinkomster och utgifter redovisas med statsbidrag och andra internabetalningsströmmar eliminerade (liksom i tabell 9:3). Inkomsler ochtransfereringar har deflaterats med KPI. Offentlig konsumtion ochinvesteringar har deflaterats med respektive implicitdeflator. minskadeinvesteringar saml en måttlig konsumtionslillväxl. Transfereringarna lillhushåll har dock ökat i ungefär samma takt som inkomsterna. Iår och nästa är beräknas utgifterna öka realt med . Den extrahöjningen av basbeloppet saml förbättringen av stödet till barnfamiljernabidrar till en fortsatt snabb ökning av transfereringarna till hushållen.Investeringarna inom den offentliga sektorn, som ökade för första gångenunder , väntas fortsätta stiga 1989 och 1990. Förall belysa hur de reala förändringarna i den offentliga sektorns inkomster ochutgifter påverkar samhällsekonomin, har en enkel modell använts under en följdav år. Med antaganden om marginella import- och konsumtionsbenägenheter kanmultiplikatorer beräknas. De anger hur förändringar av inkomsler och utgifter iden offentliga sektorn bidrar till förändringar av BNP. Modellen inkluderar intede effekter finanspolitiken ger via pris- och lönebildning och kreditmarknad. Beräkningarnavisar alt den statliga finanspolitiken har haft kontraktiv inriktning1983-1988, se tabell 9:2. Kommunernas inverkan på ekonomin har varit svagtexpansiv . De finanspolitiska åtgärder som föreslås beräknasha en åtstramande effekt motsvarande ca 1/av BNP och . Efteråtgärderna kvarstår dock en stimulerande inverkan på samhällsekonomin 1990. Denexpansiva effekten beror delvis på atl den offentliga sektornsinkomster ökar relativt måttligt trots höjningar av mervärdeskatt, allmänlöneavgift m. m. Den måttliga inkomstökningen beror bl.a. på attlimlöneökningarna i beräkningarna antas gå ned till , vilket medför atl äveninkomstskatt och arbelsgivar- Tabell 9:2 Finanspolitiska effekter Procent avbruttonationalprodukten i fasta priser 1987 1988 1989 1990 -0,5 Staten inkl. socialförsäkring Kommunerna -2,9 -0,6 -1,2 -2,5 -0,8 -0,2 -2,4 0,2 -1,0 -2,7 avgifter ökar långsamt.Vidare har antagits att den statliga inkomstskatten sänks med ca 10 miljarderkr.1990. Den expansiva effekten beror också på all transfereringarna lillhushållen ökar kraftigt - bl. a. stiger pensionerna starkt till följd avprisökningarna . Del bör påpekas att desenaste åren har denna typ av beräkningar över-skallat finanspolitikensexpansiva effekter för prognosåren, främst beroende på alt inkomsternaunderskattats. Prognoserna över inkomsteroch utgifter medför att den offentliga sektorns finansiella sparande kanberäknas till ca . 1990, se tabell9:3. Prop.1988/89:150Bil. Tabell 9:3 Den offentliga sektorns inkomster och utgifter 775,7 497,2 172,2 106,4 -10,6 7,1 8,7 4,4 4,1 7,4 12,9 - 5,4 2,9 7,6 5,3 11,3 3,5 7,1 6,8 9,6 Skatter och avgifter Utgifter Finansiellt sparande 55,3, ' 1 investeringar ingår investeringar i personalbostäder,lagerinvesteringar samt nettot av köp och försäljning av fastigheter och mark. , , ochfinansdepartementet. 9.2 Statskulden och den offentliga sektorns finansiellaförmögenhet Statsskuldensaml den offentliga sektorns finansiella tillgångar och förmögenhet i fastpenningvärde lill 1988 framgår av diagram 9:2. De finansiellatillgångarna har nästan fördubblats främst genom uppbyggnadenav AP-fonden. steg även den finansiella förmögenheten.Därefter minskade förmögenheten snabbt till följd av de stigande statligabudgetunderskotten och 1983 uppstod en nettoskuld, som ökade de två följandeåren. ökade den finansiella, förmögenheten och var åter positiv 1987.Bakom de senaste årens förbättring av den offentliga sektorns finansiellaställning ligger huvudsakligen en kraftig förbättring av statens finanser.Sedan 1986 har statsskulden minskat och uppgick till 610miljarder kr. till bokförda värden. Med utlandsskulden räknad till aktuellavalutakurser och med de smärre Diagram9:2 Statsskuldens och den offentliga sektorns finansiella förmögenhet Prop. 700 600 500 400 300 200 100 O 700 600 500 400 300 200 100 O -100 31december 1970-1988, miljarderkr., priser Bil. Den offentliga sektorns firiähsiéllå tillgähgäi' Den .offentliga sektorns':. -I-- i-- 1- 1- 1- 1- i-- 1- 1- i-- 1- MtIII1-+- 19701972 1974 1976 1978 1980 1982 1984 1986 1988 justeringarfinansräkenskaperna gör uppgick slalskulden till , se diagram9:2. Statenhar också omfattande finansiella tillgångar. Dessa uppgick vid slutet av 1988till . Statens finansiella tillgångar består huvudsakligen avutlåning till företag och hushåll, insatskapital i statliga affärsverk ochaktier i statliga bolag samt skattefordringar. Bostadslånen har minskat sedan1986, då den statliga nyutlåningen till bostäder överfördes till statensbostadsfinansieringsaktiebolag. Socialförsäkringens finansiella tillgångaruppgick till . Huvudelen av denna förmögenhetutgjordes av obligationer och utlåning. AP-fondens och löntagarfondernasakieinnehav uppgick sammantagna till . AP-fonden får, sedanplaceringsreglerna ändrats , placera av fondmedleni fasligheter. förmögenhet, som i detta sammanhang räknas till denoffentliga sekloms förmögenhet, motsvaras huvudsakligen av valutareserven ochuppgick lill . Kommunerna hade en nettoskuld på 32 miljarderkr., se tabell 9:4. Skillnadenmellan den offentliga sektorns finansiella tillgångar och skulder utvisar denoffentliga sektorns finansiella förmögenhet. Den uppgick till 50 miljarder kr.vid slutet av 1988. Det bör noteras att i den finansiella förmögenheten ingårinte reala tillgångar i form av t. ex. mark, fastigheter och maskiner. Värdetav statens och kommunernas reala tillgångar torde röra sig om mycket stora belopp. 6 1988/89. Tabell 9:4 Den offentliga sektorns finansiella förmögenhet Statens tillgångar Kommunernas tillgångar, netto Socialförsäkringens tillgångar, netto tillgångar, netto 245 -21 304 51 Offentliga sektorns finansiella förmögenhet 1988/89:150 Bil. Sedan1982 har del skett en kraftig förbättring av statens finanser. Budgetsaldothar vänts från ert underskoU 1982 på 83 miljarderkr. (av BNP) till ettöverskott 1988 på . (0,av BNP). De förbättradestatsfinanserna kommer också till uttryck i atl statens finansiella sparandeförbättrades med . Budgetsaldot påverkas istörre utsträckning än det finansiella sparandet av förändringar iredovisningsprinciper och innehåll, t.ex. lyftes de statliga bostadslånen urstatsbudgeten 1986. Bakom förbättringen avstatens finanser ligger en kraftig ökning av inkomsterna somutgiftsökningen har hållits nere genom en stram budgetpolitik. Det förbättradeekonomiska läget har i hög grad bidragit lill den snabba inkomstökningen ochtill att insatserna inom arbetsmarknads- och industripolitiken har kunnatminskas. har ränteutgifterna minskat till följd av sänkt räntenivåoch även genom atl slalskulden minskade. gjordes enomläggning av principerna för redovisning av räntor på statskuldsväxlar, vilketmedförde att ränteutgifterna drogs ned med 5 miljarder. Budgetsaldotförbättrades med , medan det finansiella sparandetförsämrades med ca . Skillnaden beror tillstörsta delen på att inkomsterna av engångsskatten 1987 på livförsäkringsbolagensförmögenhet påverkar del finansiella sparandet men inte budgetsaldot. I årväntas en ökning både av statens budgetsaido och finansiella sparande tillföljd av de finanspolitiska åtgärder som föreslås. beräknas detfinansiella sparandet till , se tabell 9:5. Slalens inkomster beräknasöka med 1989. Den statliga inkomstskatten sänks 1989 genom attskattesatserna sänks för inkomster . och för inkomster mellan . och 75000 kr.Underskottsavdragens maximala värde reduceras från till 47 %.Skattesänkningen beräknas medföra ett skattebortfall på ca 10 miljarder kr.jämfört med en antas skattesatserna sänkas , vilket beräknas medföra ett skattebortfall på ca 10miljarder kr. Statens skatteinkomster reduceras dessutom genom en kraftigökning av utbetalningarna av kommunalskattemedel. Den särskilda vinstskallen på1989 års vinster väntas ge skatteintäkter på ca . Tabell 9:5 Statens inkomster och utgifter Exkl. statliga affärsverk och aktiebolag Prop.1988/89: Bil. -33,3 -12,9 Transfereringar till hushåll Ränteutgifter Övriga transfereringar Konsumtion Investeringar - 4,4 3,1 5,6 -13,6 10,9 1,0 9,5 9,1 9,8 3,8 8,6 7,0 10,4 Budgetsaido i % av BNP -10,0 Iinvesteringar ingår även lagerinvesteringar samt nettot av köp och försäljningav fastigheter och mark. Källor: , ,och . Inkomsternafrån de indirekta skatterna, som svarar för ungefär hälften av statensinkomster, beräknas öka med ca 11 1/1989 och 1990.Omsättningsskatten på värdepapper utvidgas . Mervärdeskatten föreslåstillfälligt höjas från lill fr. o.m. m. den 31december 1990. Skatterna på tobak och alkohol föreslås också höjas den iår. Den allmänna löneavgiften föreslås höjas tillfälligt för en period av 16månader fr. o. m. den . Avgiften höjs från till ihela landet. Dessutom höjs avgiften med lill 5,i . Den kommunala sektorn undantages från den extrahöjningen i . Statensinkomster av socialförsäkringsavgifter beräknas minska . Minskningenär en följd av alt folkpensionsavgiflen nu föreslås sänkas med 2 procentenheterden . Genom denna sänkning neutraliseras den föreslagnahöjningen av ATP-avgiften. Statensövriga inkomster minskade myckel kraftigt lill följd av attengångsskatten på försäkringsbolagen endast avsåg 1987. Vidare återgåråterbetalningarna för det kommunala bostadstillägget till normal nivå efter enändring av betalningsrutinerna. Ändringen innebar alt 1987 och 1988 omfattadesav vardera återbetalningar från kommunerna. Transfereringarnatill hushållen beräknas öka med 1989 Prop. 1988/89: 150 och1990. Utbetalningarna från arbetsskadeförsäkringen väntas fortsätta Bil, 1.1alt öka kraftigt. Den extra höjningen av basbeloppet ökarstatens pensionsutbetalningar. Barnbidraget föreslås nu höjas med perbarn och år fr.o.m. . Därigenom ökar statens utbetalningar avbarnbidrag med 790 milj. kr. och med drygt 1 1/2 miljarderkr. Statensränteutgifter beräknas öka något 1989 trots att statsskulden minskat. Det berorpå att den positiva engångseffeki, som omläggningen av redovisningen av räntorpå statsskuld växlar innebar 1988, avtar. ökar ränteutgifterna genomatt reduceringen lill följd av omläggningen av redovisningen av räntor påstalsskuldsväxlar bortfaller helt. Statensövriga transfereringar beslår till av transfereringar tillsocialförsäkringssektorn och kommuner. 1 övrigt ingår i denna utgiftspostbl.a. räntebidrag, livsmedelssubventioner och gåvodelen av u-lands-bislåndet.Räntebidragen väntas stiga relativt kraftigt till följd av ett ökatbostadsbyggande och ökade byggnadskostnader. Räntebidragen till bostadsrätts-och hyreshus begränsas genom en extra upptrappning av de garanterade räntor med0,från . Mjölksubventionerna föreslås nu slopasden . Denstatliga konsumtionen behandlas i avsnitt 4.3 och statliga investeringar iavsnitt 5. Socialförsäkringssektornomfattar allmän tilläggspensionering (inkl. löntagarfonder), allmänsjukförsäkring (inkl. föräldraförsäkring) saml arbetslöshetsförsäkring. Denallmänna tilläggspensioneringen (ATP) finansieras genom avgifter och avkastningpå AP-fondernas tillgångar, som huvdsak-ligen utgörs av räntebärandetillgångar. har pensionsutbetalningama varit större änavgiftsinkomsterna och uppgick underskottet till ca 10 miljarder kr.AP-fondernas ränteinkomster ökade med ca . och skatteintäkternamed ca . , vilket medförde att AP-fondernassparande ökade med ca . Reglernaför finansiering av arbetslöshetsersättningen ändrades den 1 juli 1988.A-kassorna får i fortsättningen statsbidrag för hela ersättningen. Fr.o.m 1989skall de medlemsavgifter som tas ut täcka dels förvaltningskostnadema, delstvå nya avgifter, finansierings- och utjämningsavgifter. Finansieringsavgiftenär avsedd att kompensera staten för ökade kostnader när statsbidrag betalas utför hela ersättningen. Utjämningsavgiften har införts för att minska skillnadeni medlemsavgifter mellan olika kassor. A-kassornas fonder upplöstes /89. Socialförsäkringssektornsfinansiella sparande består i huvudsak av uppbyggnaden av allmänna pensionsfonden. Det finansiella sparandet uppgick lill ca . 1988 och väntas öka till ca . 1989 och 34 1/. 1990, se tabell 9:6. Socialförskringssektornsinkomster av arbetsgivaravgifter beräknas öka Tabell 9:6 Socialförsäkringssektorns inkomster och utgift Ränteinkomster m. m. Transfereringar lill hushåll Övriga transfereringar Konsumtion m.m. Källor:Finansdepartementet, , ochstatistiska centralbyrån. medca 1989 och ca 14 1/1990. ATP-avgiften höjdes med 0,4procentenheter och föreslås nu höjas den 1 januari 1990.Samtidigt sänks folkpensionsavgiflen så att det samlade avgiftsuttaget avsocialförsäkringsavgifter blir oförändrat. Statsbidragenväntas öka med 1989 och 1990. Till viss del beror den kraftigaökningen på en bokföringsomläggning av egenavgiftema till ATP.Omläggningen innebär att AP-fonden erhåller egenavgifter både 1989 och1990. AP-fondensränteinkomster uppgick till ca . öch aktieut-delningama till ca1/. AP-fonden har fr.o.m. gjort aklieplaceringar ifastighetsbolag. AP-fondens inkomster av vinstdelningsskatten steg mycketkraftigt och 1988. Orsaken till dessa kraftiga ökningar torde vara attföretagens möjligheter alt genom bokslutsdisposi-toner reducera skatten avtog.För 1989 och 1990 väntas inkomstema av vinstdelningsskatten bli i stort settoförändrade. Socialförsäkringssektornsutgifter består i huvudsak av transfereringar lill hushåll. Dessa ökadekraftigt och en fortsatt stark ökning väntas och . Den extrahöjningen av basbeloppet med . medför ökadeATP-utbetalningar på ca . Det första steget avförbättringen av föräldraförsäkringen genomförs och beräknas kosta1,. för och 2 1/. Det andrasteget genomförs och beräknas kosta 1/. Den högsta dagpenningen i arbetslöshetsförsäkringen höjdes den 1 januari1989 från . skall högsta dagpenningen iarbetslöshetsförsäkringen höjas i takt med löneutvecklingen förindustriarbetare. Den kommunala sektornbestår av primär- och landstingskorrimuner samt församlingar ochkommunalförbund. har sektorn haft ett De ackumulerade underskotten i del finansiella sparandet medfördeatt likviditeten inom den kommunala sektorn gick ned mellan 1984 och 1988.Rörelsekapitalets andel av de externa utgifterna minskade från 16 1/islutet av 1984 till . Variationerna mellan kommunerna ärdock stora. Enligtnationalräkenskaperna var kommunernas finansiella sparandeunderskottet 10miljarder kr. beräknas det finansiella sparandet minska något. För1990 väntas en förbättring av den kommunala ekonomin främst lill föjd av enrelativt kraftig ökning av inkomsterna. Det finansiella sparandet förbättrasmed ca 4 1/. 1990, se tabell 9:7. Beräkningarna för 1989 och 1990har gjorts med utgångspunkt från de beräkningar som den kommunalekonomiskaarbetgmppen () utfört månad . Skalleinkomsterna beräknasöka med 1989 och med 111/1990. Den kommunala utdebiteringen ökade1989 med i genomsnitt till , vilket är den största höjningensedan 1983. Den fortsatt kraftiga ökningen av skatteinkomsterna beror påeftersläpningen av utbetalningarna av kommunalskatlemedel. Prop.1988/89:150 Bil. Tabell 9:7 Kommunernas inkomster och utgifter Exkl. kommunala aktiebolag och stiftelser Bidragfrån staten och socialförsäkringssektorn Övriga inkomster Transfereringar till hushåll Övriga transfereringarKonsumtion , Investeringar -1,1 10,9 8,4 4,1 6,8 9,2 -3,4 -7,1 -10,0 -11,7 Iinvesteringar m.m. ingår förutom kommunala myndigheters investeringar ävenkommunala affärsverks investeringar, investeringar i personalbosläder samtnettot av köp och försäljning av fasligheter och mark. Källor:Finansdepartementet, , riksrevisionsverkel och statistiskacentralbyrån. Statsbidragen består avallmänna bidrag och specialdestinerade bidrag. De allmänna bidragen utgår delssom skatteutjämningsbidrag, dels som kompensation för slopandet avbeskattningsrätten av juridiska personer. Fr. o. m. 1989 får kommunerna ävenkompensation för inkomstbortfall till följd av den slopade garantibeskattningenav fastigheter. Skatteutjämningsbidragen finansieras delvis genom en avgift,som i tabellen frånräk-nas statsbidragen. Skatteutjämningsavgiften för 1989utgår med för primärkommunema och för landstingen. Den föreslåsnu höjas till för primärkommunema och för landstingen för 1990.De specialdestinerade statsbidragen är kopplade till vissa verksamheter inomkommunema. Av bidragen till primärkommunema går hälften till skolut- bildningen, tillbarnomsorgen och till äldreomsorgen och Prop. 1988/89: 150 övrigsocial omsorg. De speciella statbidragen utvecklas i stort sett i takt Bil.1.1 med verksamheten i fråga. En kraftig höjning av statsbidragen till barnomsorgenföreslås . Bidragen från socialförsäkringssektorn utgår till sjukvården, somhuvudsakligen bedrivs i landstingens regi. Övrigainkomsler beslår till stor del av kapitalförslitning och lillräknadepensionsavgifter. Dessa poster ingår i nationalräkenskaperna i den kommunalakonsumtionen men medför inte någon utgift för kommunema. Därför läggs de tillpå inkomstsidan vid beräkningen av det finansiella sparandet. Ökningen avvårdavgifter lill följd av avskaffandet av det avgiftsfria året förålderspensionärer förs här som en nominell avgift från hushåll. Dessa avgifterberäknas uppgå till ca 1/. Ränteinkomsterna förväntasminska till följd av en fortsatt minskning av rörelsekapitalet ikommunerna. Dekommunala utgifterna väntas öka i något högre takl än och merän inkomsterna. Återbetalningarna av det kommunala bostadstillägget tillstaten återgår till normal nivå efter den ändring av betalningsm-tinerna, somtillfälligt höjde nivån 1987 och 1988 med ca . För 1990väntas en relativt långsam ökning av utgiflema till följd av de förutsedda lågalöne- och prisökningarna. Den kommunala konsumtionen behandlas i avsnitt 4.3och de kommunala investeringarna i avsnitt 5. 10.1 Brutto- och nettosparande Bruttosparandeli den svenska ekonomin var tämligen stabilt under 1970-lalets första hälft, somandel av bruttonationalinkomsten (BNI) varierade det mellan och , sediagram 10:1. Bytesbalansen, som definitionsmässigt är lika med ett landstotala finansiella sparande, eller skillnaden mellan brutlosparande och totalainvesteringar, varierade dock mer . Detta kan huvudsakligenförklaras med omslag i lagerinvesteringarna. Under andra hälften av1970-talet och på 1980-talel skedde en dramatisk nedgång isparandet. Sparkvoten sjönk från 1975 till 1982.Samtidigt sjönk'investeringskvoten (uttryckt som summan av bruttoinvesteringaroch lagerinvesleringar i procent av BNI) med varför bytesbalansenförsvagades med ca 3,räknat som andel av BNI. Detförsämrade sparandet sammanhängde främst med de försvagade statsfinansernaunder senare delen av och . Det högakostnadsläget som rådde i medförde att denkonkurrensutsatta sektorn krympte. För atl stimulera efterfrågan 1988/89:150 Bil. Diagram10:1 Sparkvoter och investeringskvot 1970- ~I--- 1--- 1--- 1--- 1---- 1--- 1--- 1--- 1--- 1--- 1--- 1---- 1--- 1--- 1---- 1--- 1--- 1--- T" 19701972 1974 1976 1978 1980 1982 1984 1986 1988 1990 Anm.: Bruttosparkvot = bruttosparande som procentandel avbruttonationalinkomst (BNI). Investeringskvot = bruttoinvesteringar ochlagerinvesteringar som procent andel av BNI. Skillnaden mellan brutlosparkvotenoch invesleringskvoten är lika med bytesbalansen som andel av BNI.Nettosparkvot = skillnaden mellan bruttosparande och kapitalförslitning som procentandelav BNI. Källor: , och