prop · GC0346 · 1988-12-31 00:00:00 — Bestämmelsernaiförsta och andra styckena gäller inte när preliminär B-skatt skaU beräknasmed ledning av preliminär taxering enligt 2 mom. eller när annars särskilda omständigheterföreligger. 1 denslutliga skatt som avses i första stycket skall inte inräknas ut- skiftningsskatt, ersättningsskatt, skattetillägg eller förseningsavgift enligt taxeringslagen (1956:623) el ler sådan i denna lag inte omnämnd skatt eller avgift, vilken har påförts enligt bestämmelse i annan författ ning. Vidberäkning av preliminär B-skatt skall, om möjligt, hänsyn tas till preliminärA-skatt som den skattskyldige kan ha att betala på gmnd av förordnande enligt 3§ 3 mom. andra stycket. 2 mom.Har skattskyldig inte påförts slutlig skatt enligt den årliga taxeringen året före inkomståret. antagas bli påförd sådanskatt enligt den årliga taxeringen året efter inkomståret, skall preliminär B-skattberäknas med ledning av särskild taxering till statlig inkomstskatt, kommunalinkomstskatt och statlig förmögenhetsskatt (preliminärtaxering). men kan han antagas blipåförd sådan skatt enligt den årliga taxeringen året efter inkomståret, skallpreliminär B-skatt beräknas med ledning av särskild taxering till statlig inkomstskatt,inkomstskatt och statlig förmögenhetsskatt (preliminärtaxering). Preliminär B-skatt skaUockså beräknas med ledning av preliminär taxering, om det med sannolikhet kanantagas, att vid årlig taxering året efter inkomståret till statlig ellerkommunal inkomstskatt taxerad inkomst kommer att avvika från motsvarandeinkomst vid den årliga taxeringen året före inkomståret med minst en femtedelav sistnämnda inkomst, dock . Preliminär B-skatt fårberäknas på grundval av preliminär taxering även i annat fall än som sägs i andraeller tredje stycket, om särskilda omständigheter föranleder det. Sådanaomständigheter kan föreligga exempelvis när det är fråga om nedsattskatteförmåga eller om mer betydande skillnad mellan annars utgåendepreliminär skatt och påräk-nelig slutlig skatt. Preliminär B-skatt fårberäknas på gmndval av preliminär taxering även i annat fall än som sägs iförstaeller andra stycket, om särskilda omständigheter föranleder det. Sådanaomständigheter kan föreligga exempelvis när det är fråga om nedsattskatteförmåga eller om mer betydande skillnad mellan annars utgåendepreliminär skatt och påräk-nelig slutlig skatt. 3 mom. överstigerskattskyldigs slutliga skatt den preliminära skatt, som skall gottskrivashonom enligt 2 mom., skall den skattskyldige betala en avgift (kvarskatteavgift)av det överskjutande beloppet, om delta uppgår UU högst fiemtusenkronor, och i annat faU . Om särskild beräkning i vissa fall föreskrivsi 4 mom. Avgiftsbeloppsom understiger påförs ej. Vid bestämmande av procenttalet föravgiften och vid beräkning av avgiften gäller atti den slutliga skatten inte inräknas skattetillägg eller försenings- 3 mom. Överstigerskattskyldigs slutliga skatt den preliminära skatt som han har betalat senast den18 januari året efiter inkomståret och den preliminära skatt som skall gottskrivashonom enligt 2 mom. I eller 2, skall den skattskyldige betala en avgift (kvarskatteavgift)på det överskjutande beloppet. Kvarskatteavgift utgår på delöverskjutande beloppet till den del det har täckts av preliminär skall som harbetalats året efter inkomståret och på resterandedel. Om särskild beräkning i vissa fall föreskrivs i 4 mom. Avgift, i förekommande fallefter avdrag för ö-skatteränta, påförs inte om beloppet understiger femtio kronor.Vid beräkningen av avgiften gäller atti den slutliga skatten inte inräknas skattetillägg eller försenings- 'Senaste lydelse 1985:404. avgiftenligt taxeringslagen (1956:623); att /' den preliminäraskatten inte inräknas sådan preliminär skatt som avses i 2 mom. 3 och som har betalatsefter året efter inkomståret; att det belopp, somavgiften skall beräknas på, avmndas till närmast lägre hundratal kronor. (1956:623); att avgift inte skallberäknas på överskjutande belopp tiUden del det uppgår till högst 20 000kronor och har betalats senast den 30april året att belopp, som avgiftenskall beräknas på, avmndas till närmast lägre hundratal kronor. Ändrasdebitering eller tillgodoräkning av preliminär skatt eller debiterastillkommande skatt, görs ny beräkning av kvarskatteavgift. Avgiften bestämsdärvid till belopp som skulle ha utgått, om beräkningen gjorts vid den årligadebiteringen av motsvarande slutliga skatt. Bestämmelsernai denna lag om kvarstående skatt och tillkommande skatt skall tillämpas på kvarskatteavgiftom inte annat anges. 4 mom." Har skattskyldig, som har fått anstånd med självdeklarationen till någon dag efter taxeringsåret, betalat in preliminär skatt för inkomståret efter men taxeringsåret, skall kvarskatteavgif-ten beräknas efiter på den del av det överskjutande beloppet enligt 3 mom. som täcks av den inbetalade skatten. Avgiften i övrigt skaU beräknas som om betalningen hade gjorts taxeringsåret. I övrigt gäller bestämmelserna i 3 mom. Har skattskyldig, som har fått anstånd med självdeklarationen till någondag efter taxeringsåret, betalat in preliminär skatt förinkomståret efter men taxeringsåret, skall kvarskatteavgif-tenberäknas på den dd av det överskjutande beloppet enligt 3 mom. som täcks av deninbetalade skatten. Avgiften skaU utgå på belopp upp t. o. m.20000 kronor och på resterande del. Föröverskjutande belopp som inte täcks av inbetalning den I majden30 juni gäller bestämmelserna i 3 mom. Harskattskyldig, som på gmnd av omständighet som utgör laga förfall inte harfullgjort sin deklarationsskyldighet taxeringsåret,betalat in preliminär skatt för inkomståret efter men senast den30 juni taxeringsåret, skall länsskattemyndigheten på ansökan av denskattskyldige beräkna kvarskatteavgiften på sätt som anges i första stycket.Ansökan skall ha kommit in till länsskattemyndigheten före utgången av åretefter det då kvarskatteavgiften påfördes. 1 mom.5 Om preliminärskatt, som har inbetalats eller som, utan att så har skett, skall gottskrivas skattskyldigpå grund av att arbetsgivaren gjort skatteavdrag, överstiger den slutligaskatten skall ränta 1 mom. Om preliminärskatt, som har inbetalats eller som, utan att så har skett, skall gottskrivasskattskyldig på gmnd av att arbetsgivaren gjort skatteavdrag, överstiger denslutliga skatten skall ränta " Senaste lydelse1986:1288. Senaste lydelse 1985:407. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. (ö-skatteränta)beräknas på det (ö-skatteränta) beräknas på det överskjutande beloppet. Vid ränte- överskjutande beloppet, beräkningen gäller bestämmelserna Vid ränteberäkningen gäller / 27§ 3 mom. andra och tredje att i den slutliga skatten inte in- styckena i tillämpliga delar. räknas skattetillägg eller försenings- avgift enligt taxeringslagen (1956:623); att i den preliminära skatten inte inräknas sådan preliminär skatt somavses 127§ 2 mom. 3 och som har betalats efter året efterinkomståret; att det belopp som räntan skall beräknas på, avrundas till närmastlägre hundratal kronor. Ränta utgår för en beräknad tid Ränta utgår fören beräknad tid av . Har preliminär av . Harpreliminär skatt, som avses i 27 § 2 mom. 3, skatt, som avses i 27 § 2 mom.3, betalats efter året betalats efter åretefter inkomståret men senast den efter inkomståret men senast den 30 aprilsamma år, skall dock ränta , skall dock ränta på sådanskatt utgå för av sex på sådan skatt utgå för av sex månader.Öretal som uppkommer månader. vid ränteberäkningen bortfialler. Räntaberäknas på den dd av överskjutande belopp som inte överstiger 20000 kronorenligt en räntesats som motsvarar halva det av fastställda diskontosom gällde vid utgången av året före taxeringsåret och på övrig del enligt enräntesats som motsvarar fjärdedelen av diskontot. Räntesatsernabestäms till procenttal med högst en decimal, som i förekommande fall avmndasuppåt. Ränta, i förekommande fiaU efter avdrag för kvarskatteavgift, betalas inteut om beloppet understiger . Öretal som uppkommer vidränteberäkningen bortfaller. Ändras debitering eller tillgodoräkning av preliminär skatt eller debiterastiUkommande skatt, görs ny beräkning av ränta. Räntan bestäms därvid tiUbelopp som skulle ha utgått, om beräkningen gjorts vid den årliga debiteringenav motsvarande slutliga skatt. Bestämmelsernai denna lag om tillkommande skatt skaU tillämpas på ö-skatteränta. 85§ 2 mom.'' Har skattskyldig påförts kvarskatteavgift och beror skillnadenmellan den slutliga och den preliminära skatten på förhållande, som denskattskyldige inte har kunnat råda över, får länsskattemyndigheten i det *Senaste lydelse 1986:1288. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. län,där avgiften har påförts, efter ansökan av den skattskyldige besluta att avgiftenskall utgå med . Vidbeslut om nedsättning enligt Vid beslut om nedsättning enligt förstastycket skall bortses från den första stycket skall bortses från den del avavgiften som har beräknats del av avgiften som har beräknats efter två procentenligt 27 §4 mom. efter två eller fiyra procent enligt 27§ 3 eller 4 mom. Ansökanskall ha kommit in till länsskattemyndigheten före utgången av året efter detdå avgiften påfördes. (Se vidare anvisningarna.) Dennalag träder i kraft . De nya föreskrifterna i 13 § 1 och 2 mom. tillämpasförsta gången för /90. De nya föreskrifterna i 27 § 3 och 4 mom., 69 § Imom. samt 85 § 2 mom. tillämpas i fråga om skattskyldiga som avses i 10§ I mom.lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt första gången vid den årliga debiteringenår 1990 och i fråga om övriga skattskyldiga första gången vid den årligadebiteringen . Lag om ändring i lagen (1988:889) om ändring i taxeringslagen(1956:623) Härigenomföreskrivs att 22 § 3 mom. och ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna tilllagen (1988:889) om ändring i taxeringslagen (1956:623)' skall ha följande lyddse. 22§ 3 mom. Skattskyldig, som uppburit folkpension, är med undantag som anges iandra stycket skyldig att utan anmaning avlämna självdeklaration endast om hansbruttointäkt av en eller flera förvärvskällor varit större än beloppmotsvarande intäkten för skattskyldig, som under beskattningsåret inte haftannan intäkt än ålderspension enligt 6 kap. 2 § första stycket lagen (1962:381)om allmän försäkring och pensionstillskott enligt 2 § lagen (1969:205) ompensionstillskott. För gift skattskyldig, som uppburit folkpension med beloppsom tillkommer gift vars make uppbär folkpension, beräknas intäkten medutgångspunkt från en pension utgörande av basbeloppet. För övrigaskattskyldiga beräknas intäkten med utgångspunkt från en pension utgörande 96procent av basbeloppet. Sistnämnda beräkningsgrund gäller också för giftskattskyldig som under viss del av beskattningsåret uppburit folkpension medbelopp som tillkommer gift vars make uppbär folkpension, och under återstoden avåret uppburit folkpension med belopp som tillkommer gift vars make saknarfolkpension. Med folkpension avses folkpension i form av ålderspension,förtidspension, änkepension, omställningspension, särskild efterlevandepensionoch hustrutillägg. Som folkpension räknas inte barnpension eller vårdbidrag. Bestämmelserna i första stycket gäller inte om den skattskyldiges make är skyldig att utan anmaning avlämna självdeklaration eller om den skattskyldige har varit bosatt i riket endast en del av beskattningsåret. Bestämmelsen gäller inte heller i fråga om ogift skattskyldig om hans skattepliktiga förmögenhetstillgångar överstiger och i fråga om gift skattskyldig om makarnas gemensamma skattepliktiga förmögenhetstillgångar överstiger . Bestämmelserna iförsta stycket gäller inte om den skattskyldiges make är skyldig att utan anmaningavlämna självdeklaration eller om den skattskyldige har varit bosatt i riketendast en del av beskattningsåret. Bestämmelsen gäller inte heller i fråga omogift skattskyldig om hans skattepliktiga förmögenhetstillgångar överstiger90000 kronor och i fråga om gift skattskyldig om makarnas gemensamma skattepliktigaförmögenhetstillgångar överstiger/SO . ' Lagen omtryckt 1971:399. Senastelydelse av lagens rubrik 1974:773. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop.1988/89:46 Dennalag träder i kraft den I Denna lag träder i kraft, såvitt och tillämpas första gäller bestämmelserna i 22 § 3 gången vid taxering. 1989med tillämpning första gången vid ta.xering, och i övrigt den 1januari 1990 med tiU-lämpning första gången vid taxering. Lag om ändring i lagen (1988:883) om ändring i lagen (1962:392)om hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1988:883) om ändring i lagen (1962:392) omhustrutillägg och kommunalt bostadstillägg till folkpension' delsatt 5 § och punkt 1 av ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna skall haföljande lydelse, dels att det iövergångsbestämmelserna skall införas en ny punkt, 3, av följande lydelse. Med årsinkomst avses idenna lag den inkomst, för år räknat, som någon kan antas komma att få under dennärmaste tiden. Såsom inkomst räknas inte allmänt barnbidrag, folkpension,tilläggspension enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring till den delpensionen föranlett minskning av pensionstillskott enligt 3§ lagen (1969:205) ompensionstillskott eller av barntillägg enligt 9 kap. I § sista stycket lagenom allmän försäkring i detta lagrums lydelse vid utgången av , livräntasom avses i 17 kap. 2 § nyssnämnda lag i vad den enligt samma lagrum avdragitsfrån pension eller understöd som någon på grund av släktskap eller svågerlag kanvara föranledd att utge. Som inkomst räknas inte heller vuxenstudiebidragenligt studiestödslagen (1973:349) eller lagen (1983:1030) om särskiltvuxenstudiestöd för arbetslösa eller utbildningsbidrag vid arbetsmarknadsutbildning.Vid inkomstberäkningen skall för den som uppbär folkpension i form av halveller två tredjedelar av hel förtidspension bortses från ett belopp sommotsvarar skillnaden mellan Med årsinkomst avses idenna lag den inkomst, för år räknat, som någon kan antas komma att få under dennärmaste tiden. Såsom inkomst räknas inte allmänt barnbidrag, folkpension,tilläggspension enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring till den delpensionen föranlett minskning av pensionstillskott enligt 3§ lagen (1969:205) ompensionstillskott dier av barntillägg enligt 9 kap. 1 § sista stycket lagen omallmän försäkring i detta lagrums lydelse vid utgången av , livränta somavses i 17 kap. 2 § nyssnämnda lag i vad den enligt samma lagrum avdragits frånpension eller understöd som någon på grund av släktskap eller svågerlag kanvara föranledd att utge. Som inkomst räknas inte heller vuxenstudiebidragenligt studiestödslagen (1973:349) dier lagen (1983:1030) om särskilt vuxenstudiestödför arbetslösa eller utbildningsbidrag vid arbetsmarknadsutbildning. För densom uppbär jölk-pension i Jbrm av ålderspension skall som inkomst inte räknassådan intäkt av tjänst som avses i 32 § 1 mom. a) kommunalskattelagen(1928:370). Vid inkomstberäkningen skall för den som uppbär folkpension i formav halv eller två tredjedelar av hel förtidspension bortses från ett belopp sommotsvarar skillnaden mellan Lagen omtryckt 1976: 1014. 2 1988/89. a) ett för den försäkrade beräknat belopp av hel förtidspension jämte däremot svarande pensionstillskott, beloppet i förekommande fall beräknat med beaktande av bestämmelserna i 17 kap. 2 § lagen om aUmän försäkring och b) den utgående förtidspensionen jämte pensionstiUskott. a) ett för den försäkrade beräknat belopp av helförtidspension jämte däremot svarande pensionstillskott, beloppet iförekommande fall beräknat med beaktande av bestämmelserna i 17 kap. 2§ lagen omallmän försäkring och b) den utgående förtidspensionen jämtepensionstillskott. Vid uppskattning avförmögenhets avkastning skall denna höjas av det belopp, varmediförmögenhetenöverstiger för den som är gift , och för . Vid beräkning av förmögenhet skall värdet av fastighet,som avses i 24 § 2 mom. kommunalskattelagen (1928:370) och som bebos av den pensionsberättigade,tas upp till en fjärdedel av fastighetens taxeringsvärde. Detsamma skall gällavid beräkning av värdet av jordbmksfastighet, där den pensions-berättigade ärbosatt. Värdetav naturaförmåner skall uppskattas efter regler, som fastställas av regeringen. Ifråga om makar skall årsinkomsten för envar av dem beräknas utgöra hälften avderas sammanlagda årsinkomst och värdet av förmögenhet beräknas utgöra hälftenav deras sammanlagda förmögenhet. Årsinkomstavmndas för envar pensionsberättigad till närmast hela tiotal kronor. Denna lag träder ikraft . Denna lag träder ikraft, / fråga om 5 § första stycket fijärde meningen den , och iövrigt . Den nya JÖreskrifteni 5 § första stycket fjärde meningen tillämpas inte i fråga om hustrutilläggeller kommunalt bostadstillägg som avser tid före den Ijuli 1989. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , R. , , , , G.Andersson, Lönnqvist, , , , , Proposition om inkomstskatten för , extra avdragför folkpensionärer, uppbörd av B-skatt och kvarskatteavgift påfyllnadsinbetalningar, m. m. Inkomstskattenför , extra avdrag JÖr fiolkpensionärer, m. m. Undervåren 1986 fattade beslut om nya skatteskalor (prop.1985:130, SkU 40, rskr. 332, SFS 1986:507-514). Beslutet innebar att antaletskikt i skatteskalorna minskade kraftigt. Marginalskatten blev därigenom breda inkomstskikt. Gränsen för marginalskatt, den s.k. brytpunkten,höjdes från . (före gmndavdrag). Den högsta marginalskattesatsen sänktes från till 75%.Basenheten, som ligger till grund för statsskatteskalorna, bestämdes till 9 000kr. höjdes det kommunala gmndavdra-gettill 9000 resp. . för de nämnda åren. Vidare återinfördes ett statligtgrundavdrag med motsvarande belopp. Iövrigt vidtogs en del förenklingar i skattereglerna. Bl.a. slopades sambeskattningenav makars B-inkomster och marginalskattespärren. Detallmänna syftet med ändringarna var att fullfölja den inkomstskattereform sombeslutades (prop. 1981/82:197, SkU 60, rskr. 391, SFS 1982:416 422). Den reformen, som till en dd genomfördes , innebaratt marginalskatterna sänktes väsentligt och att det skattemässiga värdet avunderskottsavdragen begränsades. Jagavser nu att lägga fram förslag till skatteskala för . En utgångspunktför förslaget är att skattesatserna bör sänkas för i första hand hdtidsarbetande. Vidareämnar jag ta upp frågor om beräkning av det extra avdraget för folkpensionärersamt om inkomstprövning av det kommunala bostadstill-lägget till folkpension. Slutligen tar jag upp ettpar andra frågor, nämligen förlängning av en specialregel om avdrag för ökade levnadskostnader vid arbete inom bygg- 19 nåds- ochanläggningsbranschen, en redaktionell ändring som rör skattefri- Prop.1988/89:46 het för bostadsbidrag samt beskattningen av s. k. starta-egetbidrag. Uppbördav skatt m. m. Riksdagenbeslöt om vissa åtgärder för att förbättra skatteuppbörden.Dessa innebar bl. a. att reglerna för debitering av preliminär B-skattändrades så att preliminär B-skatt normalt tas ut av den slutligaskatten året före inkomståret i stället för som tidigare med samma belopp somden slutliga skatten. Bakgmnden var att det under en lång följd av år visat sigatt B-skatteinbetalningama under uppbördsåret varit otillräckliga och att denavsedda överensstämmelsen mellan preliminär B-skatt och slutlig skatt inteuppnåtts. Ävenenligt de nya reglerna har underuttaget av preliminär skatt varit stort.Samtidigt har reglerna i vissa fall lett till ett betydande övemttag. Mot den bakgmndenuppdrog regeringen i en skrivelse åt ()att utreda vissa frågor som gäller uttaget av preliminär skatt. RSVhar i skrivelser till regeringen och samt den10 redovisat resultaten av sin utredning och lagt fram förslag tilländringar i uppbördslagen (1953:272), UBL. sistnämnda skrivelsen föreslår RSV lagändringar för att få en bättreöverensstämmelse mellan preliminär B-skatt och slutlig skatt. Vad gällerfysiska personer föreslås att preliminär B-skatt skaU utgå avföregående års slutliga skatt i stället för som . Förslag lämnas ocksåom att införa en skyldighet att under löpande inkomstår vid viss inkomstökninglämna in en preliminär självdeklaration. RSV föreslår också höjning av vissabeloppsgränser, bl. a. av dem som avgör när preliminär taxering skaU göras ochnär en preliminär självdeklaration skall lämnas. Vidare föreslår RSV att enavgift införs på fyllnadsinbetalningar av preliminär skatt som görs under tidenden april taxeringsåret. Jagskall här behandla RSV:s skrivelser, i första hand skrivelsen från den 10 febmarii år, till vilken har fogats förslag till lagändringar. RSV:s lagförslag börfogas till protokollet i detta ärende som bilaga 1. RSV:sskrivelser har remissbehandlats. Yttranden har avgetts av statskontoret,, kammarrätten i , länsskattemyndigheterna iMalmöhus och , /SR, , Företagens uppgiftslämnarddegation,LO, . , Svenska arbetsgivareföreningen.Svenska bankföreningen. Ensammanställning av remissyttrandena har upprättats inom finansdepartementetoch finns tillgänglig i lagstiftningsärendet (Dnr 3717/87). Isin skrivelse och i en promemoria som bifogades skrivelsen för RSV fram även andra förslag än dem jag nu nämnt. Dessa förslag bör emellertid enligt min mening övervägas ytterliga re och således inte tas upp . Motbakgmnd av vad jag nu redovisat utarbetades inom ettförslag till lagom ändringi uppbördslagen (1953:272). Regeringenbeslöt att inhämta lagrådets yttrande över det utarbetadelagförslaget. Förslagetbör fogas till protokollet som bilaga 2. Lagrådetsyttrande över förslaget bör fogas till protokollet som bilaga 3. Jagåterkommer till lagrådets yttrande i anslutning till författningskommentarernatill 13 och 14 §§ i uppbördslagen. Utöver de ändringar som ärföranledda av lagrådets yttrande har vissa justeringar av redaktionell artgjorts i förhållande till de lagförslag som remitterats till lagrådet. Mittfiirslag: Gmndbeloppet i den statliga skatteskalan sänks från förbeskattningsbara inkomster mellan . samt från 20 till 17%för inkomster . Högsta marginalskattesatsen blir (vid enkommunal skattesats på ). Skälenför mitt fiirslag: Utredningen (Fi 1987:07) om reformerad inkomstbeskattning (RINK)skall enligt sina direktiv se över inkomstskattesystemet i de delar som interör företagsbeskattningen. Syftet med översynen är bl.a. att åstadkomma ettmera rättvist och enkelt skattesystem som i förhållande till dagens innebärlägre skattesatser för den statliga inkomstskatten och en breddad skattebasgenom minskade avdragsmöjligheter. Ambitionen är att det nya systemet skallbörja gälla års taxering, dvs. tillämpas på 1991 årsinkomster. I avvaktan på resultatet av utredningens arbete är det emellertidnödvändigt att sänka skatten för de allra flesta. Den föreslagnaskatteskalan bygger på att basenheten och grundavdraget kvarstår medoförändrade belopp. Nivån för den s.k. brytpunkten är fortfarande . (taxerad inkomst). Antalet skikt, 4, i skatteskalan kvarstår. Någon ändringföreslås inte i fråga om skatteskalan för tilläggsbelopp. Förslaget till skatteskalainnebär, i likhet med vad jag framhöll års beslut, att det blirmöjligt att uppnå reallöneförbättringar även vid låga nominella löneökningar.Den högsta marginalskattesatsen sänks från till vid en kommunalutdebitering av . Principen med två procentsatser för gmndbeloppet och tvåför tilläggsbeloppet behålls. Ändringarna i skattesatserna får den konsekvensenatt underskottsavdragens värde reduceras från till . Skatteskalornaför 1989 blir: Prop. basenheter kronor i skiktet 0-7,5 ' -75000 7,5- 75000- Underlag för tilläggsbelopp Skattesats basenheter kronor i skiktet följande tabellerna 1 och 2 åskådliggörs dels skatteminskningen för skattskyldigautan underskottsavdrag, dels förändringen av inkomst efter skatt. Tabell I. Skatteminskning 1988-1989 för skattskyldiga utanunderskottsavdrag vid ofdrändrad inkomst. -2,9 -3,4 -3,7 -4,0 -4,2 -4,4 -4;5 -4,6 -4,6 -4,6 -4,4 -4,3 -4,2 Inga andra inkomster än lön. Inga andraavdrag än schablonavdrag under tjänst (= max ). Skattereduktion för erlagda fackföreningsavgifter: O kr.för lön < , 0,av lönen för lön = . Förändring av inkomst 1988 tillår 1989.