prop · GC03152 · 1988-12-31 00:00:00 — paragrafen reglerade individualiseringen skall skiljas från denaktienumrering som sker i ett kupongaktiebolag (se 3 kap. 4 och 7 §§ ABL).Varken enligt gällande rätt eller enligt de nu framlagda lagförslagen skallnågon motsvarande aklienumrering ske i avslämningsbolag. Värdepapperscenlralenskall ansvara för att avstämningsregislren förs på ettsådant sätt som föreskrivs i denna lag eller annan författning. Värdepapperscentralenär registeransvarig enligt datalagen (1973:289) för avstämningsregislren. Avstämningsregislrenfår inte innehålla andra uppgifter än som anges i denna lag eller annanförfattning. (Jfr7 § första stycket i arbetsgmppens förslag) Av4 kap. framgår atl det i huvudsak är de kontoförande instituten som vidtarregistreringsåtgärder i avstämningsregislren och prövar fömtsättningarna försådana åtgärder. Åtgärdema vidtas emellertid på värdepapperscentralens vägnar(se 4 kap. 1 §), och enligt förevarande paragraf har värdepapperscenlralenansvar för registrens innehåll och förande. Innebördenav värdepapperscentralens ansvar framgår främst av reglerna i 7 kap. omersättningsskyldighet för centralen. Enannan följd av värdepapperscentralens ansvarsställning är att ett kontoförandeinstitut kan få sill tillstånd att vara sådant institut återkallat enligtbestämmelserna i 3 kap. 3 §, om institutet underiåter atl följa tekniskaanvisningar som värdepapperscenlralen meddelar och som behövs för enändamålsenlig drift av registren. Somnärmare utvecklats i avsnitt 2.1 i den allmänna motiveringen börvärdepapperscentralen men inte de konloförande instituten betraktas somregisteransvarig enligt datalagen för avstämningsregislren. Värdepapperscentralenansvarar alltså för all de uppgifter fullgörs som enligt dalalagen ankommer påden regisleransvarige. Stycketinnebär all avstämningsregislren inte utan förfaltningsstöd får innehållaandra uppgifter än som anges i denna lag. Tillståndatt vara kontoförande institut meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer. Av de kontoförandeinstituten skall minst ett vara helägt dotterakliebo- lag till värdepapperscenlralen. (Jfr18 § i arbetsgmppens förslag) Prop. Högakrav på ekonomiska, tekniska och juridiska resurser bör ställas på den somskall få tillstånd alt vara konloförande institut. Ett sådant institut kan ådrasig betydande skadeståndsansvar (se 7 kap.). Vidare måste institutet ha enteknisk utrustning som kan samordnas med värdepapperscentralens datorsystem.Verksamheten hos ett konloförande institut kräver också tillgång lill juridiskoch teknisk sakkunskap för bedömningen av frågor som den nya lagstiftningenaktualiserar. Med hänsyn lill det anförda torde i huvudsak endast fondkommissionsbolagoch banker komma i fråga som kontoförande institut. Elltillstånd kan emellertid begränsas till atl avse aktier eller penningut-fastelsersom utfärdats av en viss eller vissa emillenter. Med tillämpning av en sådanbegränsning kan del komma i fråga all ge t. ex. ett bostadsfinansieringsinstituttillstånd att vara kontoförande institut såvitt avser obligationer som harutfärdals av institutet. Etttillstånd kan också begränsas lill all avse egna placeringar. Därmed kan störreplacerare såsom l.ex. försäkringsbolag få tillstånd all vara kontoförande inslilulför sina egna innehav. bör, i varje fall i inledningsskedet, av säkerhetsskälinte bli för stort. Med hänsyn bl.a. lill delta bör värdepapperscentralenberedas tillfälle alt yttra sig i varje lillståndsärende innan ärendet avgörs. Enplacerare bör alltid ha tillgång lill ell neutralt kontoförande institut som ärfristående från fondkommissionsbolag, banker och enskilda emillenter. Medhänsyn härtill har det ansetts lämpligt all minst ett helägt dollerakliebolagtill värdepapperscenlralen alllid är konloförande institut. Del innebär attminst ett helägt dotleraktiebolag måste ha fått tillstånd all vara kontoförandeinstitut innan eller med atl sådant tillstånd meddelas någon annan. Isamband med tillståndsgivningen kan vidare sådana krav ställas på utformningenav dotlerakliebolagels bolagsordning att placerarnas berättigade krav på ettneutralt institut tillgodoses. som är helägt dollerakliebolag lill värdepapperscentralen får inteavslå en begäran atl genom institutet öppna aktiekonlo annal än om grund föravslag föreligger enligt denna lag eller annan författning. (Jfr19 § i arbetsgruppens förslag) Paragrafeninnebär all ell konloförande institut som är helägt dollerakliebolag till värdepapperscenlraleninte fritt kan välja sina kunder utan i stället har en viss konlraheringsplikt. Föratt ett aktieförvärv skall kunna fullbordas måste förvärvaren ha möjlighet all öppna ett aktiekonlo för registrering av förvärvet. paragrafenfår därför en begäran all öppna konto avslås endast om gmnd Prop.1988/89:152 för avslag föreligger enligt denna lag eller annan författning. Ettexempel på avslagsgrund är att något aktieförvärv inte har ägt mm. än det som är helägt dollerakliebolag till värdepapperscenlralenhar däremot rätt att fritt välja sina kunder. slår under tillsyn av bankinspektionen. Instituten skall lämnainspektionen de upplysningar om sin verksamhet och därmed sammanhängandeomständigheter som inspektionen begär. Tillståndatl vara kontoförande institut kan återkallas av regeringen eller den myndighetsom regeringen bestämmer, om det konloförande institutet genom all överträdadenna lag eller på annal sätt visar sig olämpligt att utöva verksamhet somsådant institut. Ettbeslut om återkallelse av tillstånd all vara kontoförande inslilul får fallasall gälla tills vidare i avvaktan på att ärendet avgörs. (Jfr2 § i arbetsgmppens förslag) Styckethar behandlats i specialmoliveringen till 1 kap. 4 §. Medhänsyn lill möjligheten all återkalla ell tillstånd all vara konloförandeinstitut (se andra stycket) har del inte ansetts erforderligt att gebankinspektionen räll all förelägga vite vid meddelande av föreskrift ellerförbud i samband med tillsynen. Föreskriftenatl ett kontoförande instituts tillstånd kan återkaflas, om institutet på annatsätt visar sig olämpligt att utöva verksamhet som sådant inslilul, kan kommaall tillämpas exempelvis i fall då del har förekommit transaktioner somäventyrar institutets ekonomiska stäflning. Det kan även vara fråga om åtgärdersom inverkar på bedömningen av den personliga lämpligheten hos ägare ochbefattningshavare vid institutet. Bestämmelseninnebär att återkallelse av ett tillstånd atl vara konloförande institut kanske genom ell s.k. interimistiskt beslul, dvs. ell beslul i vilket myndighetenprovisoriskt tar ställning i saken innan denna avgörs. interimistisktbeslut kan vara påkallat särskih då återkallelsen har aktualiserats på gmnd avett konloförande instituts ekonomiska förhållanden. Bestämmelsernai 17 § förvahningslagen (1986:823) om en myndighets kommunikalionsplikt medparterna gäller inte i fråga om interimistiska beslul. Myndigheten får istället efter omständigheterna bedöma om det interimistiska beslutet börmeddelas utan föregående kommunikation med det konloförande institutet. Beslutenligt I § eller 3 § andra eller tredje stycket av den myndighet som regeringenbestämmer får överklcigas hos kammarrätten. Bankinspektionens beslut i frågorsom rör tillsynen får överklagas hos regeringen. Ettbeslut som avses i första stycket skall verkställas även om det haröverklagats, om inte den myndighet som har att pröva överklagandet förordnarnågot annat. (Jfr65 § i arbetsgmppens förslag) Överklagandenav beslut angående tiflstånd har ansetts böra bli föremål för domstolsprövning.Överklaganden i tillsynsfrågor har ansetts böra prövas av regeringen (jfr prop.1983/84:120 s. 11). Närdet gäller beslul som avses i denna paragraf följer av 22 § förvaltningslagenalt överklagande får giiras av den som beslutet angår, om del gått honom emot.Beslutet skall enligt 23 § samma lag Överklagas från den dag dåklaganden fick del av beslutet. Enligt33 § förvaltningsprocesslagen (1971:291) kan kammarrättens beslut överklagashos regeringsrätten. som har öppnat ett aktiekonto skall vidta regislreringsålgärder såvitiavser del kontot. Även andra konloförande institut får vidta regislreringsålgärderbeträffande kontot, om åtgärden är till fördel för aktieägaren eller denne harlämnat fullmakt lill institutet. (Jfr7, 21, 22 och 23 §§ i arbetsgmppens förslag) Detkontobaserade systemet bygger på att det är de kontoförande instituten somvidtar registreringsåtgärder i avstämningsregislren och prövar fömtsättningamaför sådana åtgärder. Endast i de fall som anges i 3 och 10 §§ ankommer dessauppgifter på värdepapperscentralen (jfr även 7 §). Altett kontoförande institut skafl pröva fömtsättningama för en registreringsåtgärdinnebär att institutet med ledning av registemppgifter och förvärvshandlingarskall kontrollera all de formella fömtsättningama för registrering av t.ex. ettaktieköp föreligger. Däremot kan det inte anses ankomma på institutet all göranågon undersökning av det bakomliggande materiella rättsförhållandet mellan överlålarenoch förvärvaren. till att en materiell ogiltighetsgmndföreligger, t. ex. enligt lagen (1915:218) om avtal och andra rättshandlingarpå förmögenhetsrättens område, skall dock registrering vägras. I2 kap. 2 § finns bestämmelser om vilket konloförande institut som skall öppnaett aktiekonto. Första meningen i förevarande paragraf innehåller huvudregeln atldel i princip endast är detta inslilul som kan påverka kontots innehåll. Ärdel endast fråga om att registrera en rättighet till förmån för konlo- havaren det gäfler alltså en ren kreditering av kontot kan enligt andra meningen även ell annal konloföra:nde institut vidta en registreringsåtgärd på kontot. Delsamma gäller om kontohavaren har lämnat fullmakt lill institulel. Videmission av aktier eller andra rättigheter som avses i 1 kap. 2 § andra stycketskall del emitterande avslämningsbolaget bestämma vilket eller vilkakontoförande institut som skall vidta de regislreringsålgärder som föranleds avemissionen och på vilka konton registrering skall ske. (Jfr25 § i arbetsgmppens förslag) Paragrafentar sikte på de primära registreringsåtgärder på akliekonton som en emissionger anledning tifl. Del kan t.ex. gälla registrering av tilldelade aktier somännu inte varit föremål för handel på marknaden. Bolagetkan i och för sig välja mellan att låta öppna nya konton för de emitteraderättigheterna eller att låta registrera dessa på befintliga konton. Vid konlovaletbör bolaget naturiigtvis i möjligaste mån låta sig vägledas avrättighetsmottagarens intressen (jfr specialmotiveringen till 2 kap. 2 §).Frågan om vilka konton som bolaget skall välja i olika situationer kan ocksåregleras närmare i avtal mellan bolaget och värdepapperscentralen. Värdepapperscenlralenskafl vidta registreringsåtgärder med anledning av anmälningarfrån statliga myndigheter. (Jfr23 § i arbetsgmppens förslag) Paragrafenavser framfor allt anteckningar på aktiekonton om konkurs, utmätning, kvarstadeller betalningssäkring (jfr 2 kap. 3 § första stycket 11). Sådanaregistreringsåtgärder skall alltså vidtas av värdepapperscentralen utan förmedlingav något kontoförande institut. Omett förhållande som skall registreras anmäls till behörigt kontoförandeinstitut eller tifl värdepapperscenlralen, skall den registreringsålgärd somanmälan föranleder genast vidtas. (Jfr20 § i arbetsgmppens förslag) Somframgår av 6 kap. är viktiga rättsverkningar knutna lill registrerings-åtgärdema.Det är därför angeläget att en registreringsåtgärd vidtas så snart fömtsättningarför åtgärden föreligger. Enunderlåtenhet all genast vidta registreringsålgärden kan medföraskadeståndsskyldighet enligt bestämmelsema i 7 kap. Enregistreringsåtgärd vidtas genom anteckning i den dagliga joumalen och, sedansamtliga villkor för registrering har uppfyllts, genom anteckning på ettaktiekonto. (Jfr26 § i arbetsgmppens förslag) Somframgår av 6 kap. 5 § inträder i betydande utsträckning rättsverkningarna aven registrering redan genom anteckning i den dagliga joumalen, under fömtsättningatt anteckning därefter även sker på aktiekonlo. Samtligaviflkor för en transaktion måste vara uppfyflda för att ett aktiekonlo skall få påverkas av transaktionen. Om del är fråga om en 105 försäljningav en aktie och likvid skall erläggas efter affarsavslutet, får Prop.1988/89:152 således säljarens och köparens akliekonton påverkas försl sedanlikvid har skett. I ett annat fall, t. ex. vid en pantsättning, kan samtliga fömtsättningarför transaktionen vara uppfyllda redan från början. Anteckning sker då iprincip i den dagliga joumalen och på aktiekonlo. Omen anmälan som avses i 4 § är ofullständig men brislen går alt avhjälpa, skallen registreringsåtgärd vidtas genom anteckning i den dagliga joumalen.Samtidigt skall anmälaren föreläggas att inom komplettera sinanmälan. Om komplettering inte sker; är registreringsåtgärden utan verkan.Detta skall anges i joumalen. (Jfr27 § i arbetsgmppens förslag) Paragrafenavser sådana fall där ett registreringsärende är ofuflständigt i formellthänseende men där bristen kan antas bli snabbt avhjälpt. Det kan t. ex. varafråga om behörighetshandlingar som behöver kompletteras. Ellföreläggande enligt paragrafen bör innehålla en erinran om konsekvensema avatt föreläggandet inte följs. Omdet finns särskilda skäl, får det kontoförande institutet vidta enregistreringsåtgärd genom anteckning i den dagliga joumalen och föravgörande underställa värdepapperscentralen frågan om en registreringsålgärdäven skall ske genom anteckning på ett aktiekonlo. (Jfr28 § i arbetsgmppens förslag) Avsiktenmed paragrafen är atl ge ell kontoförande institut möjlighet atl underställavärdepapperscentralen elt särskilt komplicerat registrerings-ärende. Del kan t.ex. vara fråga om en situation där handlingarna i ärendet inte är ofullständigaenligt 6 § men där det konloförande institutet ändå har svårt att bedöma om ochi så fall på vilket konto en viss registreringsålgärd skall vidtas. Enbegäran om registreringsålgärd skall avslås, om fömtsättningar för registreringsaknas och det inte är fråga om fall som avses i 6 eller 7 §. (Jfr29 § i arbetsgmppens förslag) Enanmälan till ett konloförande institut av ett förhållande som regleras i dennalag får normalt anses innefatta en begäran om registreringsålgärd. Av12 § framgår atl sökanden skall underrättas om avslaget. Denne har däreftermöjlighet atl begära omprövning av beslutet hos värdepapperscenlralen (se 10§).Sökanden kan vidare begära all aktiekontonämnden prövar beslutet (se 10 kap.).Det torde också vara möjligt all väcka faslstäl-lelsetalan vid allmän domstol iregistreringsfrågan. Omett kontoförande institut som har vidtagit en registreringsålgärd ge nom anteckning i den dagliga joumalen finner att anteckningen är oriktig, 106 får institutet rättaanteckningen lill dess att den har förts in på ett aklie- Prop. 1988/89:152konto. (Jfr30 § i arbetsgmppens förslag) Bestämmelsenavser all ge de kontoförande instituten en möjlighet att på ett smidigt sätträtta olika typer av fel. Värdepapperscentralenskall på begäran av sökanden eller annan som berörs av en registreringsålgärdompröva beslul om åtgärden som ett kontoförande institut har fattat. (Jfr8 § i arbetsgmppens förslag) Möjlighetenalt begära omprövning är inte tidsbegränsad. Avbestämmelsema i 10 kap. framgår atl den som är missnöjd med ett konloförandeinstituts beslut kan begära prövning av tvisten hos aktiekontonämnden. För ensådan prövning krävs inte att beslutet först har omprövats enligt förevarandeparagraf Enanteckning på ett aktiekonlo skall rättas av den som har vidtagit registreringsålgärden,om anteckningen innehåller en uppenbar oriktighet till följd av skrivfel,räknefel, något annal förbiseende eller något tekniskt fel. Tillfälle att yttrasig skafl lämnas den vars rätt berörs. (Jfr31 § i arbetsgmppens förslag) Bestämmelsenhar förebild bl.a. i 4 kap. 22 § lagen (1984:649) om företagshypotek och 26 §förvaltningslagen. Detär i denna paragraf fråga om sådana fafl då en anteckning på ett aktiekonlo avnågon anledning har kommit att avvika från vad det kontoförande institutet haravsett. Om oriktigheten däremot beror på något annat förhållande, t. ex. all enföreskrift i förevarande lag har åsidosatts, kan rättelse vinnas endast genomomprövning enligt 10 §, prövning enligt 10 kap. eller genom prövning i särskildrättegång. Enfråga om rättelse enligt förevarande paragraf kan den som vidtagit registreringsålgärdenla upp självmant eller efter påpekande. som har faltal elt beslut som avses i 6-8 §§ skallskriftligen underrätta anmälaren om beslutet, om skälen för detta och ommöjligheten atl begära omprövning enligt 10 § efler atl få tvisten prövad av akliekonlonämndenenligt 10 kap. Motsvarande underrättelse skall, i fafl som avses i 9 och 11 §§,lämnas till den vars rätt berörs. Förstastycket tillämpas även när ell kontoförande institut i annat fall vidtar enåtgärd eller fattar ett beslut som går innehavaren av ell aktiekonlo ellernågon annan emot. (Jfr32 § i arbetsgmppens förslag) Paragrafeninnehåller bestämmelser om skriftlig underrättelse m.m. i så- 107 danafall då ett beslut eller annan åtgärd av ell konloförande inslilul har Prop.1988/89:152 gått någon emot. fall där en regislreringsansökan har bifallits underrättas sökanden av värdepapperscenlralen(se 5 kap. 1 § första stycket). Värdepapperscentralenfår ur ett avstämningsregister avföra uppgifter som uppenbarligen saknarbetydelse. De avförda uppgiftema skall bevaras . (Jfr9 och 33 §§ i arbetsgmppens förslag) Arkiveringsregelni andra meningen gör det möjligt att ta reda på tidigare händelser ochförhållanden när del gäller ell avstämningsregister. Detta kan t. ex. vara avbetydelse för en aktieägare i händelse av en rätlslvist. Också för avslämningsbolagetkan det vara av värde all i efterhand kunna rekonstmera avslämningsregislrelsinnehåll. Denangivna arkiveringstiden utgör en minimitid. Inget hindrar alltså attuppgifterna bevaras under längre lid än . Nären registreringsålgärd har verkställts genom anteckning på ell aktiekonloskall värdepapperscenlralen genast underrätta alla som är registrerade påkontot enligt 2 kap. 3 § första stycket 1 eller 2 eller 8 kap. 3 § I, i den månde berörs av åtgärden. Varoch en som är registrerad på ett aktiekonlo enligt 2 kap. 3 § första stycket 1eller 2 eller 8 kap. 3 § 1 har rätt att på begäran få besked från värdepapperscentralenom kontots innehåll i den mån innehållet berör hans räll. Värdepapperscenlralenskall före lämna innehavaren av ell aktiekonlo beskedom kontots innehåll per föregående år. Beskedet skall, om iinteinnehavaren medger annat, ange de förändringar på kontot som har ägt rum underdel sistnämnda året. Underrättelseroch besked enligt denna paragraf skall lämnas ulan kostnad. (Jfr64 § i arbetsgmppens förslag) Enunderrättelse enligt första stycket kan tjäna som bekräftelse på all en begärd registreringsålgärdhar vidtagits. Genom underrättelsen får också en berörd rättighetshavare möjliglietalt reagera, om han anser all en obehörig registreringsåtgärd har ägt mm. Ävenav andra skäl kan en rättighetshavare ha behov av atl hålla sig informerad omregistreringsåtgärder på kontot. En rättighetshavare kan t. ex. ha intresse avalt känna till en ändrad adressuppgift. En underrättelse enligt första stycketkan också få särskild betydelse då del gäller svenska aktier som är föremål förhandel vid utländska fondbörser. Underrättelseenligt della stycke skall först och främst lämnas den som är innehavare av aktiekontot. Innehavare av kontot är den för vilken detta 108 haröppnats (se 2 kap. 2 §). Denne är vanligtvis en aktieägare. Ett aklie- Prop.1988/89:152 kontokan emellertid öppnas även för den som har förvärvat en rättighet somavses i 1 kap. 2 § andra stycket (se 2 kap. 2 §). aktiekonloär även den auktoriserade förvaltare eller tillståndshavare för vilkenett konto har öppnats enligt bestämmelserna i 8 kap. (se 2 och 3 §§ i Utöverinnehavaren av kontot räknas som rättighetshavare enligt förevarande styckeden som har en rättighet som avses i 2 kap. 3 § första stycket 10 och 12 ochsom är registrerad på kontot (se 2 kap. 3 § första stycket 2). Enunderrättelse enligt förevarande bestämmelse är ett intyg om att en vissregistrering har ägt rum. Det är emellertid registreringen och inteunderrättelsen som har vitsord. Är underrättelsen felaktig påverkar dettaförhållande alltså inte del rättsläge som underrättelsen avser alt redovisa.Däremot kan en felaktig underrättelse medföra skadeståndsskyldighel förvärdepapperscentralen (se 7 kap.). Grundenför bestämmelsen är främst alt den rättighetshavare som vill förfoga över sinrättighet har behov av ett aktuellt kontoutdrag för alt styrka sin rällgentemot tredje man. Rättighetshavarens önskemål får avgöra om kontoutdraget endastskall ange ett saldo eller även redovisa transaktioner som har vidtagits underen . Föreskriftenom årlig underrättelseskyldighet är ell led i strävan alt tillförsäkrakontoinnehavaren en lillfredsställande insyn i förhållandena på kontot. Ivissa fall, t.ex. då det är fråga om handelslager av aktier med hög omsättningstakt,kan del vara mindre ändamålsenligt alt kontobeskedet utöver saldo ävenredovisar förändringar på kontot under del gångna året. Föreskriften i stycketsandra mening om atl förändringarna skall anges kan därför frångås, omkontoinnehavaren medger det. som är behörigt att vidta en registreringsålgärd genomanteckning på ett aktiekonlo har räll lill insyn i den dagliga journalen ochdet nämnda kontot endast i den mån det behövs för att institutet skall kunnafullgöra ett uppdrag inom ramen för sin behörighet. (Jfr34 § 3 i arbetsgmppens förslag) Paragrafeninnebär att ett konloförande institut har räll lill insyn endast i de kontonbeträffande vilka institutet är behörigt all vidta regislreringsålgärderenligt 4 kap. 1 §. Rätten lill insyn begränsas ylleriigare av atl insynen skallbehövas för att institutet skall kunna fullgöra elt uppdrag som ligger inomramen för dess behörighet. ex. en nyemission är de konloförande inslilul som avslämningsbo laget har utsett enligt 4 kap. 2 § berättigade till den insyn i avslämningsre- 109 gistrel som behövs för allinstituten skall kunna vidta de registreringsåtgär- Prop. 1988/89:152 dersom emissionen kräver. Värdepapperscenlralen fårbereda en innehavare av akliekonton möjlighet att med hjälp av egnaterminaler ta del av uppgifter om sina konton. (Jfr37 § i arbetsgruppens förslag) Fören storplacerare, t. ex. en pensionsfond eller ett försäkringsbolag, kan detvara opraktiskt att behöva göra en framställning till värdepapperscentralenenligt 1 § andra stycket varje gång placeraren vill la del av innehållet på etteget aktiekonto. Främst med tanke på sådana fall har därför värdepapperscenlralenenligt förevarande paragraf fått en möjlighet all ge kontoinnehavare rätt tilldirektinsyn i egna konton. Densom är eller varit anställd vid värdepapperscenlralen eller elt konloförandeinstitut får inte obehörigen röja uppgifter som har registrerats i ett avstämningsregistereller som har lämnats enligt 8 kap. 8 § eller 9 kap. 10 §. (Jfr38 och 67 §§ i arbetsgruppens förslag) 1paragrafen föreskrivs lyslnadspliikl för anställda och tidigare anställda hosvärdepapperscentralen och kontoförande institut. Ellobehörigt röjande av en uppgift föreligger givetvis inte, om skyldighet attlämna uppgiften följer av lag eller förordning. En sådan uppgiftsskyldighetföreligger enligt 1 § i förevarande kapitel. Ettuppgiftslämnande kan vara behörigt även på annan gmnd. Som exempel kan nämnasalt de rättighetshavare som berörs av en viss kontouppgift har samtyckt lill atluppgiften lämnas ut. Omtystnadsplikten åsidosätts kan straffansvar inträda enligt 20 kap. 3 §brottsbalken för brott mot tystnadsplikt. Även skadeståndsansvar kan komma ifråga. Densom är antecknad på ell aktiekonto som ägare till en aklie är, med de begränsningar som framgårav kontot, behörig all förfoga över aktien. Enviss motsvarighet tifl paragrafen finns i 13 § skuldebrevslagen (jfr även 3kap. 6 § ABL).