prop · GC0380 · 1988-12-31 00:00:00 — Jagvill i detta sammanhang erinra om all försvarsbeslutunderströk betydelsen av att bibehålla en egen försvarsindustri med högkompetens att utveckla, tillverka och underhålla försvarsmateriel. Jag konstaterarnu att medlen för utveckling vid svensk industri-för att senare möjliggöraanskaffning av ny materiel har reducerats avsevärt. Således har inomarméstridskrafterna medlen minskat från ca 450 milj. kr. i föregåendeperiod till ca 120 milj. kr. för perioden enligt nuvarande programplan. Enligtmin uppfattning är de medel som inplanerats inom försvarsmaktenotillräckliga för all bibehålla utvecklingskompetensen inom svenskförsvarsindustri. Detta äventyrar vår förmåga att med i allt väsentligt egnanationella resurser förnya försvarsmakten. Föratt behålla handlingsfriheten fram till nästa försvarsbeslut förordar jagdärför att ytterligare medel tillförs den militära utgiftsramen för studier ochutveckling av ny materiel. Förarméstridskraflerna förordar jag att 175 milj. kr. avsätts för utveck-. ling bl.a. av vapen och ammunition, elektronik, robotsystem och stridsfordon. Jagåterkommer lill delta under anslaget B 2. Jag återkommer vidare tillinriktningen av motsvarande ytteriigare medelstilldelning för marin- ochflygstridskrafterna. Överbefälhavarenanmäler i sin programplan all marinens ekonomiska situationär bekymmersam och all en avsevärd omplanering har fått ske i 38 förhållande lill 1987 årsförsvarsbeslut. Beredskapen och ubåtsskyddsverk- Prop. 1988/89:80 samhetenhar trots särskilda satsningar från statsmakternas sida, tagit en allt störredel av den totala budgeten. Svårigheterna att upprätthålla marinenskrigsorganisation har efter hand blivit jämförbara med dem inom armén anseröverbefälhavaren. Överbefälhavarenföreslår därför omfattande reduceringar och senare-läggningar av verksamhet.Vidare föreslås att marinens organisation i syfte alt säkerställa deåterstående krigsförbandens krigsduglighet. Satsningenpå beredskaps- och ubåtsskyddsåtgärder har medfört all kostnaderna förpersonal, drift och underhåll saml för materielanskaffning har ökat mer än vadsom kunde förutses. Detta har bl.a. lett till att malerielförnyelsen inte kanske fullt ut enligt försvarsbeslutets intentioner. Jag anser att satsningen påubåtsskyddsåtgärder är nödvändig och att marinens arbete med att bestridakränkningarna skall fullföljas. Reduceringarhar tidigare skett i marinens planering. a. har anskaffningen av en nyserie minröjningsfartyg utgått. Dennu föreslagna inriktningen innebär ylleriigare avsteg jämfört med . försvarsbeslutet.Endast tre Ubåt 90 och ett tungt kuslrobotbatteri kan anskaflTas mot tidigareplanerade fem resp. fyra. Härigenom skapas enligt överbefälhavaren möjligheteratt 97 påbörja an-skaflTningen av en ny serie ylstridsfartygmed huvudsaklig inriktning mot ubåtsjakl, minjakl och mineringsuppgifter. Denföreslagna planeringen ger, enligt överbefälhavaren, statsmakterna handlingsfrihetatt i nästa försvarsbeslut ge marinen en utveckling, som svarar mot deoperativa behoven enligt inriktningen försvarsbeslut. Enligtförsvarsbeslutet skulle inriktning av ylstridsförbandens framtidautformning anstå lill nästa försvarsbeslut. Försvarsbeslutet beto- nadebetydelsen av ubåtsförband, kustrobotförband samt mineringar vid sidan av altackflyg för försvar mot angrepp över havet. Enligt min mening bör dessa system ävenfortsättningsvis prioriteras i den fortsatta utvecklingen avkrigsorganisationen och denna tidigare givna inriktning fortsätta att gälla iavvaktan på det nya försvarsbeslutet . Motdenna bakgmnd kan jag inte godta överbefälhavarens förslag avseende tidigareläggningav anskaffning av ett nytt ylstridsfartyg. Dennafråga liksom inriktningen av ubåts- och tunga kustrobotförband bör enligt minmening behandlas av försvarskommitté. Dettainnebär alt handlingsfrihet kan upprätthållas till efler ett totalförsvarsbeslutår avseende såväl ubåtsanskaffning, fortsatt anskaffning av tungakustrobotar som utveckling av ytstridsförbanden. Överbefälhavarensplanering bör vidare inriktas mot att upprätthålla möjligheterna till anskaflfningäv luftoberoende tillsatsmaskineri för den ubåtsgeneration som projekterasunder förutsättning att pågående försöksverksamhet faller väl ut. Överbefälhavarenhar föreslagit all ell antal äldre kustarlilleriförband i lägre prioriteradeområden läggs ner 97. Därutöver måste en robotbåtsdivisioneller en palrullbåtsdivision utgå om inte ekonomiska resurser tillförsi nästa försvarsbeslut. De föreslagnaförändringarna i marinens krigsorganisation anser jag Prop. 1988/89:80 varaen fråga inför nästa försvarsbeslut och bör därför behandlas av 1988 årsförsvarskommitté. Jagkonstaterar vidare all de reduceringar som genomförs främst inom lednings- och förbandsverksamhelenfår allvarliga konsekvenser för marinförbandens krigsduglighel. Jaghar tidigare (avsnitt 4.4.2) anmält att den planeringsinriktning somöverbefälhavaren föreslår för marinen, innebär att endast en tredjedel av erforderligrepetilionsulbildning genomförs under budgetåren 1989/90 och 1990/91. Riskenökar därmed att krigsdugligheten för våra prioriterade förband minskar på elloacceptabelt sätt. Jagförordar därför att ytteriigare medel tillförs för alt förbättra repeti-tionsulbildningen.Ell resurstillskott om 50 milj. kr. för resp. budgetår skulle innebära förmarinens del att flera fasta spärrbataljoner kan övas i full omfattning, attminröjnings-, bas- och bevakningsförband kan övas om än i mer begränsad formsamt att ett visst återtagande kan ske för viktiga förband. Genomdessa åtgärder täcks de allvarligaste bristerna och krigsduglighe-len förbättrasför de viktigaste förbanden. Jagåterkommer till detta under anslaget C 1. Jaghar tidigare i min redogörelse för inriktningen av arméstridskraflernabeskrivit konsekvenserna för den svenska försvarsindustrin med nuvarandeplanering. De medel som avsätts för studier och utveckling av nya system och nymateriel lill marinen, har kraftigt reducerats . Fråntidigare ca 250 milj. kr. har medlen reducerats till hälften i nuvarandeprogramplan. Detta innebär all de medel som inplanerals inte är tillräckligaför att bibehålla utvecklingskompetensen inom svensk försvarsindustri. Därmedkan statsmakternas handlingsfrihet inför nästa försvarsbeslut gå förlorad. Jagförordar därför alt 105 milj. kr. avsätts för marinstridskraflerna förutveckling bl.a. av vapen, ammunition, robotsystem och elektronik. Jagåterkommer till detta under anslaget C 2. Överbefälhavarenanmäler i sin programplan alt det fortfarande råder en obalans mellan behov och tillgångar på militär personal. Den senaste tidens stora pensions- och förtidsavgångar har lett till brister i krigsorgani sationen. De åtgärder som har vidtagits för en ökad rekrytering samt särskilda löneavtal för viss personal börjar dock ge resultat. Dessa avtal har dock medfört alt lönekostnaderna ökat med ca 200 milj. kr. utöver den ramkompensation som systemet för prisreglering medger. Be hovet av flygförare bör vara lillgodosell och lekni- kerbehovet något . Bristen på personal för den nya basorganisa tionen begränsar denna funktions krigsuthållighel. Överbefälhavaren be dömer att del först i slutet av 1990-lalel råder balans mellan behov och tillgång på yrkesoflTicerare inom flygslridskrafterna. Jag återkommer till frågorna om flygvapnets personalförsörjning (avsnitt 4.4.10). " överbefälhavaren anmälervidare i sin programplan kostnadsökningar Prop. 1988/89:80 och osäkerheter ikostnadsuppskattningarna för flera materielobjekl. Detta har lett lill omplaneringar,som i jämförelse med inriktningen försvarsbeslut, innebär all nymateriel kommer att tillföras senare, i långsammare tempo och med i vissa falllägre krav på prestanda. Sålunda förutsätts t. ex. en senarelagd anskaflfningav den flygburna spaningsradarn (PS 890). överbefälhavarenanmäler även att ett svenskt jaktrobotprogram preliminärt kommer all kosta 2miljarder kr. mer än vad som har avsatts i planerna fram lill år 1997.Överbefälhavaren anger att nya vägar som tillgodoser jaktrobotbehovet ochindustrikompetensen måste prövas. Överbefälhavarenförutser inte några förändringar när det gäller krigsorganisationen fram t.o. Handlingsfrihet för alt kunna organisera en fjärdejaktdivision J 35 har skapats i planeringen. Jagkonstaterar att de insatta åtgärderna vänt den tidigare allvarliga personalutvecklingen.Jag utgår från alt fortsatta insatser görs för att tidigt uppnå ettpersonalläge som är i balans med behoven för krigsorganisationen, för incidenlberedskapenoch för möjligheterna att genomföra en rationell utbildning. Jagarmedveten om de omfördelningsproblem som har uppstått till följd , av attlönekostnaderna har ökat utöver vad ramen har kompenserats med. Jag vill dockför närvarande inte föreslå någon åtgärd i della sammanhang men utgår från altavvägningen mellan personalkostnader och övriga kostnader prövas inför nästaförsvarsbeslut. Detsenaste försvarsbeslutet angav att stridslednings- och luftbevak-ningssystemet (Slril)borde vidareutvecklas samt tillföras en flygburen spaningsradar. Jag anmäldesålunda i föregående års budgetproposition (prop. 1987/88:100 bil. 6) attkostnadsökningarna för strilsystemel inte har kunnat accepteras i planeringenoch att krav och teknisk ambitionsnivå behövde övervägas ylleriigare. Dennagranskning är nu genomförd och en ny s.k. målsättning har under hösten 1988lagts till grund för planeringen. Chefen för flygvapnet avser genomföraprojektet inom den tidigare för projektet avdelade ramen. Jag kan godtaplaneringen och vill därvid särskilt framhålla vikten av att strilsystemel, mednuvarande ekonomiska ramar, omsätts på ett sätt som gör all dess grundläggandefunktioner och samverkan med andra system säkerställs. Denflygburna radarn är viktig för hela totalförsvaret. Den har också en säkerhetspolitiskbetydelse. Jag är därför inte beredd att slutligt acceptera en senarelagdanskaflfning och anser att möjligheterna bör prövas att återgå lill dentidigare planeringen. Enviktig del försvarsbeslut var inriktningen av jaklrobot-beväpningen.För radarjaktrobotar förutsattes ett långsiktigt program med slegvisa beslut.Inledningsvis skulle därvid den befintliga radarjaktroboten 71 modifieras isamarbete med utländsk industri. Denna modifierade robot benämns robot 71 A ochavses för både JA 37 och JAS 39. skulle års försvarsbeslutklarläggas förutsättningarna för en utveckling av en svensk radarjaktrobot,robot 73, för i första hand JAS 39. Tillgångenpå moderna jaktrobotar är avgörande för effekten i luft- ' Jag avserdärför alt noga följa utvecklingen i denna fråga. utgår från allmyndigheterna kan presentera ett underlag för beslut om projektet robot71 A. Den långsikliga inriktningen, bl.a. en eventuell utveckling och anskaflfningav robot 73, bör övervägas i den av migtidigare nämnda försvarskommittén inför ett avgörande i 1991 års Fördel lunga attackvapnet till JAS 39 har redovisats olika alternativ. Alternativetmed s. k. tung bromsad bomb har utgått . Fortsatta studier ochprojektdefinitioner av ett tungt styrt attackvapen som skall kunna användas mothårda mål pågår hos svensk och utländsk industri. Överbefälhavaren har i sinsenaste programplan föreslagit senareläggning av anskaflfning av ett tungtstyrt attackvapen inom JAS-projektel och ulnylljal endel av de avsatta medlen för ändamål utanför JAS-ramen. Jag accepterar intedenna planering. Planeringen för attackrobotbeväpningen skall fortsättningsvisgälla enligt inriktningen försvarsbeslut. Jag räknar med all beslutsunderiagför den fortsatta inriktningen av vapenprogrammet redovisas 1989 så alt beslut om inriktningen kan fattas . Jagövergår därefter till basutbyggnaden. Överbefälhavaren anger i sin programplanytterligare förseningar av kostnadsskäl av den pågående utbyggnaden av det s.k.Bas90-syslemel. Enligt min mening är en sådan ytterligare försening oroandeeftersom vår operationsfrihet och uthållighet påverkas negativt. Jag är dockberedd att godta planeringen eftersom väsentliga utbyggnadsåtgärder vidtas inorra delen av , där bristerna är störst. Enligtmin mening ger den planerade utvecklingen av krigsorganisationen erforderlighandlingsfrihet vid nästa försvarsbeslut, då även frågan om en eventuell fjärdeJ 35-division bör avgöras. Jag anser att det är en fråga försvarskommitléatt lämna förslag om den framtida krigsorganisationsulvecklingen förflygvapnet. Jaghar i min redogörelse för inriktningen av arméstridskraflerna beskrivitkonsekvenserna för den svenska försvarsindustrin om den nuvarande planeringengenomförs. Medlen för studier och utveckling av nya syslem och ny materiel tillflygvapnet har reducerats kraftigt och kommer att varaotillräckliga för att behålla utvecklingskompetensen inom delar av svenskförsvarsindustri. Därmed kan statsmakternas handlingsfrihet i nästaförsvarsbeslut gå föriorad. Jagförordar därför att 100 milj. kr. avsätts för flygstridskrafterna för utvecklingav bl. a. flygelektronik. Jag återkommer till detta under anslaget D 2.Flygvapenförband. Överbefälhavarenframhåller i programplanen /90-1991/92 beträflfande inriktningen förden Operativa ledningen bl.a. följande. Det operativaledningssystemet bör utvecklas och förbättras successivt genom att den centrala och regionala ledningsorganisationen minskar samt genom teknisk förnyelse. Enövergång till ny milostruktur bör genomföras . Encentral flygfunktionsledning ingående i högkvarteret i krig och flyg- Prop.1988/89: 80 staben i fred bör organiseras . I samband härmed börförsta flygeskadern utgå ur freds- och krigsorganisationen. Deresurser som frigörs vid övergång till ny milostruktur bör främst utnyttjas föratt genom teknisk förnyelse öka flexibiliteten och uthålligheten iledningssystemet. av centrala och högre regionala staber bör genomföras underperioden. Den personal som inte längre behövs på central och högre regionalnivå bör omplaceras till regional och lokal nivå. Underrättelsetjänstenbör effektiviseras ytteriigare varvid tekniska hjälpmedel utnyttjas i ökadutsträckning. Jag kan i stort godta överbefälhavarens förslag till inriktning av denOperativa ledningen. Vad avser mina närmare ställningstaganden i dessa frågorfår jag hänvisa till vad jag har anfört i avsnitten om totalförsvaretsgemensamma frågor, ledningen inom försvarsmakten saml organisation av försvarsmaktenscentrala och högre regionala ledning. delsföreslår all godkänna vad jag har anfört om avvecklingen av äldreinfanteribrigader m. m., delsbereder tillfälle att la del av vad jag har anfört om inriktningen avhuvudprogrammet 14. Jagkommer i det följande att redovisa vissa frågor som har organisatorisk betydelseför berörda myndigheter inom huvudprogrammet 5. Gemensamma myndigheter m. m. Riksdagenbeslöt om en ny organisation (Org 90) för (prop.1980/81:199, FöU 5, rskr. Beslutet innebar bl. a. att en ny organisationfastställdes på huvudavdelnings- och avdelningsnivå. Central planering,personalfrågor och administrativa frågor m. m. fördes samman i en nyhuvudavdelning. Dessutom inrättades en huvudavdelning för kommersiella frågor.Beslutet innebar vidare en övergång till verksgemensamma enheter för såvälteknisk beredning som inköp. Härutöver skulle verkets ledningssystemförbättras bl. a. genom en verksamhetsplanering och en aktiv ledning avorganisationsutvecklingen inom verket. Beslutetinnebar vidare att statsmakterna i övrigt fastställde den allmännainriktningen för organisationen och överlät åt myndigheten att genomföraomorganisationsarbetet. I linje härmed angavs att materielverket tillregeringen senare skulle redovisa organisationsarbetet och möjligheterna attlösa förelagda arbetsuppgifter inom ramen för den nya organisationen. Beslutetom den nya organisationen och den fortsatta inriktningen med 43 senare uppgiftsändringarinnebar att personalen successivt skufle minskas frånca till ca /92. Prop.1988/89:80 Minskningen skulle möjliggöras främst genom ökad tillämpning av den s.k.huvudleverantörsprincipen. Denna innebär att visst tekniskt och administrativtarbete och ansvar successivt förs över från materielverket till industrin ochatt materielverket i princip blir systemsammanhållande för materielprojekten. har i en slutrapport (Kontroll 88) redovisat erfarenheterna av införandetav den nya organisationen. Jag sammanfattar slutrapporten i del följande. Dennya organisationen har enligt verket bl. a. medfört att kompetensen främst vadgäller teknik, ekonomi, syslemsam-manhållning och projektledning kunnatstärkas. Vidare har kostnadsmedvetandet ökat hos personalen. Genom envidareutvecklad verksamhetsplanering samt fortsatt förbättring av ekonomi- ochproduktionsplaneringssystemen skapas enligt verkets uppfattning möjligheterför en successiv övergång från styrning med personalramar lill kostnads- och eflfektstyr-ningav verksamheten. måste arbetet med att bättre styra materielanskaflfnings-processenfortsätta och innefatta bl. a. såväl administrativa åtgärder som en successivutbyggnad av ADB-stödet. En förbättrad styming och därmed en eflfektivare malerielanskaflfningsprocessär emellertid i hög grad beroende av den personalram man har lill förfogande.Ramen måste ge möjlighet till en rationell avvägning mellan egnapersonalresurser på myndighetsanslaget och köp av externa resurser på materielanslag. Minskningenmed mer än har enligt materielverket inte gjort delmöjligt att arbeta eflFeklivt med utveckling, anskaflfning och vidmakthållandeav materiel. Behovet av personal för att vidmakthålla materielen förkrigsförbanden underskattades i beslutet om Org 90. Erfarenheterna avtillämpningen av huvudleverantörsprincipen har visat att det inte varit möjligtatt minska personalen vid verket så mycket som Org 90 förutsatte. Delta har bl.a. varit fallet i vissa större projekt där erforderlig styrning frånmaterielverket har varit svår att upprätthålla. Enligt materielverket måstekompetens och förmåga finnas hos verket så att leveranser och systemkostnaderför materielens hela livslängd kan erhållas. behöver dock huvudleverantörsprincipen fortsättningsvistillämpas eftersom den är en förutsättning för en rationell arbetsfördelningmellan materielverket och industrin. Användningen av huvudleverantörsprincipenbör emellertid prövas från fafl till fall så att en balanserad tillämpning tartill vara de fördelar som principen kan ge. Föratt kompensera minskningen av anställd personal har verket i ökadomfattning tvingats anlita konsulter. Verkets utnyttjande av konsulter uppgår tillmer än och kostnaderna för dessa motsvarar ungefärlönekostnaderna för verkets egen personal (ca ). Utnyttjandet avkonsulter ställer stora krav på administration och sysselsätter därmed en inteobetydlig del av verkets personal. Bl.a. inom elektronikavdelningen meduppgifter för flygvapnet och operativ ledning har utnyttjandet av konsulternått en nivå som enligt materielverket minskar förmågan att styraverksamheten. elverk medför del ökadeberoendet av konsulter ell inte rationellt utnytt- Prop. 1988/89:80 jande avresurserna inom materielverket. Verketanser därför att det är nödvändigt all minska beroendet av konsulter. 1 endelrapport, som lades till grund för anslagsframställningen för budgetåret1989/90, har materielverket anmält att del inte är möjligt att fortsättapersonalminskningen enligt tidigare planering. Reduceringen av personalen bördärför upphöra under ett visst antal år för all verket därmed kan få tid föregen kompetensuppbyggnad samt återta vissa uppgifter från konsulter ochindustrin i syfte att ge verket möjligheter all bättre styra verksamheten.Detta arbete har redan inletts. Överbefälhavarenbiträder materielverkets förslag om en successiv övergång från personalramstyrninglill kostnads- och eflfektivitetsstyrning. Överbefälhavaren har intet atterinra mot att personalminskningen tillfälligt avbryts som en nymodell för styrning och ledning av arbetet kan tas fram. Jagkonstaterar att omorganisationen av materielverket har genomförts enligtstatsmakternas intentioner och beslut. Att inom ramen för den nya organisationenockså förbättra de interna ledningsförhållandena m. m. tar och kräveren rad administrativa åtgärder. är dock medvetet om detta ochavser att ytterligare förbättra sina system för ledning av verket och materielprocessen.För att lyckas krävs också all behovet av egen personal noga övervägs. mening har härvid ulnyitjandel av konsulter numera nått en omfattningsom inte är acceptabel. Jag delar därför verkets uppfattning att en avlösningav konsulter mot anställd personal successivt bör genomföras. Jag vill härviderinra om all en sådan avlösning redan har påbörjats genom att vissa medel frånhuvudprogrammens materielanslag har förts över lill verket. Jag anser att ensådan överföring är rimlig och bör fortsättningsvis tillämpas. Givetvis börverket härvid redovisa de personella eflfekterna av sådana överföringar avmedel. Konsultavlösningar påverkar de tidigare ansatta personalminskningsmålenför verket och jag anser därför att styrning med personalramar bör upphöraunder minst en treårsperiod. Jag anser emellertid att det är viktigt altmaterielverket fortlöpande följer upp och redovisar rationaliseringsarbeletoch kostnadseflfekterna för malerielanskaflfningen i sin helhet. Jag har vidareunder anslaget F 4. tillfört medel för att dämpaminskningen av personal vid verket . Kustbevakningenär en egen civil myndighet . Verk samheten består av sjöövervakningstjänst, sjöräddningstjänst och övrig service. Myndighetens centrala ledning omlokaliseras från till Kariskrona. För kustbevakningsverksamhelen är landet indelat i fyra regioner och dessa är indelade i bevakningsområden. Perso nalen i övrigt är fördelad på kustbevakningsstalioner (posteringar). Kust bevakningens verksamhet och arbetssätt karaktäriseras av stor rörlighet över stora områden längs kusten och till sjöss. Organisationen ger möjlig- 45 heter lill snabba omprioriteringarlill olika uppgifter inom verksamhets- Prop. 1988/89:80 området. Enviktig uppgift blir all bygga upp kompetens ochrutiner för operaliv och administrativ ledning på central och regional nivåinom den nya myndigheten. Verksamheten bör som framhåller isin programplan utvecklas i en bred samverkan med andra berörda myndigheter ochorganisationer. Genom samlokalisering med marinen på den regionala nivånskapas förutsättningar för en eflTektivare sjöövervakning och för uppbyggnadenav bättre sambands- och informationssystem. Av programplanframgår att del saknas underlag för att fastställa den långsiktiga inriktningenför sjöövervakningen. Enligt min mening bör underlaget för inriktningen lasfram så snabbt som möjligt sedan uppbyggnaden av den nya myndigheten har genomförts. Kustbevakningenframhåller att det krävs en hög närvaro i de områden som övervakas för atttillsynen och kontrollen skall kunna bedrivas eflfek-tivi och för att hålla engod beredskap för räddningstjänst. kommer mot denna bakgrundatt göra en översyn av den lokala organisationen i fråga om stalionsnät,fördelning av fartyg saml bemannings- och tjänslgöringssyslem. Enligt minmening kan en sådan översyn vara betydelsefull för att få en eflfektivareverksamhet och ett bättre resursutnyttjande. En avvägning bör ske mellan olikaformer av övervakning och möjligheterna lill ökad samordning avkustbevakningens sjöövervakning med annan övervakning bör klarläggas. När detgäller miljöskyddsområdet bör förutsättningarna för ett ökat merutnylljande avkustbevakningens resurser för även andra uppgifter och för ett samordnatutnyttjande av olika myndigheters materiel prövas. Ökade förutsättningar börsåledes skapas för att vid ett utsläpp av olja eller kemikalier snabbt samlaolika verksamhetsområdens resurser som är lämpliga för en bekämpningsinsals.Även möjligheterna för ökad samverkan på serviceområdet bör klarläggas. Vissa avdessa frågor övervägs inom kustbevakningskommiltén (Fi 1987:08) som beräknasredovisa sina förslag . 1988/89: 25, FöU 9, rskr. 70) har beslutat om åtgärder som skallgenomföras med anledning av utvidgad svensk fiskezon. Fråganom beredskap för olje- och kemikaliebekämpninghar behandlats i 1989 årsbudgetproposition (prop.