prop · GC0386 · 1988-12-31 00:00:00 — 3. angående beredande av vårdenligt lagen (1980:621) med särskilda bestämmelser om vård av unga elleromedelbart omhändertagande enligt 6§ samma lag eller angående upphörande avsådan vård enligt 5§ samma lag eller hos förvaltningsdomstol vid överklagandeenligt 20 § första stycket 1 samma lag, 4. hos förvaltningsdomstolangående beredande av vård enligt lagen (1988:870) om vård av missbrukare ivissa fall eller angående omhändertagande enligt 13§ samma lag, 5. angående avvisning enligtutlänningslagen (1989:000), dock inte hos polismyndighet, såvida inteutlänningen enligt 6 kap. 2 eller 3 § utlänningslagen hållits i förvar längreän , 6. angående utvisning enligt 4kap. 3 eller 11 § utlänningslagen, 7. angående avvisning ellerutvisning enligt lagen (1989:000) om åtgärder för att förebygga våldsdåd medinternationell bakgrund (terroristlagen), 8. hos regeringen angåendeåtgärder som beslutas enligt 4 kap. 11 § utlänningslagen eller 17§lerroristlagen, 9. angående hemsändande avutlänning med stöd av 12 kap. 3§ utlänningslagen, 10. angående förverkande avvillkorligt medgiven frihet enligt 26 kap. , 11. angående verkställighetutomlands av frihetsberövande påföljd enligt lagen (1963:193) om samarbete medDanmark, , och angående verkstäflighet av straff m.m. ellerlagen (1972:260) om internalionellt samarbete rörande verkställighet avbrottmålsdom, 12. angående utlämning enligt lagen(1970:375) om utlämning till , , eller förverkställighet av beslut om vård eller behandling, 13. angående kastrering enligtlagen (1944:133) om kastrering, om giltigt samtycke lill åtgärden ej lämnats, 14. hos regeringen enligt 17§ andrastycket terroristlagen angående förordnande om tillämpning av 19 22§§ sammalag, 15. hos allmän förvaltningsdomstolangående intagning på sjukhus enligt 7,14 efler 15 § smittskyddslagen(1968:231) eller angående utskrivning från sjukhus enligt samma lag. Iparagrafen har gjorts de följdändringar som föranleds av förslagen till ny utlänningslag och lag om åtgärder för att förebygga våldsdåd med interna tionell bakgrund. Ändringarna berör punkterna 5 9 och 14 i andra styc ket. För att markera alltyngdpunkten när det gäfler avlägsnandebeslut enligt Prop. 1988/89:86förslaget lill ny utlänningslag ligger på avvisning och inte som påutvisning har punkterna 5 och 6 fått byta plats. bibehålls oförändrat bestämmelserna i punkterna 5 och 6 att en utlänninghar rätt till rättshjälp genom offentligt biträde i ärende om avvisning eller iärende om utvisning i vissa fall (38 och 48 §§ UtlL jfr. med 4 kap. 3 och 11 §§förslaget till ny utlänningslag) hos invandarverket eller regeringen. Skall enpolismyndighet besluta i om avvisning, föreligger rätt till biträde endast omutlänningen tagits i förvar och förvarstagandet varat längre än . Vidarehar de bestämmelser i nuvarande 41 § 5 och 6 som gäller i terroristärendenförts till punkt 7, som i sin nuvarande lydelse reglerar rättshjälp i ell s. k.verkställighelsärende. Somframgår av den allmänna motiveringen kan i asylärenden rätt till biträdeföreligga redan under polisutredningen. Rätt till biträde i ett sådant skedekan uppkomma även i andra ärenden enligt utlänningslagen och i ärenden enligtlerroristlagen, när fråga uppkommer om avvisning eller utvisning som skallbeslutas av regeringen eller statens invandrarverk. Anledning saknas dock att,liksom , direkt i lagtexten ange detta förhållande. Rättshjälpgenom offentligt biträde beviljas efter ansökan eller då annars anledningföreligger. Ansökan får göras av den som kan beviljas rättshjälp och i måleller ärende som anges i 41 § 1 även av annan som får föra talan i målet ellerärendet. Rättshjälpbeviljas och biträde förordnas av den myndighet som handlägger målet ellerärendet. Dock ankommer prövningen i ärende hos socialnämnd eller socialdislriklsnämnd enligt 41 § 3 på länsrätten, i ärende som avses i 41 § 13 pårältshjälpsnämnden, i ärende hos polismyndighet enligt 41 § 5 eller 7 pårättshjälpsnämnden, om ansökan om rättshjälp skafl avslås, i ärende hospolismyndighet enligt 41 § 12 på länsrätten saml i ärende hos regeringen pådepartementstjänsteman som regeringen bestämmer. skilt målet eller ärendet från sig, äger till dess talanfullföjts eller tiden för fullföljd utgått andra stycket motsvarandetillämpning. Rättshjälputgår även när talan fullföljs eller meddelat beslut underställs annanmyndighets prövning eller saken överlämnas till annan myndighets avgörande. Harrättshjälp beviljats i ärende vari beslutas om avvisning eller utvisningenligt utlänningslagen (1989:000) eller lagen (1989:000) om åtgärder för attförebygga våldsdåd med internationell bakgmnd (terroristlagen) gällerrättshjälpen till dess verkställighet av beslutet skett eller frågan omverkställighet förfallit. Ansökanom rättshjälp genom offentligt biträde ges in till den myndighet somhandlägger målet eller ärendet. Gäller ansökan ärende som avses i 41 § 13, gesdock ansökan in till rättshjälpsnämnden. Myndighetsom inte själv får bevilja rättshjälpen skafl till behörig myndighet med egetyttrande överlämna ingiven ansökan med därvid fogade handlingareller anmäla behovet av offentligt biträde. I andra stycket angesvilka myndigheter som beslutar om rättshjälp och Prop. 1988/89:86 förordnarbiträde i utlänningsärenden. Som framgår av den aflmänna motiveringen skall ifortsättningen den myndighet som handlägger ett utlänningsärende i allmänhetbesluta angående rättshjälpen. I ärenden hos polismyndighet, där myndighetenanser att ansökan om rättshjälp skall avslås, skafl dock enligt en ny regelrättshjälpsnämnden besluta. Av paragrafens sista stycke följer attpolismyndigheten skall överlämna ärendet till rältshjälpsnämnden förhandläggning. Av andra stycket framgår vidare att beslut om rättshjälp ochförordnande av biträde i utlänningsärende hos regeringen skall fattas av endepartementstjänsteman som regeringen bestämmer. femte stycket, som är nytt, har tagits in en bestämmelse som innebär att beviljadrättshjälp skafl gälla ända till dess att verkställighet har skett i ärenden omavvisning eller utvisning enligt utlänningslagen eller enligt terroristlagen.Detta medför att rättshjälp genom offentligt biträde omfattar insatser som haravseende på genomförandet av eller hinder för verkställigheten. Rättshjälpenomfattar också det ärende som en ny ansökan om uppehållstillstånd ger upphovtill. Avsjätte stycket i den föreslagna lydelsen framgår att en ansökan om rättshjälpgenom offentligt biträde i ett utlänningsärende alltid skall ges in till denmyndighet som handlägger huvudärendet. Regeln gäfler alltså oavsett omrättshjälp beslutas av den handläggande myndigheten eller avrättshjälpsnämnden. 4.5 Förslaget till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Sekretessgäller för uppgift som rör utlänning, om det kan antas att röjande av uppgiftenskufle medföra fara för att någon utsätts för övergrepp eller annat allvarligtmen som föranleds av förhållandet mellan utlänningen och utländsk stat ellermyndighet eller organisation av utlänningar. Utövervad som följer av första stycket gäller sekretess i verksamhet för kontrollöver utlänningar och i ärende om svenskt medborgarskap för uppgift om enskildspersonliga förhåflanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utanatt den enskilde eller någon honom närstående lider men. 1 verksamhet förkontroll över utlänningar gäller sekretess också för anmälan eller annan utsagaav enskild, om det kan antas att fara uppkommer för att den som har gjortanmälan efler avgivit utsagan eller någon honom närstående utsätts för våldeller annat allvarligt men om uppgiften röjs. Beträffande beslut i ärende somavses i detta stycke gäller sekretessen dock endast för uppgifter i skälen. Ifråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . Somjag har framhållit i den allmänna motiveringen är det viktigt att beslut iframför allt asylärenden förses med klargörande motiveringar. Ändringen isekretesslagen syftar till att göra detta möjligt i större utsträckning. Genomett tillägg till 7 kap. 14 § andra stycket kan motiveringama till ett beslut som gäller sådan verksamhet eller sådant ärende som avses i stycket sekretessbeläggas. Sekretessen gäller i första hand för uppgifter om den 230 enskilde utlänningenspersonliga förhållanden, men kan också gäfla upp- Prop. 1988/89:86 gifterom andra personers förhållanden. Sekretessengäller med ett s. k. omvänt skaderekvisit, vilket innebär att presumtionen ärför sekretess. Det motsatta förhållandet gäller beträffande uppgifter somlämnats i en anmälan eller annan utsaga av en enskild, dvs. presumtionen är föroffentlighet. Ilagförslagen 6-13 har endast föreslagits följdändringar med anledning avförslagen tifl ny utlänningslag och lag om åtgärder för att förebygga våldsdådmed inlernationefl bakgmnd (lerroristlagen). Ändringama i 14 och 18§§ lagen(1971:289) om aflmänna förvaltningsdomstolar föranleds av att bestämmelsema i43 46 §§ UUL om utvisning på gmnd av asocialitet tas bort och attförhandling i bl. a. förvarsfrågor enligt utlänningslagstiftningen inte längreskafl kunna läggas på en länsrätt. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemstäfler jag att regeringen föreslårriksdagen att anta förslagen till 1. utlänningslag, 2. lag om åtgärder för attförebygga våldsdåd med internationell bakgmnd (terrorisUagen), 3. lagom tiflstånd för anställningpå fartyg, 4. lag om ändring iräftshjälpslagen (1972:429),' 5. lag om ändring isekretesslagen'(1980:100), 6. lag om ändring i lagen(1966:293) om beredande av sluten psykiatrisk vård i vissa fall, 7. lag om ändring i lagen(1971:176) om vissa intemationella sanktioner. 8. lag om ändring i lagen(1965:94) om polisregister, 9. lag om ändring i lagen(1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar, 10. lagom ändring i lagen (1988:153) om bistånd åt asylsökande m.fl., 11. lagom ändring i datalagen (1973:289), 12. lag om ändring ikommunalskatlelagen (1928:370), 13. lagom ändringikreditupplysningslagen (1973:1173). Regeringenansluter sig till föredragandensövervägandeoch beslutar att genom propositionföreslå riksdagen.att anta de förslag som föredraganden lagt fram. Sammanfattningav betänkandet (SOU 1988:1) Prop-1988/89:86 Översynav utlänningslagen ' ' Dennu företagna översynen av utlänningslagen har främst syftat till att leda lillsådana ändringar som kan bidra till att förkorta handläggningstiderna och altöver huvud åstadkomma en förenkling och förbättring av regelsystemet. Det harinte varit aktuellt att förändra gmndprinciperna för flykting- ochinvandringspolitiken. Iförhållande till den nuvarande utlänningslagstiftningen föreslås ändringarfrämst avseende handläggningen av asylärenden samt beträffande vilka regler sombör tas in i lag och vilka som bör framgå av förordning. Vidare har reglernaangående förvar delvis ändrats, liksom terminologin rörande beslut om avvisningoch utvisning. Några mer genomgripande förändringar av det sakliga innehållethar i övrigt inte skett. Systemaliken har däremot ändrats väsentligt. En delbestämmelser som finns i utlänningslagen föreslås upptagna i särskildalagar. Översynen har resulterat i ell förslag till ny utlänningslag, en lag omsärskilda åtgärder till förebyggande av vissa våldsdåd med internationellbakgmnd, en lag om anställningstillstånd samt ändringar i sekretesslagen ochrättshjälpslagen m.m. Beträffandeasylärenden föreslås till en början alt det förslag till ändradebeslutsbefogenheter vid direktavvisning av asylsökande, som asylutredningenlagt fram i betänkandet (SOU 1986:48) Rättssäkerheten vid direklavvisningar,genomförs. Om en utlänning gör gällande att han vid en avvisning riskerar attutsättas för politisk förföljelse eller att bli sänd tifl krigsskådeplats ellerannars inte vill återvända till sill hemland på gmnd av de politiskaförhållandena där, får polismyndigheten inte fatta beslut om avvisning. Delankommer i stället på invandrarverket att avgöra om förhåflandena är sådana attutlänningen bör beviljas uppehållstillstånd. För att öka möjligheten till ettrikligt avgörande i första instans ges föreskrifter om muntlig handläggning somskall leda till att sådan förekommer i betydligt större utsträckning än förnärvarande. Kravet på fullständiga beslutsmotiveringar understryks. Genom enändring i sekretesslagen ökas möjligheterna att lämna sådana. Även dennaändring är ägnad att stärka rättssäkerheten och ge utrymme för totalt settkortare handläggningstider. Vidare föreslås ökade möjligheter att meddelauppehållstillslånd innan ell ärende har färdigutretts. För alt minska den förden enskilde påfrestande väntetiden skall beslut om uppehållstillstånd kunnatas så snart det visar sig att utlänningen bör få stanna i , även om dåfrågan om utlänningen har rätt lill asyl efler om han är flykting inte harutretts färdigt. Föralt underlätta förståelsen och därmed också tillämpningen av asyl reglerna har i lagförslaget angetts vad det innebär att få asyl i . Asylbeslämmelserna har också samlats i ett kapitel i lagen. De angiv na ändringarna rörande beslutsbefogenheter, muntlig handläggning och beslutsmotiveringar bör ge bättre förutsättningar för ell materieflt bättre beslut. Det har därför ansetts möjligt att la bort de komplicerade reglerna om överlämnande och övertagande av verkställighetsärenden. reformtorde också vara nödvändig om inte handläggningstidema skafl Prop.1988/89:86 förbli oacceptabelt långa.Hänsyn tifl verkställighetsfrågan skall tas redan Bilaga 1 närbeslut fattas om avvisning eller utvisning. Det behov som ändå kan uppkommaall ändra lagakraftvunna beslut får i stället tillgodoses genom attden som inger en ny ansökan om uppehållstillstånd därvid också kan få det verkställbara beslutetinhiberal och t.o. m. upphävt. Reglernaom förvar samt skyldigheten att stå för kostnaderna för en utlännings resa frånSverige har i viss utsträckning skärpts. Dessa ändringar har gjorts i syfteatt minska missbruket att förstöra identitets- och resehandlingar.Förvarsreglerna beträffande barn har förtydligats och i viss mån inskränkts iförhållande till nuvarande lagregler. Enligt den nuvarande lagen kan enutlänning, som saknar exempelvis uppehållstillstånd, avvisas. Ett sådantbeslut måste fattas från utlänningens ankomst. Om utredningentar än så kan avvisning inte ske utan i stället kan, på samma grund,utvisning komma i fråga. Då del är lämpligt att det är grunden för beslutet somavgör vilken benämning beslutet bör ha, har avgränsningen mellan avvisning ochutvisning i viss mån ändrats. Beträffande verkställighet anges i lagen attsådan i första hand skall ske genom att utlänningen bereds tillfälle all inomviss lid efter beslutet frivilligt lämna landet. Bestämmelsen om ansvar för densom i vinningssyfte organiserar verksamhet, som syftar till att utlänningar,som saknar erforderliga tillstånd för inresa i , kommer hit, harskärpts. Vidare har de bestämmelser om avvisning och utvisning i s. k.lerroristärenden, som alltsedan 1976 varit intagna i utlänningslagen, åter sammanförtsmed bestämmelserna i den s. k. särskilda spaningslagen till en särskild lag.Även vissa bestämmelser, som saknar direkt samband med i utlän- . ningslagenangivna förutsättningar för utlänningars vistelse i , har förts ut urutlänningslagen. Degrundläggande bestämmelserna om skyldighet att ha pass, visering,uppehållstillstånd och arbetstillstånd har angetts i lag i stället för att somnu i huvudsak regleras i förordning. Bilaga 2 1 Förslag till 1 §I lagen regleras frågor rörande utlänningars inresa, vistelse och an ställning i samt rätten lill asyl här. I lagen anges också fömtsätt ningar under vilka en utlänning kan avlägsnas från landet. Lagenskall tillämpas så att utlänningars frihet inte begränsas mer än vad som ärnödvändigt i varje enskilt fall. 2 §En utlänning som reser in i eller uppehåller sig i skall ha pass om inte regeringen föreskriver annat. Regeringenutfärdar föreskrifter om vilka handlingar som får godtas som pass. Regeringenfår också föreskriva att svenska myndigheter får utfärda pass för utlänningar ivissa fall. 3 §En utlänning som reser in i eller uppehåller sig i skall ha visering om inte 1. utlänningen haruppehållstillslånd i , 2. utlänningen är medborgare iDanmark, , eller , 3. regeringen föreskriver annat. 4 §En utlänning får inte vistas i utan att ha uppehåflstillstånd om inte 1. utlänningenär medborgare i , , eller , 2. regeringenföreskriver annat. 5 §En utlänning måste ha tillstånd för att ha anstäflning i eller arbeta här på grund av anställning utomlands (arbetstillstånd) om inte 1. utlänningen har permanentuppehållstillstånd i , 2. utlänningen är medborgare iDanmark, , eller , 3. regeringen föreskriver annat. Visering, uppehållstillstånd och arbetstillstånd 1 § Visering innebär tillståndatt resa in i och vistas i viseringen gäller. Viseringfår ges för högst tre månaders vistelse och får förenas med de föreskrifter somkan behövas. 2 § Uppehållstillstånd innebärtfllstånd att resa in i och vistas i (tidsbegränsatuppehållstillstånd) eller utan tidsbegränsning (permanent uppehållstillstånd). 3 § Enligt bestämmelserna i 3kap. har en utlänning i vissa fall rätt att få uppehållstillstånd i (asyl). 4§ Uppehållstillståndfår ges tifl Prop. i.nära anhörig till svensk medborgare eller till utlänning som är bosatt Bilaga 2 här, 2. en utlänning som, utan attomfattas av bestämmelserna i 3 kap., av humanitära skäl bör få bosätta sig iSverige, 3. en utlänning som erhållitarbetstillstånd eller som annars har särskild anknytning till . Regeringenfår föreskriva att uppehållstillstånd kan ges även i andra fall. 5 §Uppehållstillstånd får inte beviljas, om utlänningen befinner sig i när ansökan görs eller prövas. Detta gäfler dock inte 1. om utlänningen har rätt tillasyl här eller 2. om utlänningen i skallåterförena sig med nära familjemedlem som är stadigvarande bosatt här och medvilken han tidigare sammanlevt utom riket eller 3. om utlänningen visar att hanendast gör ett tillfälligt besök här eller 4. om det annars föreliggersärskilda skäl. Omdet beträffande utlänningen föreligger ett beslut om avvisning eller utvisningsom skall verkställas får ansökan om uppehållstillstånd bifallas endast omansökningen grundar sig på omständigheter som inte prövats i ärendet omavvisning eller utvisning och 1. utlänningenhar rätt till asyl här efler 2. detföreligger mycket starka skäl av humanitär art. 6 § Arbetstillstånd innebärtillstånd att såsom anställd utföra arbete i och ges . Ominte särskilda skäl föranleder annat, skafl det avse ett visst slag eller vissaslag av arbete. Ett arbetstillstånd får förenas med de övriga föreskrifter sombehövs. Regeringen meddelar ytterligare föreskrifter om arbetstillstånd. 7 § Beslut om visering,uppehållstiflstånd och arbetstillstånd fattas av statens invandrarverk. Beslutom visering och uppehållstillstånd får fattas också av chefen förutrikesdepartementet. Regeringenoch, i den utsträckning regeringen föreskriver, invandrarverket får medgeandra myndigheter rätt att bevilja sådana tillstånd. Vidhandläggning av frågor om arbetstillstånd som har principiell betydelse eflersom i övrigt är av större vikt skall berörda arbetsgivar- ocharbetstagarorganisationer få tillfälle att yttra sig. Attregeringen i vissa fall kan besluta om tillstånd framgår av 6 kap. 4, 9ochl2§§. 8 §Visering, uppehållstillstånd och arbetstillstånd skall återkallas, om utlänningen lämnat oriktiga uppgifter om sin identitet. Återkallelse skall dock inte ske om del kan antas att den oriktiga uppgiften inte inverkat på frågan om tillstånd skall beviljas. Visering,uppehållstillstånd och arbetstillstånd får också återkallas, om utlänningenmedvetet lämnat andra oriktiga uppgifter eller svikligen förtigit omständighetersom varit av betydelse för erhållandet av tillståndet. Återkallelse får ävenske om det föreligger andra särskilda skäl, i fråga om uppehållstillstånd dockendast om utlänningen ännu inte rest in i . Harutlänningen rest in i landet får uppehållstillstånd också återkallas omutlänningen inte försörjer sig här i enlighet med vad som antogs bli fallet närtillståndet beviljades eller om det skäligen kan befaras all han kommer attbegå brott i . Återkallelse av nu angivna skäl får emellertid endast ske omfråga därom väckts innan utlänningen har varit Prop. 1988/89:86 bosatt här . Ettpermanent uppehållslillslånd skafl återkallas om utlänningens bosättning iriket upphör. Återkallelsebeslutas av statens invandrarverk eller av den myndighet som meddelattillståndet. Tillstånd som meddelats av chefen för fåråterkallas endast av denne. 1 §Med flykting avses i denna lag en utlänning som befinner sig utanför det land, i vilket han är medborgare, därför att han känner välgmndad fruktan för förföljelse på gmnd av sin ras, nationalitet, tillhörighet till en viss samhäflsgrupp eller på grund av sin religiösa eller politiska uppfatt ning och som inte kan eller på grund av sin fruktan inte vill begagna sig av detta lands skydd. Som flykting skall även anses den som är statslös och som av samma skäl befinner sig utanför det land där han har haft sin vanliga vistelseort och som inte kan efler på gmnd av sin fmktan inte vill återvända dit. Medförföljelse avses sådan i första stycket angiven förföljelse som riktar sig motutlänningens liv eller frihet eller som annars är av svår beskaffenhet(politisk förföljelse). 2 § Med krigsvägrare avses idenna lag en utlänning som har övergett en krigsskådeplats eller som har flyttfrån sitt hemland för att undgå förestående krigstjänstgöring. 3 § Med asyl avses i denna laguppehållstillstånd som beviljas en utlänning därför att 1. hanär flykting, 2. han är krigsvägrare, eller 3. han, ulan alt omfattas av 1 §,inte vill återvända till sitt hemland på grund av de politiska förhållandenadär och kan åberopa tungt vägande omständigheter till stöd för detta. 4 §Utlänning som avses i 3 §skafl ha rätt till asyl. Asyl kan dock vägras om 1. detmed hänsyn till vad som upplysts beträffande utlänningen eller av hänsyn lill rikels säkerhet föreligger synnerliga skäl alt inte bevilja asyl, 2. det beträffande utlänning somomfattas av 3 §2 och 3 föreligger särskilda skäl att inte bevilja asyl, 3. utlänningen rest in från ,, eller och med stöd av överenskommelse meflan de nordiskastaterna angående passkontroll kan återsändas till det landet, såvida del inteär uppenbart att han inte kommer att beviljas uppehållstillstånd där, 4. utlänningen före ankomsten tillSverige uppehållit sig i ett annat land än hemlandet och om han återsänds ditär skyddad mot att utsättas för politisk förföljelse eller att sändas till ettland, där han riskerar sådan förföljelse, eller lill hemlandet .eller 5. utlänningen har särskildanknytning till annat land och där är skyddad på sätt som anges i 4. Regeringenfår föreskriva att en utlänning som gör troligt att han endast rest igenom land som avses i första stycket 4 inte skall omfattas av bestämmelsen. Sådana föreskrifter får också meddelas för fall då omstän- 236 digheterna beträffandeuUänningens vistelse i det andra landet efler hans Prop. 1988/89:86 anknytning tifl är av sådan art all han inte bör nekas asyl här. 5 § En flykting upphör att vara flykting om han 1. av fri vilja på nytt användersig av det lands skydd där han är medborgare, 2. efter att ha förlorat sittmedborgarskap av fri vilja förvärvar det på nyU, 3. förvärvar medborgarskap i ettnytt land och får det landets skydd, 4. av fri vilja återvänder för altbosätta sig i det land, som avses i 1 §, eller 5. inte kan fortsätta att vägraanvända sig av det lands skydd, där han är medborgare eller där han somstatslös tidigare hade sin vistelseort, på grund av att de omständigheter, sommedförde att han enligt 1 § var att anse som flykting, inte längre föreligger. 6 § Har en uUänning ansökt omasyl, får, om fömtsättningar härför i övrigt föreligger, uppehållstillståndbeviljas, utan att ställning las till om asyl skall beviljas efler på vilkengmnd en sådan ansökan skall beviljas.