prop · GC0368 · 1988-12-31 00:00:00 — Paragrafeninnehåller den gmndläggande bestämmelsen om vilka myndigheter som skall utövatillsynen på livsmedelsområdet. Liksom är det livsmedelsverket somavses svara för tillsynen på det centrala planet medan tillsynen inom länetskall utövas av . På det lokala planet är det främst de kommunalamiljö- och hälsoskyddsnämnderna som skall svara för den omedelbara tillsyneninom kommunen. Jag har i avsnitt 2.2.2 förordat en större flexibilitet när detgäller ansvaret för tillsynen. skall t. ex. i störreutsträckningän nu kunna ha det direkta ansvaret för den löpande tillsynen inomvissa större, komplexa anläggningar. För att detta skall bli möjligt har iparagrafen regeringen bemyndigats att föreskriva avsteg från föreskriften attmiljö- och hälsoskyddsnämnden utövar tillsynen inom kommunen. I detta styckehar även vissa språkliga och redaktionella ändringar gjorts. Genomparagrafen, som är ny, har införts en allmän skyldighet för tillsynsmyndigheternaatt verka för att överträdelser av livsmedelslagstiftningen beivras. Jag harbehandlat frågan i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.6). Föreskriften riktarsig i första hand till livsmedelsverket och miljö-och hälsoskyddsnämndeneftersom det är dessa myndigheter som har huvudansvaret för den löpandetillsynen. Bestämmelsen innebär att när en tillsynsmyndighet misstänker att enöverträdelse har skett måste myndigheten ta upp saken och utreda den så attdet kan bedömas om anmälan till åtal skall ske. Om misstanken visar sig varabefogad måste en sådan anmälan göras såvida inte överträdelsen är så ringa attden kan antas gå fri från straff enligt 30 § första stycket. Förstaoch andra stycket har endast ändrats språkligt. Bemyndigandeti tredje stycket har utgått och ersatts av ett avgiftsbe-myndigande i en nyparagraf, 29 a §. Se om detta i specialmotiveringen till 29a§. Förstastycket är oförändrat i sak. Endast språkliga ändringar har gjorts. Iandra stycket som är nytt bemyndigas regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om vilka åtgärder som skall vidtas med kött som tagits om hand i samband med slakt med stöd av 61 första stycket.Bestämmelsen ersätter bestämmelserna i 9 § 2 och 3 mom. Prop. 1988/89:68lagen (1959:99) om köttbesiktning m. m. Tredjestycket överensstämmer i det väsentliga med nuvarande andra stycket. Som enföljd av det nya andra stycket har ordet "vara" i styckets inledningbytts ut mot uttrycket "annan vara". Detta uttryck kan givetvis avseköttvara. Köttet i fråga måste emellertid ha omhändertagits i annat sammanhangän i samband med slakt, t. ex. i en butik. Även i detta stycke har vissaspråkliga ändringar gjorts. Förstastycket motsvarar vad som tidigare gällt med det tillägget att regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer fått befogenhet att meddelaföreskrifter om hur tillsynen konkret skall bedrivas. Med stöd av det nyabemyndigandet skall föreskrifter kunna meddelas om t. ex. inriktningen avkontrollen och om att en viss typ av kontroll skall utföras av personal medspeciella kunskaper. /andra stycket, som är nytt, har regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer bemyndigats att meddela föreskrifter om köttbesiktning och omuppgiftsskyldighet för den som lämnar djur till slakt. Bestämmelsen harkommenterats i den allmänna motiveringen avsnitt 2.2.3. \ första stycket har tagits in ett avgiftsbemyndigande som innebär attavgifter får tas ut både för tillstånd och godkännanden av olika slag och förannan kontroll såsom provtagning och undersökning. Det är regeringen eller denmyndighet som regeringen bestämmer som får meddela föreskrifter om vilkaavgifter som skall betalas. Bemyndigandet ersätter det mindre vidsträckta bemyndigandeti 26 § tredje stycket. Paragrafen har även kommenterats i avsnitt 2.4 i denallmänna motiveringen. Iparagrafens andra stycke finns ett bemyndigande för regeringen som innebär attregeringen kan ålägga kommunema att ombesörja uppbörden av avgifter för denstatliga tillsynen. 1paragrafen \idiTförsta stycket 2 ändrats. Ändringen innebär attöverträdelser av föreskrifter som har meddelats med stöd av det nya andrastycket i 28 § straffsanktioneras. I första stycket 3 har skaderekvisitetslopats. a. som en följd härav har i första stycket angetts att gämingarsom är ringa faller utanför det straffbara området. En sådan avgränsning ärenligt min mening påkallad även med hänsyn till den i 25 a § lagförslagetupptagna skyldigheten för tillsynsmyndigheten att beivra brott. Förstastycket har vidare ändrats genom att en särskild regel om val av påföljd har införts. Om domstolen har funnit utrett att den som skall 62 dömas för uppsåtligt brottdärigenom åsidosatt en förpliktelse av väsentlig Prop. 1988/89:68 betydelsefrån hälso- eller rédlighetssynpunkt, får straffet inte bestämmas till böter. Dennya påföljdsregeln skall tillämpas vid mera allvarliga överträdelser avlivsmedelslagstiftningen. Som exempel på sådana fall kan nämnas att en störregrupp konsumenter utsatts för allvarliga hälsorisker till följd av bristandelivsmedelshygien. Andra exempel är mer klandervärda oredliga förfaranden sompågått eller i övrigt haft en sådan omfattning att dedrabbat ett större antal konsumenter. Den nya påföljdsregeln har ävenkommenterats i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.6). Andra och tredjestyckena har ändrats i språkligt avseende. Fjärdestycket är oförändrat i sak. Förnärvarande gäller enhgt lagen (1959:99) om köttbesiktning m.m. att ett beslutav en besiktningsveterinär får överklagas hos . Detta bör gällaäven i fortsättningen. I paragrafen har därför lagts till att beslut av enbesiktningsveterinär enligt 27 § första stycket eller enligt föreskrifter sommeddelats med stöd av 11 §, 27 § andra stycket eller 28 § andra stycket fåröverklagas hos . Härutöver har några språkliga ändringar gjorts. 4.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1967:340) omprisreglering på jordbrukets område Somen följd av att lagen (1959:99) om köttbesiktning m.m. upphävs och ersätts avföreskrifter om köttbesiktning som meddelats med stöd av livsmedelslagen har enredaktionell ändring gjorts i 7 §. 4.3- Förslag till lag om ändring i lagen (1974:1021) omutbetalning av pristillägg på kött Enredaktionell ändring har gjorts i bestämmelsen. Jämför specialmotiveringentill förslaget till lag om ändring i lagen (1967:340) om prisreglering påjordbmkets område. Särskildaövergångsbestämmelser har tagits in i punkt 2 och 3. Dessa är motiverade av vadjag sagt i avsnitt 2.3.3 om att övergången till de strängare kraven påslakterierna och de strängare kontrollkraven bör underlättas genom särskildaföreskrifter. Medstöd av punkt 2 kan kommunen åläggas att hålla köttbesiktningsbyrå under enövergångstid. Punkt i bemyndigarkommunen att övergångsvis föreskriva om avgifter för köttbesiktning vid köttbesiktningsbyrå. 5 Hemställan Prop. Jaghemställer att lagrådets yttrande inhämtas över förslagen till 1. lag om ändring ilivsmedelslagen (1971:511), 2. lag om ändring i lagen (1967:340) om prisreglering på jordbmkets område, 3. lag om ändring i lagen(1974:1021) om utbetalning av pristillägg på kött. Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. Utdragur protokoll vid sammanträde Närvarande:f. d. regeringsrådet , regeringsrådet ,justitierådet . Enligtprotokoll vid regeringssammanträde har regeringen påhemställan av statsrådet beslutat inhämta lagrådets yttrandeöver förslag till 1. lagom ändring i livsmedelslagen (1971:511) 2. lag om ändring i lagen(1967:340) om prisreglering på jordbmkets område 3. lag om ändring i lagen(1974:1021) om utbetalning av pristillägg på kött. Förslagen har inför lagrådet föredragits av hovrättsassessorn KerstinNyberg. Förslagen föranleder följande yttrande av lagrådet: Lagenom ändring i livsmedelslagen (1971:511) Avremissen framgår att avsikten med den föreslagna ändringen i paragrafen är attvidga möjligheterna till ingripanden när det gäller förskola och daghem.Lagtexten har emellertid fått en utformning som ger vidgade möjligheter tillingripanden även i fråga om enskilda hushåll. I syfte att lagtexten skallåterge vad som har avsetts föreslår lagrådet att 3 § får följande lydelse: "Lagengäller inte hantering av livsmedel i enskilt hushåll. Regeringen eller denmyndighet som regeringen bestämmer får dock föreskriva att lagen helt ellerdelvis skall gälla hantering av vatten, om vattnet är avsett att drickas elleratt användas vid hantering av livsmedel. Lagengäller inte heller hantering av livsmedel i kök i förskola och fritidshem medhögst två avdelningar om inte regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer föreskriver något annat." I10 § livsmedelsförordningen (1971:807) anges att livsmedel intefår behandlas med joniserande strålning utan tillstånd av livsmedelsverket.Genom den föreslagna ändringen i 11 § livsmedelslagen skapas en klarare gmndför den regeln. Det synes inte föreligga några särskilda svårigheter attkontrollera att inhemska livsmedelsproducenter efterlever regeln. Såvitt gällerinhemska förhållanden kan därför förslaget lämnas utan erinran. Lägetär något annorlunda när det gäller importerade livsmedel. Av uttalanden i remissen, liksom av den inom jordbmksdepartementet utar betade rapporten om importkontroll av bestrålade livsmedel m.m. (Ds 65 5 1988/89. 78-79) framgår att det inte finns någon prak- Prop.1988/89:68 tiskt användbar metod för att genom analys kontrollera, om livsmedelhar bestrålats. Stickprovsanalyser skulle alltså inte kunna ge något klartbesked i frågan om ett visst livsmedelsparti har bestrålats. Det skulle i sintur leda till att berörda myndigheter inte skulle kunna förhindra import avlivsmedelspartiet, om importören uppger att någon bestrålning inte har skett. Frånprincipiella synpunkter är det angeläget att man inte meddelar föreskrifter omimportförbud vars praktiska tillämpning helt är beroende av vad importörenuppger. Lagrådet vill därför framhålla att det i paragrafen lämnadebemyndigandet inte bör utnyttjas för att föreskriva förbud mot import avbestrålade livsmedel innan man hunnit utarbeta praktiskt användbaraanalysmetoder eller funnit någon annan effektiv form av objektiv kontroll avimportörens uppgifter i frågan om bestrålning har skett. Självfallet måste idet sammanhanget också beaktas om importförbudet är förenligt med Sverigeshandelspolitiska åtaganden. Livsmedelskontrollenregleras , fömtom av livsmedelslagen och föreskrifter som har meddelatsmed stöd av den lagen, av lagen (1959:99) om köttbesiktning m. m. ochföreskrifter i anslutning till den lagen. Enligt förslaget upphävs sistnämndalag för att ersättas med föreskrifter om köttkontroll, som meddelas med stödav livsmedelslagen. I 28 § införs därför ett bemyndigande för regeringen ellerden myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter omköttbesiktning m. m. Köttbesiktningslageninnehåller vissa särskilt angivna begränsningar i fråga om regleringens omfattning.I 1 § uppräknas sålunda de slag av djur som lagen är tillämplig på. Utanförfaller t. ex. hjort, rådjur, hare och många andra arter av villebråd. Vidareanges i 3 § tredje stycket: Köttbesiktningstvång och slakteritvång gäller inteför slakt av enstaka djur, om uppfödaren för sitt eget hushålls behov självutför eller låter utföra slakten på fastighet som han bmkar och där djuret äruppfött. Inte heller gäller besiktningstvång och slakteritvång för slakt av rensom same utför eller låter utföra för eget eller annan sames hushålls behov.Slutligen gäller köttbesiktningstvång inte för slakt av höns, kalkon, anka,tamgås och tamduva. Enligt 4 § får jakträttsinnehavare i eget hushåll förbmkaobesiktigat kött av älg som skjutits på hans jaktområde och även överlämnasådant kött till personer som deltagit i eller varit behjälpliga vid jakteneller är bosatta inom jaktområdet. Genomatt bemyndigandet att meddela föreskrifter om köttbesiktning införs i livsmedelslagen kommer de generella undantagen från lagens tillämpning att avse även detta bemyndigande. I 3 § anges bl. a. att lagen inte gäller hantering av livsmedel i enskilt hushåll. För detfall att hantering av livsmedel kan anses omfatta slakt, skulle alltså slakt i enskilt hushåll vara undantaget från regleringen. Hantering av livsmedel är uttömmande definierat i 2 §. Ingen av de åtgärder som anges där kan naturligen inrymma slakt. Av remissen framgår emellertid att utgångspunkten har varit att slakt omfattas av bestämmelserna i livsmedelslagen (jfr prop. 1971:61 s. 183). attdetta skall tydligt framgå av lagen föreslår lagrådet att uppräkningen i 2§ Prop. 1988/89:68 kompletteras så att det framgår att slakt av dj ur utgören form avhanteringav livsmedel.. Detföreslagna bemyndigandet innehåller fömtom undantaget för slakt i eget hushållinga av de förut nämnda begränsningarna. Regeringen eller myndighet somregeringen bestämmer kan alltså i princip t. ex. införa besiktningstvång ifråga om kött av rådjur eller beträffande älgkött som jakträttsinnehavarenöverlämnar till den som deltagit i jakten eller är bosatt inom jaktområdet. Bemyndigandetär av det slag som avses i 8 kap. 7 § regeringsformen. I motiven till dennabestämmelse behandlas frågan hur skall utforma sina bemyndiganden.Därvid uttalas att när det gäller föreskrifter där mera väsentligamedborgarintressen kan komma att beröras av regleringen bör merapreciserat ange de ramar inom vilka regeringen skall få röra sig (prop. I den mån anser, att de begränsningar som finns iköttbesiktningslagen fortfarande skall gälla eller att andra begränsningar ibemyndigandet bör göras bör dessa begränsningar införas i livsmedelslagen.Lagrådet tar inte ställning till det sakliga innehållet i begränsningarna. Motdenna bakgmnd förordar lagrådet, att i livsmedelslagen - lämpligen närmastefter 23 § - införs ett avsnitt med förslagsvis följande mbrik: "Särskildabestämmelser om kontroll av kött". Till detta avsnitt flyttas 28 § andrastycket i förslaget. I anslutning till bemyndigandet anges i lagtexten debegränsningar i regeringens befogenheter som skall gälla. förslag måste de efterföljande paragraferna i livsmedelslagennumreras om och konsekvensändringar göras i vissa paragrafliänvis-ningar ilagen och lagförslaget. Medden utformning det nya andra stycket har fått skapas det intrycket att endastvissa av de förpliktelser som avses i lagen har väsentlig betydelse. Avsiktenhar emellertid varit att träffa de gärningar som har väsentlig betydelse. Föratt detta skall framgå föreslår lagrådet följande omformule-ring av stycket: "Omförpliktelse av betydelse från hälsosynpunkt eller för konsumentintressetuppsåtligen åsidosatts i större omfattning eller annars på ett allvarligt sätt,döms till fängelse i högst ". Ipunkten två ges bemyndigande till regeringen eller livsmedelsverket att meddela föreskrifter för kommunema under en övergångstid. I den all männa motiveringen sägs att den nuvarande byråbesiktningen bör kunna godtas som köttbesiktning under en övergångstid som dock inte bör få överstiga . Eftersom det gäller åläggande för kommunema bör det enligt lagrådets mening preciseras i bestämmelsen hur långt kommunemas skyldigheter sträcker sig. Avsikten är att dessa inte skall gå utöver vad som 67 Detta bör framgå direkt Prop. 1988/89:68 avövergångsbestämmelsen. Lagrådet föreslår följande formulering. Lämpligen kansamtidigt remissförslagets punkt 3 föras över till ett andra stycke i punktentvå. "Regeringeneller den myndighet regeringen bestämmer får meddela de föreskrifter som underen övergångstid av kan behövas i fråga om sådana skyldigheter förkommunen att vidta erforderliga åtgärder som anges i lagen (1959:99) omköttbesiktning m.m. Kommunenfår meddela de föreskrifter om avgifter för köttbesiktning vidköttbesiktningsbyrå som kan behövas övergångsvis." Lagrådetlämnar förslagen utan erinran. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde , ordförande, och statsråden , S. ,, , , , , , ,, , , , , Proposition om livsmedelskontroll 1 Anmälan avlagrådsyttrande Föredragandenanmäler lagrådets yttrande (beslut om lagrådsremiss fattat vid regeringssammanträdeden ) över förslag till 1. lagom ändring i livsmedelslagen (1971:511), 2. lag om ändring i lagen(1967:340) om prisreglering på jordbmkets område, 3. lag om ändring i lagen(1974:1021) om utbetalning av pristillägg på kött. Föredragandenredogör för lagrådets yttrande och anför. Lagenom ändring i livsmedelslagen (1971:511) Jaginstämmer i vad lagrådet har anfört och biträder, med ett förtydligandetillägg, lagrådets ändringsförslag. Lagrådetlämnar förslaget utan erinran såvitt gäller de inhemska förhållandena. Desynpunkter som anförs gäller tillämpningen av föreskrifter om förbud mot importav bestrålade livsmedel. Lagrådet framhåller att det i paragrafen lämnadebemyndigandet inte bör utnyttjas för att föreskriva ett sådant förbud innan manhunnit utarbeta praktiskt användbara analysmetoder eller funnit någon annaneffektiv form av objektiv kontroll av importörens uppgifter i frågan om humvidabestrålning har skett. Jagdelar lagrådets uppfattning att de begränsade möjlighetema att kontrollera ett förbud mot import av bestrålade livsmedel utgör ett pro blem. Med undantag för ett litet antal bestämda slag av livsmedel saknas det praktiskt användbara metoder för att genom analys kontrollera och avgöra om ett livsmedel har bestrålats eller inte. Problemet är emellertid inte unikt för bestrålning. Liknande problem finns när det 69 gällerkontroll av rester av vissa bekämpningsmedel och fodermedelstill- Prop.1988/89:68 satser. Avsaknaden av analysmetoder innebär att andra sätt måsteanvändas för att avgöra om ett livsmedel har bestrålats. Rapporten om importkontrollav bestrålade livsmedel m.m. (Ds 1988:63) anvisar också en indirekt metod förkontroll (s. 119 f)- Denna går ut på att ett misstänkt parti spåras bakåt.Metoden bygger på den noggranna kännedom som finns om befintligabestrålningsanläggningar i världen och om de produktslag som behandlas viddessa. Till detta kommer att det endast är ett begränsat antal produktslag somkommer i fråga för bestrålning. Metoden kan kompletteras med krav på attvampartier av visst slag vid export till skall förses med intyg frånoffentlig myndighet att varorna inte är bestrålade. Denna form av indirektkontroll förekommer även i andra sammanhang. Frågan om indirektakontrollmetoder uppmärksammades vid en internationell konferens om bestråladmat som hölls i . Konferensen anvisar "administrativaprocedurer" i förening med märkning av livsmedlen. Vid konferensenkonstaterades också att ansträngningar görs intemationellt för att få frameffektiva kontrollmetoder. Märkningsfrågan har ägnats särskild uppmärksamhetoch intemationella standarder för märkning av bestrålade livsmedel är underutveckling. Enighet bör kunna nås om att partier som bestrålats skall åtföljasav ett dokument som talar om att bestrålning skett samt vid vilken anläggningoch den är utförd. Jagvill med det nu sagda understryka att det finns andra metoder att kontrolleraefterlevnaden av ett importförbud än de analytiska. Med hänsyn härtill finnsdet enligt min mening inte något hinder mot att bemyndigandet i 11 §livsmedelslagen utnyttjas för att föreskriva förbud mot import av bestråladelivsmedel. Det bör tilläggas att ambitionen givetvis måste vara att få fram praktiskaoch enkla analytiska metoder som kan användas för att med rimlig säkerhetavgöra om ett livsmedel har bestrålats. Vadslutligen gäller lagrådets påpekande beträffande importförbudets förenlighetmed handelspolitiska åtaganden vill jag hänvisa till vad jag anfört iden frågan i avsnitt 2.1. i lagrådsremissen om livsmedelskontrollens mål,omfattning och inriktning. Lagrådethar föreslagit att uppräkningen i 2§ livsmedelslagen av vad som avses medhantering av livsmedel skall kompletteras så att det framgår att slakt av djurutgör en form av hantering av livsmedel. Ävenom det av bestämmelsen i fråga inte uttryckligen framgår att slakt är en form av hantering av livsmedel så har denna brist på tydlighet inte vållat några problem. Bestämmelserna i livsmedelslagen och de före skrifter som har meddelats med stöd av lagen har sålunda ansetts omfatta den livsmedelsframställning som sker i slakteriema, inbegripet också slak ten av djuren. För att undanröja varje tvekan om livsmedelslagens tillämp lighet i detta avseende vill jag emellertid inte motsätta mig att det av lagrådet föreslagna tillägget görs. I 2§ första meningen bör därför efter 70 orden "Med hanteringav livsmedel avses i denna lag" orden "dels slakt" Prop.1988/89:68 läggas till. Närdet gäller lagrådets synpunkter på de begränsningar i fråga om regleringensomfattning som köttbesiktningslagen innehåller vill jag anföra följande. Vadförst gäller lagens tillämpningsområde är det enligt min mening mindreändamålsenligt att, på motsvarande sätt som skett i 1 § köttbesiktningslagen,genom en lagbestämmelse lägga fast vilka djurslag som skall omfattas avköttbesiktningen. Det kan från tid till annan uppkomma behov av att vidga ellerbegränsa köttkontrollen med avseende på de djurslag som skall omfattas avkontrollen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer bör därförha befogenhet att närmare precisera tillämpningsområdet i det hänseende jag nuhar berört. Vadgäller de begränsningar i övrigt som köttbesiktningslagen innehåller och somlagrådet berört i sitt yttrande får jag hänvisa till att mitt förslag innebäratt slakt i enskilt hushåll kommer att vara undantagen från regleringen.Lagrådet har emellertid också tagit upp frågan om de nuvarande undantagen iköttbesiktningslagen som rör viss hantering av renkött och älgkött utanför detegna hushållet. Enligt lagrådet bör bl. a. sådana begränsningar, i den mån defortfarande skall gälla, komma till uttryck i lagtexten. Jag vill i anledningav vad lagrådet anfört understryka att kontrollkraven givetvis inte skallsträcka sig längre än vad som behövs för att tillförsäkra konsumenterna frånhälsosynpunkt säkra och fullgoda livsmedel. Vid utformningen avdetaljföreskriftema för köttkontrollen måste liksom intresset av enfrån hälsosynpunkt tillräckligt omfattande kontroll vägas mot det ingreppföreskrifterna kan innebära för den enskilde. Att, som lagrådet föreslår, förin särskilda undantagsbestämmelser i lagtexten är mindre väl förenligt medlivsmedelslagens uppbyggnad. Vad lagrådet förordat bör enligt min mening kunnatillgodoses genom ett tillägg till bemyndigandet i 28 § andra stycket avföljande lydelse: "Sådana föreskrifter får meddelas för kött från olikadjurslag i den utsträckning de behövs från hälso- eller näringssynpunkt". Lagrådethar föreslagit att lagtexten förtydligas med avseende på syftet med denföreslagna bestämmelsen. Jag instämmer i vad lagrådet har anfört och biträderlagrådets förslag till lagtext. ÖvergångsbestämmelsemaJag delar lagrådets uppfattning. Somframgår av förslaget till lag om ändring i livsmedelslagen har i 33§ lagts till bl. a. att beslut av en besiktningsveterinär enligt 27 § förstastycket eller enligt föreskrifter som meddelats med stöd av 27 § andra stycket Får överklagas hos . Under den fortsatta beredningen av lagstift ningsärendet har jag erfarit att detta tillägg innebär en oklarhet som kan ge upphov till problem vid tillämpningen. Jag föreslår därför att hänvisning- 71 en i 33 § begränsas tillatt gälla föreskrifter meddelade med stöd av 11 § och Prop. 1988/89:68 28 §andra stycket. Utövervad som följer av det anförda bör vissa redaktionella ändringar göras ilagförslaget. Jagfinner det lämpligt att de av lagrådet granskade förslagen om ändring i lagen(1967:340) om prisreglering på jordbmkets område och lagen (1974:1021) omutbetalning av pristillägg på kött föreläggs i ett senare sammanhang.Jag avser följaktligen att återkomma till regeringen med mina förslag i den delen. delsföreslår att anta det av lagrådet granskade förslaget till 1. lagom ändring i livsmedelslagen med vidtagna ändringar, dels bereder tillfälle att ta del av vad jag har anfört om 2. livsmedelskontrollensorganisation (avsnitt 2.2.4 2.2.7), 3. formemaförlivsmedelskontrollen(avsnitt2.3.2 2.3.7).