prop · GC03130 · 1988-12-31 00:00:00 — Denna kan under den kommandeperioden t. ex. formuleras på följande sätt: Socialstyrelsenskall genom sin särskilda kompetens verka för att alla medborgare tillförsäkrasen god hälsa och socialt välbefinnande samt vid behov av vård och omsorg av godkvalitet inom ramen för en god resurshushållning. Ensådan övergripande verksamhetsidé måste i dialog mellan ledning och medarbetareinom varje enhet konkretiseras och preciseras i relation till enhetensverksamhet. Denpågående decentraliseringen av uppgifter, ansvar och befogenheter inomsocialstyrelsen måste kombineras med en klar uppfattning om vilka uppgifter sombör åvila ledningen och som behövs för att hålla ihop totalaverksamhet. Enallt större andel av verksamhet kommer att utgöras av projekt.Detta ställer krav på en genomtänkt strategi när det gäller uppläggning ochinriktning av projekten, prioritering mellan olika projekt, samordning av samtuppföljning av projekten. Denförskjutning av inriktning som förestår medför behov avförändring/vidareutveckling av personalens kompetens. Personer med kunskap omoch erfarenhet av projektledning bör finnas vid varje enhet. För en nödvändigutveckling av uppföljnings- och utvärderingsverksamheten behöver en störreandel av personalen än ha kunskaper i t.ex. ekonomi och statistik.Erfarenhet av praktisk vård- och omsorgsverksamhet liksom kompetens att bedömaoch analysera forsknings-och utvecklingsverksamhet inom respektive område ärockså enligt förslaget nödvändigt inom varje enhet. Socialstyrelsensvetenskapliga råd bör knytas närmare verksamheten och föreslås i ökad usträckningkomma att engageras i såväl projekt som i överläggningar kring långsiktiga ochstrategiska frågor m. m. Föratt kunna fylla rollen som expertmyndighet och tillhandahålla kvali ficerade utvärderingar och kunskapsunderlag kommer att i ökad utsträckning behöva anlita externa experter. Möjlighetema härför och möjligheterna att ge uppdrag till andra organisationer bör därför enligt förslaget öka väsentligt. Teknikstödet föreslåsunder komma att förbättras vid Prop. 1988/89:130socialstyrelsen. I första hand avser detta en väsentlig uppbyggnad av ord- Bilaga 1 och textbehandlingssystem så att denna teknik blir tillgänglig förflertalet handläggare och assistenter. Teknikstödetbör även byggas ut för att kunna utveckla uppföljningsverksamheten och för attkunna rationalisera handläggningsmtiner m.m. En viktig del är ocksådatorisering av diarieföring och administrativa redovisningssystem på enhetema.Ett utökat teknikstöd ställer krav på särskilda utvecklings- oehutbildningsinsatser. Hurbör nya organisation se ut? nya organisationen föreslås antalet nivåer komma att reduceras. Läkemedelsavdelningenutgår och övriga avdelningar och byråer slås i förslaget samman till nio störreenheter. Vaije enhet kommer att i princip omfatta mellan 30 och 50 personer. Deverksamheter som föreslås bli inordnade i en och samma enhet är sådana som påett naturligt sätt hör samman och där verksamhetsmässiga skäl motiverar ettnära samarbete. Denenda stab som blir kvar är enligt förslaget ett verksledningskansli, vilket iförhållande till nuvarande sekretariat bör förstärkas för att kunna medverka iverksledningens arbete med ledning och uppföljning. Verksledningenkommer enligt förslaget att utvidgas. Under generaldirektören föreslås endirektör, tillika ställföreträdande generaldirektör, komma att ha huvudansvaretför administrativa och juridiska frågor. Vidare skall en av direktörerna hahuvudansvar för hälso- och sjukvårdsfrågor (inkl. förebyggande insatser) ochen för socialtjänstfrågor. Verksledningen,chefen för verksledningskansliet och samtliga enhetschefer bör regelbundetsamlas i en s. k. verkskonferens (VK). Vid konferensen diskuteras gemensammaoch principiella frågor och strategiska frågor såsom prioriteringar och störreremisser. Enhetsindelningenbör efter hand utmejslas i dialog mellan ochsocialdepartementet. En utgångspunkt för dessa diskussioner kan emellertidföljande indelning och huvudförslag till gmndstmktur vara: ochungdomsfrågor (BU) och handikappomsorg (ÄH) Enheten förindivid- och familjeomsorg (IF) arbete (FA) Enhetenför primärvård, tandvård och psykiatri (PTP) ochregionsjukvård (LR) (Be) Enheten förinformations- och marknadsföringsfrågor (IM) ochekonomiadministrativa frågor (A) Genomatt antalet nivåer inom organisationen minskar ökar möjlighe terna till direkt kontakt mellan verksledningen och den operativa nivån - enhetema. Detta kan även väntas medföra en väsentlig besparing vad gäller den administrativa (icke operativa) verksamheten vid styrelsen. De större enhetema underlättar möjligheterna att förändra verksamheten och 39 att genomföra uppdrag ävenmed kort varsel. Vidare minskar sårbarheten Prop. 1988/89:130 vid sjukdom, vakanser etc. Förordnandensom enhetschefer och som chef för föreslås bli tidsbegränsade. Föratt kunna leda de jämförelsevis stora enheter det här blir fråga om och för attklara de ökade administrativa uppgifter som delegeras till dessa bör enställföreträdande enhetschef finnas vid varje enhet. Vid enheterna bör ocksåfinnas någon medarbetare med särskilt ansvar för de löpande ekonomi- ochpersonaladministrativa frågoraa samt för samordning av ADB-frågor inomrespektive enhet. Varjeenhet kommer att ha medarbetare med gmndläggande kompetens inom de områden somkrävs för verksamheten. För vissa kunskapsområden som t. ex. juridik,statistik, hälso- och samhällsekonomi, AIDS samt ADB krävs emellertid att enfördjupad kunskap finns samlad inom verket. För dessa kunskapsområden föreslåsatt särskilda funktioner inrättas. Dessa fördelas mellan enheterna på ett sättsom i huvudsak svarar mot enheternas verksamhetsmässiga inriktning. Vaijefunktion får ansvar för kompetensutvecklingen för flera enheter eller i vissafall för hela verket. III Frågor kring genomförandet Vadkommer förändringen att innebära för anställda? Avsiktenmed de förändringar som här har redovisats är att stärka ochatt anpassa verksamheten till dagens och morgondagens krav. Förde flesta av styrelsens anställda innebär förändringama att man inordnas i enny enhet med en i vissa fall ny ledning och kanske ett nytt rum. Uppgiftema ochde närmaste medarbetama är emellertid för många i huvudsak desamma. Förandra väntar större förändringar genom att de tidigare uppgifterna överförs tillandra myndigheter eller avvecklas helt. För dessa kan nya uppgifter inomsocialstyrelsen bli aktuella - med eller utan fortbildningsinsatser. För någrakan det oekså te sig lockande att följa med uppgiftema till den nya myndighetsom fått dem. Vidden senaste omorganisationen utannonserades samtliga tjänster. Detta bör inteske . Endast tjänster som enhetschefer och som chef för samt nyatjänster för förstärkning av vissa funktioner bör komma att ledigförklaras. Oavsettom de egna uppgiftema blir kvar eller försvinner från skallenligt förslaget den som är eller däröver erbjudasmöjlighet att lämna verket med årlig ersättning fram till pensioneringen. När bör förändringengenomföras och av vem? Socialstyrelsensnya organisation och förändring av uppgifter mellan soci- ""8 I alstyrelsenoch andra organisationer bör genomföras successivt under /90.Ambitionen bör vara att huvuddelen av förändringama är genomförda till1990-07-01. Depraktiska konsekvensema av ett eventuellt avskiljande av läkemedelsavdelningenfrån och inrättande av en ny myndighet för kontroll avläkemedel m. m. är under beredning inom . Föratt de förändringar som redovisas ovan skall kunna genomföras måste riksdagenfatta beslut om uppgiftsfördelningen mellan myndigheterna och om bildandet avden föreslagna myndigheten för kontroll av läkemedel m.m. En särskildproposition om förändring bör föreläggas under våren1989. Regeringen har efter riksdagsbehandling att fatta beslut omsocialstyrelsens nya gmndstmktur och om en ny instmktion för myndigheten. Fleraav förslagen ställer krav på förändringar i olika lagstiftningar, vilka iflertalet fall bör föregås av särskilda propositioner. Dessa bör föreläggas riksdagensuccessivt . Riksdagoch regering formar de yttre ramar inom vilka kan verka.Socialstyrelsen och dess anställda har emellertid huvudansvaret förgenomförandet av de flesta av de föreslagna förändringama. Det ankommer på varoch en i organisationen att aktivt arbeta för att dessa förändringar skallkunna genomföras. Ett speciellt ansvar åvilar naturligtvis socialstyrelsensledning och enhetschefer t. ex. när det gäller att formulera mål och programför verksamheten. Vadkan förändringarna komma att kosta? Deföreslagna förändringama medför övergångsvis ökade kostnader vid socialstyrelsen.Detta till följd av bland annat att personal behöver vidareutbildas, nyteknisk utmstning införskaffas osv. Ökade kostnader uppstår emellertid även avatt stmkturen i personalsammansättning förändras något ochgenom att expertmedverkan behövs i betydligt ökad utsträckning. Sammantagetmedför dessa förändringar att anslag behöver höjas underbudgetåren 1989/90 och 1990/91. Därefter kan anslaget successivt minskas. Detbör dock bli ett plus på ett par miljoner i förhållande till den nivå somgäller för /89, De myndigheter -, , m.fl. somövertar vissa av de uppgifter som nu utför kompenseras härför. Sammantagetmedför de föreslagna förändringama att kostnadema för staten i ett längreperspektiv ökar med i förhållande till vad som gäller. Dettatillskott kommer enligt förslaget att innebära: - att gesreella möjligheter att svara upp mot sin roll som expertmyndighetinom socialsektom genom att kunna följa upp och 41 4 1988/89. I saml Nr 130 utvärdera sektom samtstödja dess utveckling genom att tillhandahålla Prop. 1988/89:130 kvalificerat kunskapsunderlag Bilaga 1 atlen förstärkning och bättre samordning av samhällets insatser för bam- ochungdom erhålls liksom en samordning av de statliga insatserna när det gälleralkohol och narkotikafrågor att uppgifter av mtinkaraktär eller som rörenskilda, i enlighet med statsmaktemas uttalade ambitioner, i ökad utsträckningkan överföras lill regional och lokal nivå atten regional tillsynsorganisation/central tillsynsenhet byggs upp med fömtsättningaratt infria de förväntningar på en aktiv tillsyn inom hälso- och sjukvård ochtandvård som har efterlysts av bland annat attlänsstyrelsemas sociala funktioner förstärks så att den regionalatillsynsorganisationen inom socialtjänstområdet kan bedriva en aktiv tillsynäven vad gäller äldre-, handikapp- och bamomsorg att gesväsentligt ökade möjligheter att svara upp mot regeringens krav på att även medkort varsel kunna utföra kvalificerade utredningsinsatser för regeringensbehov. nuvarande organisation och Prop. 1 Organisation och resurser Ioch med /85 avslutades den inledda omorganisationen avsocialstyrelsen. Därefter har en konsolideringsfas vidtagit. Underomorganisationsperioden minskades personalen vid centrala verket med ca 30 %till nuvarande omkring 640 årsarbeten. Av dessa återfinns knappt 500 vidcentrala verket i och drygt 140 vid läkemedelsavdelningen i . Socialstyrelsenleds av en styrelse som består av högst 10 ledamöter tillsatta av regeringen. Istyrelsen ingår generaldirektör, ordförande. Tillverksledningen hör ett verksledningskansli. Viktigarefrågor behandlas i verksledningskonferensen, som utgörs av general- ochöverdirektörerna samt avdelningscheferna. Styrelsens verksamhet har delats upppå fem avdelningar, varav avdelning L för läkemedelsärenden finns i Uppsala.Övriga fyra avdelningar är avdelning FAP för förebyggande arbete och planering,avdelning S för socialtjänst, avdelning HS för hälso- och sjukvård ochavdelning A för administration. Varjeavdelning har ett avdelningskansli och ett antal byråer. På verket finns totalt23 byråer eller enheter samt en läkemedelsinspektion (L-avd) och en enhet föradministrativ utveckling (A-avd). Direkt under verksledningen finns dämtöverett särskilt kansli för AIDS-frågor och en enhet för utvärdering av vissafrågor inom (jfr figur 1). Tillsocialstyrelsen finns också olika delegationer, råd och nämnder knutna, t. ex.socialstyrelsens råd för vissa rättsliga sociala och medicinska frågor(rättsliga rådet) samt vetenskapliga råd. Prop.1988/89:130 Bilaga 2 rtau och plinnnt. A<«)äfiacali|inn. via lof ptnonål- och Bvtn lör primanlrd, HS1 Enhiton lör adfmniivi. Ltadvln, A 1 vin l«r aHmin pUn» rini. umhalliplMwinf 0iii iinnlik. Bv>n 1" bOfn- och (inilitfrltor, S 2 Byrln lör lim. PorMiiilhYrtn, A ) tvin Iw tulMiKriv-Mn|.rAP4 Byrin lor Mkohol- och nukotilulrltor. Byrln lör undyird. l't|or.SI Uppdng un toelilatyratMn «ng*«nd* utvtrdMlng n aclilt|«iutug*n m m Utgångspunkternaför nuvarande verksamhet återfinns i verkets instmktion och iden lagstiftning som gäller för respektive hälso-och sjukvård, tandvård,läkemedelsfrågor, socialtjänst, omsorgsvård, alkoholhantering, smittskydd ochhälsoskydd (jfr 3.1). Socialstyrelsenär central förvaltningsmyndighet för verksamhet som rör socialtjänst, hälso-och sjukvård, tandvård, läkemedelsförsörjning, hälsoskydd, smittskydd,särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda samt frågor om alkohol ochandra missbmksmedel, allt i den mån det inte ankommer på annan statligmyndighet att handlägga sådana ärenden. Styrelsen skall svara för tillsyn överde nämnda verksamhetema. Socialstyrelsenskall verka för att statsmakteraas beslut och intentioner inom styrelsensansvarsområde verkställs. Socialstyrelsenskall i enlighet med den instmktion (SFS 1988:1236) som trädde i kraft1989-01-01 för statens del svara för övergripande samordning, uppföljning ochutvärdering på riksnivå av verksamhetens omfattning, innehåll, kostnader ochutveckling. t)etta skall i erforderiig utsträckning ske i samverkan med andrasamhällsorgan. Socialstyrelsenskall följa forsknings- oeh utvecklingsarbete av särskild betydelse inom sittansvarsområde och verka för att sådant arbete kommer till stånd. Styrelsenskall inte bedriva egen forskning utom inom områden som är centrala förläkemedelskontrollen. Vidare skall styrelsen inom sitt Prop. 1988/89:130ansvarsområde bedriva informations- och upplysningsverksamhet. Styrel- Bilaga 2 sen har också ett samlat centralt ansvar för den statliga droginformationen. Styrelsenhar väsentliga uppgifter i fråga om den civila hälso- och sjukvården,hälsoskyddet, smittskyddet och under beredskapstillstånd ochkrig. Socialstyrelsenär chefsmyndighet för statens rättskemiska laboratorium, statensrättsläkarstationer samt statens rättspsykiatriska kliniker och stationer.Frågan om dessa myndigheters framtida huvudmannaskap m. m. bereds förnärvarande inom (jfr även bilaga 3). Vidareär personalen vid och narkotika (CAN) anställd vidsocialstyrelsen. Styrelsen tillhandagår också hälso- och sjukvårdensansvarsnämnd, , med resurser för medicinska bedömningar och förföredragning i nämnden. Socialstyrelsenhar inte någon egen regional organisation. Länsstyrelserna är regionalatillsynsmyndigheter inom socialtjänstområdet. Länsstyrelserna handlägger ävenvissa tillståndsärenden inom och inom alkoholhanteringen.Motsvarande konstmktion saknas inom hälso-och sjukvårdsområdet och föromsorgsvården. Socialstyrelsensuppgifter är i första hand relaterade till begreppen planering och tillsyn.Hit hör framför allt attverka för att statsmakternas beslut och intentioner inom bl. a. hälso-ochsjukvården och verkställs, attbedriva en aktiv tillsyn och svara för uppföljning av bl. a. hälso- och sjukvårdenssamt innehåll, kostnader och utveckling, attsvara för övergripande planering och samordning på riksnivå. Hämtöver skallsocialstyrelsen bedriva den upplysning som behövs för atthälsan och de sociala betingelserna skall kunna främjas och sjukdomar, skadoroch sociala störningar förebyggas. Styrelsen skall också informera om hälsomässigaoch sociala förhållanden och om åtgärder m. m. inom hälso- och sjukvården ochsocialtjänsten. Lagstiftningenför hälso- och sjukvården, hälsoskyddet och innehåller ihuvudsak mål och riktlinjer för verksamheten. Som andra liknande lagar fömtsättsinnehållet i dessa komma att konkretiseras genom bl. i detta fall föreskrifteroch allmänna råd och domstolamas tillämpning. Övergångenfrån detaljlagstiftning till ramlagstiftning har inneburit att socialstyrelsenfunktion delvis ändrats. På ankommer att bevaka tillämpningenav målinriktade lagar, att följa och utvärdera verksamhetema samt att tainitiativ till och föreslå regeringen och statliga myndigheter samt kommuneroch landsting de åtgärder som är erforderliga för att målsättningarna skallkunna förverkligas. Tillsynenär således en av huvuduppgifter. I tillsynsfunktionen ingårsåväl inslag av direktkontroll som uppföljning av verksamheten.Kontrollåtgärder kan föranledas t.ex. av misstanke om att enskild farit illa pågrund av felaktig behandling eller integritetskränkning. Närdet gäller uppföljning har dels vissa avgränsade 45 uppgifter,som t.ex. att sörja för utvärdering av hälsoupplysning, dels ett Prop.1988/89:130 ansvar för att följa hälso- och sjukvården och iförhållande Bilaga 2 till statsmakternas intentioner till skydd för denenskildes rättssäkerhet och tillgång till samhällsservice av god standard. Isin tillsynsroll strävar efter att förmedla kunskap för attförebygga nya fel och att stimulera de ansvariga till att minska avvikelsemafrån statsmaktemas intentioner. Dessutom förses statsmakterna med underlag försina överväganden. Trotsatt hälso- och sjukvården och successivt byggts ut kvarstår, ochpå vissa områden t. o. m. förstärks, skillnaderna i människors hälsa ochlevnadsvillkor. Det har blivit alltmer uppenbart att dessa förhållanden endasti viss utsträckning kan åtgärdas inom socialsektora och socialstyrelsensansvarsområde. Tvärsektoriell samverkan har därför blivit en allt viktigare deli verksamheten . Konkrettar sig detta uttryck bl. a. i att är representerad i diskussioneroch utredningsverksamhet som rör t.ex. arbetsmarknads-, bostads-, livsmedels-och miljösektoreraa. Avsocialstyrelsens totala personal ca 640 årsarbete avsätts omkring 30 %till så kallad icke operativ verksamhet. Hit räknas ledning, styrning,personal- och ekonomiadministration, registratur m. m. har isin treårsbudgetrapport indelat sin verksamhet dels i de tre verksamhetsgrenarnahälso- och sjukvård, vissa hälsopolitiska insatser m.m. samt socialtjänst, delsi ett antal så kallade verksamhetstyper. I följande tabell redovisas denprocentuella fördelningen av den operativa verksamheten enligt denna indelningmed utgångspunkt från förhållandena /87. Av praktiska skäl redovisas här hälso-och sjukvård samt vissa hälsopolitiska insatser tillsammans medan läkemedelsfrågoraaredovisas separat. I verksamhetsgrenen vissa hälsopolitiska insatser m.m. ingårsmittskydd, hälsoupplysning och drogupplysning m. m. Tabell 1 Den operativa verksamhetens fördelning inomrespektive program- områden /87 Totala antalet årsarbeten för Planering/FoU/metodutv. Utbildning/information/ Författn/patient/klient/ behörighets och tillståndsär. Adm av statsbidrag, underförv. Källa: Bearbetning av byråemas underlag för rapportenSocialstyrelsen planerar 1988/89-1990/91. Enligt socialstyrelsenstreårsbudgetrapport motsvarar detalj- och mtin- Prop. 1988/89:130 ärendenomkring av den totala verksamheten vid . Bilaga 2 Inomverksamhetstypen tillsyn redovisas såväl kontrollerande tillsyn somuppföljning. Särskilt inom hälso- och sjukvårdsavdelningen och inom läkemedelsavdelningenär den kontrollerande tillsynen omfattande. Vid hälso- och sjukvårdsavdelningendomineras denna av anmälningsärenden enligt . Redovisningav beredningsläget avseende P|"op- i 988/89:130 beredningsgruppensförslag om förändrad ' Varjeår anmäls till ett stort antal ärenden enligt förordningen(1982:772) om skyldighet för landstingskommuner att anmäla till socialstyrelsenvissa skador och sjukdomar som inträffar i hälso- och sjukvården (s.k. LexMaria-ärenden). Varje ärende måste utredas för beslut om eventuelltöverlämnande till hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd (), vilket tar ianspråk avsevärda resurser. Jag har för avsikt att föreslå regeringentilläggsdirektiv till utredningen (S 1987:03) om översyn av bestämmelsema omtillsyn över hälso- och sjukvårdspersonalen, m.m., den s.k.tillsynsutredningen, i syfte att närmare analysera möjlighetema att förenklaoch effektivisera mtinema för handläggning av . Enligt3 § förordningen (1988:1240) med instmktion för hälso- och sjukvårdensansvarsnämnd skall på begäran av nämnden tillhandahållaföredragande åt nämnden. Nämnden får även i mån av behov och tillgång på medelanlita utomstående för särskilda uppdrag. Gällandejävsregler gör att den som är knuten till och har deltagit iett ärende som ett led i tillsynsverksamhet, t. ex. vid eninspektion eller vid handläggning av ett , inte kan utredaeller föredra samma ärende i . I vissa fall finns vid socialstyrelsenendast en person att tillgå med den kompetens som fordras för uppgiften. Föratt få en rationellare uppläggning av föredragandeservicen och för att skapaklarare skiljelinjer mellan och bör enligt minmening få möjlighet att själv knyta till sig lämplig medicinskoch odontologisk expertis. bör således förfoga över egnaresurser för detta ändamål och därigenom i viss mån kunna avlastasocialstyrelsen. Fråganom ändrad medelstilldelning till och med hänsyntill vad jag nu förordat kommer jag att behandla i budgetpropositionen /91. Socialstyrelsensråd för vissa rättsliga sociala och medicinska frågor - rättsliga rådet - inrättades . Rådets uppgifter framgår av 14 § förordningen (1988:1236) med instmktion för . Rådets huvudsakliga uppgift är att avge yttranden rörande någons hälsotillstånd i ärenden vilka kan bli eller är föremål för rättslig prövning vid domstol eller 48 i annat rättsligt organ,samt att besluta i vissa ärenden som enligt särskilda Prop. 1988/89:130 föreskrifterankommer på . De vanligast förekommande Bilaga 3beslutsärendena är ansökningar om tillstånd till abort. avger yttranden i bl. a. körkortsärenden och prövar vissa dispensansökningari körkortssammanhang. har utfärdat föreskrifter om medicinskakrav för innehav av körkort, traktorkort eller taxibehörighet (SOSFS 1984:31).Som framgår av budgetpropositionen för /90 under social- ochkommunikationsdepartementens huvudtitlar föreslås att myndighetsansvaret för detrafikmedicinska frågoma skall överföras från tilltrafiksäkerhetsverket. Överföringen skall ske . Påsocialstyrelsen initiativ har företagits en översyn av rättsliga rådetsverksamhet. Översynen har resulterat i förslag till styrelsen bl. a. om att vissaärenden bör föras över till någon av fackbyråer. Ilinje med vad som förordats i rapporten om uppgifter ochinriktning anser jag att rättsliga rådet bör avlastas uppgifter som inte kräverrådets kompetens. Jag avser att behandla frågan om fördelningen av uppgiftermellan fackenheter, de regionala enhetema och rättsliga rådeti samband med den översyn av instmktionen för som kommer attbehöva ske. Socialstyrelsenär chefsmyndighet för statens rättskemiska laboratorium, statensrättsläkarstationer och statens rättspykiatriska kliniker och stationer. Ibudgetpropositionen för /90 har min företrädare konstaterat attstyrelsen för att kunna koncentrera sina insatser kring de uppgifter som börprioriteras framöver inte bör ha ett centralt förvaltningsansvar för dessaverksamheter. Frågan om ett ändrat huvudmannaskap altemativt ändrade statligaledningsformer för samtliga de myndigheter som har somchefsmyndighet bereds inom , varvidmålsättningen är att detta i huvudsak skall kunna genomföras i anslutning tillbudgetpropositionen för /91. Enligtlagen (1982:636) om anordnande av visst automatspel är kommunemassocialnämnder tillståndsgivande myndighet när det gäller att anordnaautomatspel. Med automatspel avses spel av typ "flipperspd" eller liknandeanordningar. Länsstyrelsema är första och andra och sistaöverklagandeinstans för dessa ärenden. Inomjustitiedepartementet har genomförts en översyn av lagen. I en rapport (Ds 1988:69) Ändringar i lagen (1982:636) om anordnande av visst automatspel föreslås bl.a. att beslut i automatspels ärenden skall kunna överklagas till kammarrätten istället för till socialsty relsen.