prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — Regeringen börbegära bemyndigande att även under /90 få ta ianspråk den ram om 250 milj. kr. som tidigare beviljat för bidrag till fonden. Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. bemyndiga regeringenatt under /90 umyttja tidigareram om . för bidrag till fonden för fukt- och mögelskador, 2. till Bidrag tUlfonden för fukt- och mögelskador för /90 anvisa ettförslagsanslag på . Nytt anslag(Förslag) 3 182 000 Statens va-nämndhandlägger med hela landet som verksamhetsområde mäl enligt lagen (1970:244) omallmänna vatten- och avloppsanläggningar samt mål enligt lagen (1981:1354) om allmännavärmesystem. hör under innevarande budgetår i administtativi hänseendetill plan- och bostadsverket. Anslagsförändringarnai förhällande till statsbudgeten för innevarande budgetär framgår av följande sammanställning. Anslag (1 OOO-tal kr.) Beräknad ändring 1989/90 1988/89:100 Bil. Avanslaget för /89 har . inte ställts till va-nämndens disposition till följd av tillämpandet aven utgiftsram. hör i administtativt hänseende tillplan- och bostadsverket. Det innebär att den service bettäffande ekonomi- ochpersonaladministition som nämnden behöver tillhandahålls av plan- ochbostadsverket. Plan- och bostadsverketomlokaliseras till . Nämndens administtativa anknyming till verket bör dä upphöra. Jag konuner senareatt föreslå regeringen bestämmelser för handläggningen av personal- ochekonomiadministtativa frågor hos va-nämnden. Med hänvisning tillsammanställningen förordar Jag att anslaget för statens va-nänmd förs uppmed ett belopp om . Jag har i mitt förslag beaktat atttjänstebrevsrätten föreslås slopad för statens va-nämnd fr. o. m. . Jag hemställer att regeringen föreslår att till för /90 anvisa ett förslagsanslag på . c. FASTIGHETSDATA VERKSAMHETEN Prop.1988/89: lOO Genom den pågående fastighetsdatareformen byggs ettnytt, för land och stad enhetligt, ADB-baserat fastighetsdatasystem upp. Systemetersätter de fastighets- och inskrivningsregistren. En försöksverksamhet iUppsala länpåbörjades är 1971. Systemet togs där i bruk med rättsverkan den 1 Januari1976. Reformarbetet har sedan genomförts i två femåriga etapper. Den andraetappen avslutades vid utgången av /87. beslöt om en ttedjefemårsetapp för budgetåren 1987/88-1991/92.Beslutet innebär att den takt med vilken fastigheter förs över frän de registten till fastighetsdatasystemetökades från ca 230 000 till ca 330CX)0 fastigheter per är. Med denna takt beräknas fastighetsdatasystemet varainfört i hela landet . har ca 2,4miljoner fastigheter anslutits till fastighetsdatasystemet, vilket motsvarar av landetsfastighetsbestånd. Systemet är infört i ,, . , och ,. och samt i delar av , , , ochVästemorrlands län. Uppgifter om planer och bestämmelser samttaxeringsuppgifter finns dock tillgängliga via terminal för hela landet. Detsamma kommer mom kort attgälla koordinatuppgiftema för fastigheterna. Organisation m. m. () har ansvaret förgenomförandet av fastighetsdatareformen i samverkan med främst ochstatens lantmäteriverk.Chef för CFD är en generaldirektör. Vid CFD finns också en styrelse.Generaldirektören är styrelsens ordförande. Inom CFD finns sju enheter, tekniskaenheten, driftsenheten, fastighetsregisterenheten, inskrivningsregisterenheten,utvecklingsenheten, administrativa enheten och stabsenheten. CFD skall, fömtomatt genomföra reformen, också svara för driften av fastighetsdatasystemet.Vidare har CFD till uppgift att utveckla system och metoder som gör det möjligt att utnyttjafastighetsdatasystemet inom olika verksamhetsområden. Verksamheten är ihuvudsak förlagd till . 1 Kinma finns en utvecklingsenhet. CFD bedriver ocksåuppdragsverksamhet, såväl inom som utom landet. Verksamheten har expanderatunder och beräknas iimevarande budgetår omsätta ca 12 milj. kr.Uppdragsverksamheten under budgetåren 1987/88-1989/90 framgår av följandesammanställning. ResulUit av uppdragsverksamheten (lOOO-tal kr.) 1987/88 Utfall 1988/89 Beräknat 1989/90 Beräknat Prop.1988/89: 100 Bil. Intäkter'Kostnader Resultat Balanserat resultat ' Som intäkter redovisas fakturerade belopp och värdetav utförda men ännu inte fakturerade tjänster. I kostnaderna ingär avsättningarför osäkra fordringar och avskrivningar. 1987/88 Utgift 1988/89Anslag 1989/90 Förslag 53 629 0142 64 993 000 69 538 000 Anslaget uppfört under beteckningen E 1. Anslaget C 1. skallfrämst finansiera genomförandet av fastighetsdatareformen och driften avfastighetsdatasystemet Av anslaget för /89 har . mteställts till CFD:s dispositiontill följd av tillämpandet av en utgiftsram. Beräknad ändring 1989/90 8 400 000 17 200 000 39 393 000 + 1400 000 + 1400 000 + 1 745000 + 4 545 000 CFD föreslår att fastighetsdataverksamheten /90 bedrivs enligt de riktlinjer som har fastställtför perioden /88-1991/92. Detta innebär att verksamheten koncentreras päatt säkerställa en stabil och säker drift av fastighetsdatasystemet och päreformgenomförande. Reformarbetetkommer under /90 att pågå i , , , , och Västemorrlandslän. Antalet fastigheter ansluma lill systemet beräknas efter budgetårets slut vara ca 2,8 miljoner, vilket motsvarar knappt 70 %av fastighetsbeståndet. 6 1988/89. CFDberäknar ett ökat medelsbehov om . i oförändrat pris- Prop.1988/89: 100 och löneläge. Tillskottetbehövs främst för ökade driftskostnader till följd av Bil. 13 detstigande antalet fastigheter som ingär i fastighetsdatasystemet. Vidare ingär medel för att tidigarelägga installationenav terminaler hos fastighetsregistermyndigheteri områden där fastighetsdatareformen ännu mte är genomförd. I smanslagsframställning anmäler CFD också att man nu bedriver försöksverksamhet medett basregister över byggnader i flera kommuner. Enligt CFD kan därefterett byggnadsregister med tillhörande rapportsystem byggas upp. Jag beräknar, efter en planenlig real minskning avadministtationskosma-dernamed , medelsbehovet för CFD för nästa budgetår till . I min beräkningingår medel för etablering av en enhet i . Enheten skall iförsta hand arbeta med uppdragsfinansierad verksamhet, främst utbildning, iansluttung till fastighetsdatasystemet. Enheten avses byggas upp i ansluming till det s. k. och beräknas komma att sysselsätta 5-6 personer. Avsikten är attverksamheten efter etableringen skallfinansieras med uppdragsmedel eller genom omprioriteringar inom ramenför ordinarie anslag. Anslaget har vidaretillförts . med anledning av avveckling. CFD har tidigaretill regeringen lämnat ett förslag till byggnadsregister och förenklat förfarandeför kommunema att rapportera förändringar i byggnadsbeståndet till olikaStaUiga myndigheter. Förslaget har remissbehandlats. CFD har däreftervidareutvecklat förslaget med ledning bl. a. av remissyn-punkteraa. Jagutgår från att CFD, när nämnden har utvecklat ett färdigt förslag, redovisar det till regeringen förställningstagande. Jag hemställer att regeringen föreslår att för /90 anvisa ett förslagsanslag på . Utrustning m. m. 1987/88 Utgift 1521286» Reservation 882054 1988/89 Anslag 1300 000 1989/90 Förslag 1000 000 ' Anslaget uppfött underbeteckningen E 2. UtrusUiing m. m. Anslagetär avsett för investeringar i CFD:s uppdragsverksamhet. 1988/89:100 /90 har Jag, i enlighet med CFD:s förslag, beräknat ettme- Bil. 13 delsbehov pä . Kosmader för räntor ochavskrivningar för investeringama skall isin helhet belasta uppdragsverksamheten och återföras tillstatsbudgetens inkomstsida. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Utrustningm. m. för /90 anvisa ett reservationsanslag på . D. LANTMÄTERIET Prop.1988/89: 100 Det statiiga lantmäteriets huvudsakligamyndighetsuppgifter är att svara för fastighetsbildning och att produceraallmänna kartor. Lantmäteriet bedriver ocksäuppdragsverksamhet i form av kartproduktion, flygfotografering, mämingar,fastighetsvärdering m. m. Verksamheten /88 totalt ca 740 milj. kr. Härav svarade den avgiftsfinansieradeverksamheten, främst uppdrag och fastighetsbildningsåtgärder, för ca 500 milj. kr., vilketmotsvarar av den totala omsätmingen. Återstoden finansieras genomanslag som huvudsakligen används för produktion av de allmänna kartoraa och för stöd ätfastighetsbildningsverksamheten. Produktionen avallmänna kartor m. m. bedrivs enligt den 10-åriga plan som beslutade om . Organisation m. m. Det statliga lantmäteriet omfattar statenslantmäteriverk, en överlantmätar-myndighet i varje län och lokala fastighetsbildningsmyndigheter. är centralförvaltningsmyndighet för frågor om fastighetsbildning, fastighetsbestämning,fastighetsvärdering, fastighetssamverkan, fastighetsregistrering,mätningsverksamhet och allmän kartläggning.Lanttnäteriverket har ocksä samordnande uppgifter beträffande ortnamnsfrågor. Verket leds av enstyrelse. Chef för verket är en generaldirektör. Inom verket finns fyraavdelningar, nämligen administtativa avdelningen, fastighetsavdelningen, kartavdelningen och produktionsavdelningensamt ett planeringssekretariat. För att gelantmäteriverket råd i frågor om de allmänna kartoma finns ett kartråd. Vidare fmnsett ortnamnsråd som har till uppgift att främja ett ändamålsenligt och vårdat ortnamnsskick. Verksamheten vidlantmäteriverket är i huvudsak förlagd till . En del av verksamheten ärdock lokaliserad till andra orter. Produktion av den ekonomiska kartan skerexempelvis också i och . 1 Ange har byggts upp enkartvårdscenttal. I finns dels en enhet för uppmsming av storskaligaregisterkartor, dels en utvecklingsenhet för datorstödd s. k. tematiskkartläggning. I fmns en enhet för uppdragsfinansierad produktion av kartor (LiberKartor) samten kartbutik. Överlantmätarmyndighetenskall inom länet leda och ha tillsyn över verksamheten vid de statligafastighetsbildningsmyndigheteraa, ha tillsyn över mämingsverksamheten samtverka för samordning av gnmdläggande mätningoch kartiäggning. svarar förfastighetsbildningsverksam- Prop. 1988/89: 100 heten. Lantmäteridistriktet är fastighetsbildningsmyndighetensverksamhets- Bil. 13 område.Landet är mdelat i 80 lantmäteridisttikt. För särskilda fastighetsbildningsuppgifter finns ytterligare 18 statligafastighetsbildningsmyndigheter, s. k. specialenheter vilka arbetarfrämst med frågor med anknytning till Jord- och skogsbruk. Det statligalantmäteriet sysselsatte ca 2 9CX) personer, varav ca 1 000 vid lantmäteriverket. Utanför den nubeskrivna statliga lantmäteriorganisationen, men underordnad denna itillsynshänseende, finns 41 kommunala fastighetsbildnmgs-myndigheter samt 24 statliga och 31kommunala fastighetsregistermyndigheter.Länsstyrelserna är statliga fastighetsregistermyndigheter. Fastighetsregistermyndigheternasuppgift är att registrera förändringar i fastighetsförhållandena. Lantmäterietsverksamhet är indelad i fyra program, nämligen (1) Uppdragsverksamhet, (2) Plangenomförande,(3) Landskapsinformation och (4) Försvarsberedskap. Medel tas upp tmderanslagen D 1. Lantmäteriet, D 2. Plangenomförande, D 3. Landskapsinformation, D4. Försvarsberedskap och D 5. Uttustning m. m. En försöksverksamhet med treåriga budgettamar påbörjades /86. har inordnats i försöksverksamheten underperioden /89-1990/91. Detta innebär att inrikmmgcnav verksamheten och en budgettam är fastiagd för dessa tte år. Avvikelser tmdertteårsperioden skall endast göras om det sker förändringar som påverkarlantmäteriets verksamhet och som inte kimde fömtses när beslutet om dentteåriga budgettamen fattades. 1987/88 Utgift 1988/89 Anvisat 1989/90 Förslag Under anslaget redovisas samtliga in- och utbetalningarför lantmäteriets olika verksamheter. Anslaget tas upp med ett formellt belopp och fårnormalt inte belastas. Verksamheterna inomolika program beskrivs i det följande under de anslag varifrån medelberäknas på statsbudgeten. Lanunäteriets uppdragsverksamhet (program 1),som finansieras helt genom avgifter, behandlas emellertid tmder detta anslag. 7 1988/89. 1988/89: 100 Programmet består av tte delprogram: 1 a. Inrikes uppdrag 1 b. Utiandsuppdrag1 c. Fastighetstaxering DelprogrammetInrikes uppdrag omfattar uppdrag mom landet bettäffande bl. a.framställning av kartor och annan landskapsinformation, mätningstek-niska ochfastighetsrättsliga frågor samt fastighetsekonomi och fastighetsinformation. DelprogrammetUtiandsuppdrag omfattar export av lantmäteriets tjänster och marknadsförsunder namnet Swedsurvey. marknadsför även produkter ochtjänster från andra myndigheter och från privata företag när det främjar lanttnäterietsutiandsverksamhet. DelprogrammetFastighetstaxering omfattar verkets medverkan i den pågående allmänna fastighetstaxeringen. Uppdragsverksamhetenbedrivs på affärsmässiga grunder. Verksamheten under budgetåren 1987/88-1989/90framgår av följande tabell. Resultat av uppdragsverksamheten (1 OOO-tal kr.) 1 Som intäkter redovisas fakturerade belopp ochvärdet av uttörda men ännu inte fakturerade uppdrag. I kostnaderna ingår beräknatbehov av avsätmingar för osäkra fordringar, för realiserade prisförändringar i anläggningstillgångar ochför att värdesa statskapitalet. I intäkter och kostnader ingår inte transaktioner somgörs vid köp och försäljning av tjänster m. m.internt inom det statliga lantmäteriet. 2 Av det balanserade resultatet frän budgetåret1986/87 har . använts under /88 för särskildainvesteringar i uppdragsverksamheten. Efterfrågan pä tjänster förväntas öka något under detkommande budgetåret. Det gäller såväl inom den inrikes uppdragsverksamheten sominom utiands-verksamheten. Verksamheten inom den allmänna fastighetstaxeringen väntasdäremot minska. Full kosmadstäckning inklusive nödvändigaavsättningar planeras för rörelsen. Föredragandens överväganden Prop. 1988/89: 100 Jag hemställer att regeringen föreslår att tillLantmäteriet för budgetaret 1989/90 anvisa ett förslagsanslag på . 1987/88 Utgift 61614 009 Anslagskredit -3865 286 1988/89 Anslag 60139000 1989/90Förslag 62497 000 Under anslagetredovisas kosmader för program 2 Plangenomförande till de delar verksamheten finansieras överstatsbudgeten. Av anslaget /89 har . mte ställts fill lantmäteriverketsdisposition till följd av tillämpandet av en utgiftsram. Programmet består av fyra delprogram: 2 a. Fastighetsbildning m. m. 2 b. Fastighetsregisterreformen 2 c.Utveckling 2 d. m. fmansieras så gott som helt genom avgifter som tas ut enligt lantmäteritaxan (1971:1101, ändrad senast 1988:1497). Avgifteraa skall täcka lantmäteriets kostnader för verksamheten. Avgiften för en förrättning skall docksättas ned i sådana fall då beslut iCtt fastighetsbildningsärende medför att fastigheter m. m. av mindre betydelse inte längre behöver redovisas ifastighetsregisttet. Taxebeloppen skall ocksä sättas ned för sådana äganderättsutredningar som länsstyrelsenförordnar om. Kosmaden för nedsätmmgarna, som finansieras av anslagsmedel,var för /88 . Verksamheten underbudgetåren 1987/88-1989/90 framgår av följande tabell. Resultat av fastighetsbildningsverksamheten (1 OOO-talkr.) 1987/88 1988/89 1989/90 Utfall Beräknat Beräkna: varav anslag Kostnader Resultat Balanserat resultat ' Som intäkter redovisas fakturerade belopp och värdet avutförda men ännu inte I kostnadema ingår beräknadeavsättningar för osäkra ot fordringar, för realiserade prisförändringar ianläggningstillgångar och för att övriga delprogram (2b-2d) fmansieras heltmed anslagsmexiel. 1988/89: 100 ling och rådgivning kan till en del finansieras genom avgifter, menverksam- Bil. 13 heten redovisas dä under program 1 eller delprogram2 a. Efterfrågan inom fastighetsbildningsverksamheten väntasöka något. Lantmäteriverketplanerar för full kosmadstäckning. För den pågående mikrofilmningen avakterna i de statliga fastighets-registermyndigheternasarkiv föreslär verket ett tillskott på 500 CX). för att klaratidigare planerad takt. Arbetet medfastighetsdatareformen kommer att fortsätta enligt beslut omreformverksamheten /88-1991/92 (prop. 1984/85: 100 bil. 13, BoU 10, rskr 177). Jag är inte beredd att föreslå några ytterligare medelför mikrofihnning av de statiiga fastighetsregistermyndighetemasförtätmingsarkiv. Jag har beräknatbehovet av kompensation för att tjänstebrevsrätten dras in ull . Anslaget har reducerats med 101 000 kr.med anledning av avveckling. Jag hemställer att regeringen föreslär att tillPlangenomförande för /90 anvisa ett ramanslag på . 1987/88 Utgift 177 045 538 Anslagskredit -9 681862 1988/89 Anslag 176 554 000 1989/90 Förslag 177 555 000 Under anslagetredovisas kostnader för program 3 Landskapsinformation. För verksamheten inomprogrammet tillförs verket under /89 dessutom medel frånnionde huvudtitelns anslag D 6. Bidrag till skogsvärd m. m. Av anslaget /89 har . inte ställts till lantmäteriverketsdisposition till följd av tillämpandet av en utgiftsram. 1988/89: 100 Programmet består av tio delprogram: 3 a. Geodetisk verksamhet 3 c. Topografiska m. fl. Försäljning av allmänna kartor 3 f. Medgivanden till följdproduktion 3 i. Nationalatias Programmet omfattarframställning av grundläggande landskapsinformation som skall täcka behov inomolika samhällssektorer. Huvudprodukterna utgörs av de allmänna kartorna ochgrundmaterial till dessa. Verksamheten inom programmet omspänner helakartiäggningsprocessen, dvs. geodetiska, fotogrammetriska och kartografiska arbeten samtutvecklings- och rädgiv-ningsverksamhet. I verksamheten ingår flygfotograferingoch bildframställning såväl för den allmänna kartläggningens behov som för atttillgodose efterfrågan påflygbilder inom olika samhällssektorer. Vidare ingår s. k. geodetiska riksnätsarbeten och särskildageodetiska projekt, bl. a. i form av intemationellt forskningssamarbete. I programmet ingårvidare försäljning av de allmänna kartorna och den verksainhet somhänger samman med att lanttnäteriverket skall lämna medgivanden tillföljdproduktion från det allmänna kartmaterialet. Under anslagetreserveras också medel för en pågående översyn av riksgräns mot . Arbetet med en nysvensk nationalatlas ingår också som ett särskilt delprogram. Slutiigen ingår somett nytt delprogram arbetet med att bygga upp digitala databaser med geografisk information omSverige. tmä teri verk et tillförsanslaget för att täcka statens del i en fördjupad uttedning om ett geografisktmuseum i . För årligtimderhåll av mot begär verket . Verket anmälerockså behov av engångsmedel om . för gräns-imderhåll och föråtgärder som föranleds av den mellan och uppgjorda gränsdragningen i . Föredragandens överväganden Prop. 1988/89: 100 Min utgångspunkt vid anslagsberäkningen är att anslagetskall tillföras medel så att den av beslutade tioåriga kartplanen kanfullföljas. Jag har hämtöverberäknat , varav . engångsvis, för underhåll m. m. avrikets gränser. tillförasanslaget som kompensation för att tjänstebrevsrätten slopas. Anslaget harreducerats med . med anledning av avveckling. Vid sidan av medelfrän förevarande anslag bör lantmäteriverket under /90 tillföras3 . för programmet Landskapsinformation från nionde huvudtitelns anslagD 6. Bidrag till skogsvård m. m. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Landskapsinformation /90 anvisa ett ramanslag på . D 4, Försvarsberedskap 1987/88 Utgift 3 372 588 Anslagssparande 340 875 1988/89 Anslag 3 586 000 1989/90 Förslag 3 461000 Av anslaget /89 har . inte ställts fill lantmäteriverketsdisposition till följd av tillämpandet av en utgiftsram. Programmet består av tvä delprogram: 4 a. Säkerhetsskydd 4 b. Beredskapsplanläggning Programmet omfattarfrämst sekretessåtgärder i form av granskning av kartor och flygbilder. Programmetomfattar dessutom sådana uppgifter som åligger lanttnäteriet för att tillgodose totalförsvaretsbehov av landskaps- och fastighetsinformation. Uppgiftema gäller främstberedskapsplanläggning och förberedelser för ttyckning av kartor förtotalförsvaret under beredskap och i krig. Lantmäteriverketbegär realt oförändrade medel i avvaktan på förväntade ändringar i sekretess-och spridningslagstifmingen. 1988/89: 100 Jag beräknar, med utgångspunkt i en planenlig realminskning av anslaget , medelsbehovet till . Jag har därvid beräknat . som kompensation för indragning avtjänstebrevsrätten. Jag hemställer att regeringen föreslår att tillFörsvarsberedskap för /90 anvisa ett ramanslag på . Utrustning m. m. Reservation 5 216 059 Från anslagetfmansieras anskaffning av kosmadskrävande uttnistning för lantmäteriet, s. k.sttategisk uttiisming. Anskaffning av annan utmstning finansieras medavskrivningsmedel och drifttnedel. Från anslaget fmansieras vid behov också tillskott av statskapitalför lantmäteriet. I sitt förslag begär verket medel för sttategiskutmsming i enlighet med den tioårigakartplanen. Jag beräknar behovet av medel för den utmsming som krävsför att genomföra den tioåriga planen för framställning av kartor och annanlandskapsinformation till . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Utrustningm. m. för /90 anvisa ett reservationsanslag på . IDROTT Prop.1988/89: 100 1987/88 Utgift 233 850 000 Reservation 116944 1988/89 Anslag 256 /90 Förslag 259 344 000 Anslaget användsför bidrag till () för den verksamhet sombedrivs av förbundet och till förbundet ansluma organisationer. Fränanslaget lämnas också bidrag till vissa utanför RF stående organisationer och till motionsverksamhet förstuderande vid kårorteraa. För anslagetsanvändning gäller de av 1970 ärs riksdag beslutade riktlinjerna för organisationsstödtill idrotten (Prop. 1970: 79, SU 122, rskr. Från anslaget lämnas vidare bidrag till riksanläggningar för den samladeidrottsrörelsens behov samt bidragtill mindre föreningsanläggningar för idrott och friluftsliv. Sådana bidrag lämnas enligt de riktlinjer som fastställtsav (prop. 1970: 79, JoU 33, rskr. 239 och prop. 1979/80: 100bil. 13, KrU 30, rskr. 377) samt vissa avregeringen angivna villkor, vilka grundar sig på nämnda riktlinjer. 1idrottsrörelsen fostras hundratusentals ungdomar i målinriktat arbete, samarbete, demokratiska spelregler, hänsyn ochrespekt för medmänniskor. På så sättär idrottsrörelsen för många unga svenskar en skola för livet. Idrott är också en hälsosam fritidssysselsätming för enmycket stor del av befolkningen. 450 000 ideella ledare är verksamma inomidrotten. Uppskatmingsvis lägger idrottensledare tillsammans ner p)er år på att leda svensk ungdom i ca 45 000 lokalaidrottsorganisationer runt om i landet, säger (). Staten lämnarekonomiskt stöd i första hand till de olika specialidrottsför-bunden (SF) ochSveriges . /89 uppgår stödet till över 256miljoner kronor. Staten ger också bidrag till de lokala föreningarna genomdet lokala aktivitetsstödet, som för idrottens del uppgår till drygt 80 milj.kr. Statsbidrag lämnas vidare till lönebidragsanställda inom idrotten. Totaltöverstiger det statliga stödet till idrotten 600 milj. kronor. Landets kommtmerlämnar stöd till den lokala verksamheten. Detta stöd är innevarande år ca4.5 miljarder kronor, varav 3,5 miljarder utgörs av stöd till anläggningar m. m.Ca en miljard går direkt till föreningarna i form av verksamhetsbidrag. Distriktsidrottsförbundenfär ekonomiskt stöd av landstingen. Stödet är innevarande budgetär ca 90 milj.kr. En visssjälvfinansiering är enligt RF en nödvändighet för hela idrottsrörelsen. Graden avsjälvfinansiering har ökat pä senare år. procentav specialidrottsförbundens intäkter av statsbidrag. 1987 var mot- Prop.1988/89: 1(X) svarande siffra . Situationen iföreningama torde vara likartad. En ttedjedel av detsom benämns självfmansering är intema avgifter av olika slag,exempelvis avgifter för tävlingsdeltagande, kurser eller konferenser samtmedlemsavgifter. Medlemmamas ideella insatser gör att varje satsad krona frånsamhällets sida genererar verksainhet för fem nya kronor inom idrotten. För föreningama harttaditionellt lotterier och spel utgjort en viktig in-komsticälla. Det ökade behovet av altemativainkomstkällor, liksom den alltmer kompliceradelagsUfmingen, gör att idrottens administtation tar ökad tid och kräver allthögre kompetens. Detta kan, säger , bli ett hot mot den svenska idrottsrörelsensgrundpelare, det ideella ledarskapet. RF:sanslagsframstälbiing om totalt 311,3 milj. kr. omfattar i sina huvuddrag tte utgiftsområden. RF begär 286,6milj. som stöd till idrottens organisationer,18,7 milj. kr.