prop · GC0370 · 1988-12-31 00:00:00 — Regeringens skrivelse 1988/89:70 Regeringenbereder tillfälle att ta del av vad som har tagits upp i bifogadeutdrag ur regeringsprotokollet . 1skrivelsen redovisas de åtgärder vad avser ungdomsfrågor som genomförts underår 1988. Vidare redovisas de riktlinjer som avses gälla inom ungdomspolilikensområde under del närmaste året. Enligt skrivelsen skall arbetet främst inriktaspå dels åtgärder för de mest utsatta ungdomsgrupperna, dels insatser inomkulturen och andra områden som kan stimulera intresset för frågor som rörlivskvalitet, ansvarstagande och solidaritet. 1 1988/89. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , R. , , , ,, G. , , , , , Skrivelse om ungdomsfrågor 1 Allmänna utgångspunkter Debeslut som vi tar formar villkoren i det samhälle där våra barn ochungdomar skall leva och verka. Unga har en självklar rätt att vara med och påverkaframtiden. Ungdomspolitiken bör syfta till att uppmuntra alla unga människoratt ha drömmar och förhoppningar , liksom att känna tilltrotill sin egen förmåga. Målet är ett samhälle där det inte existerar någraavgörande skillnader mellan olika människors förutsättningar att förverkligasina livsmål. Unga människor skall inte bara ges frihet att välja, utan ocksåjämlika möjligheter att påverka sin situation . Dagensungdomar vill och kan engagera sig för att påverka framtiden. Många ungamänniskor är starkt intresserade av olika framtidsfrågor. Deras engagemang skeri de organisationer och föreningar som verkat bland ungdomar,men också i allt fler nya sammanslutningar och rörelser. Såväl i kampen förfred och en bra miljö som i frågor om internationell solidaritet och rasismdeltar ungdomar i större utsträckning än andra grupper. Inompolitisk verksamhet på alla nivåer måste ungdomars åsikter tas på allvar ochderas idéer las mer till vara. Det är därför angelägel att det politiskaarbetet och språket anpassas så, att alla verkligen kan förstå och själva deltai debatten. De politiska organisationerna måste utveckla sitt arbetssätt så attungdomar kan känna det meningsfullt att arbeta politiskt. LJngamänniskors behov och engagemang har i stor utsträckning ändrat karaktär under 1900-talel.I klassamhällets var det naturligt att de materiella behoven sattes iförgrunden också av ungdomarna. återstår här en del att göra.Exempelvis saknar många ungdomar även möjligheter att få en egen bostad.1 stort sett kan dock svenska ungdomar växa upp i ett samhälle där denmateriella välfärden är tryggad. Samtidigtär ungdomsgruppen en utsatt grupp. Ungdomar är en kommersiellt intressantmålgrupp och exploateringen av deras behov kan ta sig många uttryck. Det finnsockså oroväckande tecken på en ökande segregation i samhället vilket inneburitatt vissa ungdomsgmpper växer upp i en miljö med ökade inslag av bl.a. våld,missbruk och kriminalitet. Endålig uppväxtmiljö begränsar ungdomars möjligheter att välja fram- Skr.1988/89:70 tid. Deras möjligheter att ta till vara välfärdssamhällets allafördelar blir därmed starkt begränsade. Samhället och föreningarna måste klaraav att ta upp dessa ungdomar i gemenskapen. 1 annat fall hotar de sociala klyftornaatt växa. Därmed ges unga människor olika förutsättningar och valmöjligheterinför framliden. Ett viktigt inslag i ungdomspolitiken är därför attuppmärksamma och försöka lösa problemen för ungdomar som av olika skäl harsämre uppväxtvillkor och utvecklingsmöjligheter än flertalet ungdomar. Dengoda materiella standarden har gett ungdomar möjligheter som inte funnitstidigare. Ett ökat resande och fler kontakter med andra länders kulturer hargett impulser som visar sig i starkt engagemang i de stora framtidsfrågornakring fred, miljö och internationell solidaritet. Viljan all finna lösningar påframtidens frågor har också lett till ett stort intresse för andliga rörelsersamt för moral och etik bland ungdomar. Ungdomarsengagemang i miljöfrågor och internationell solidaritet är bra exempel på attlivskvalitet har blivit ett viktigt begrepp för många ungdomar. Ett annatviktigt inslag i en samlad ungdomspolitik är därför all förbättra ungamänniskors möjligheter att arbeta för och få leva i ett samhälle där förutommateriell välfärd också en god livskvalitet är något som alla medborgargmpperkan få del av. I det sammanhanget intar kulturfrågorna och möjligheterna tillinnehållsrik fritid centrala roller. Fleraungdomsgrupper har utvecklat egna ungdomskulturer i sitt sökande efter en egenidentitet. I viss mån har detta lett till en ökad isolering bl. a. mellan olikagenerationer. Språkliga och kulturella barriärer är svår-överstigliga, mensamhället bör i ökad utsträckning stödja verksamheter med inriktning på attfrämja samverkan mellan olika gmpper och mellan generationerna. 2 Arbetet med ungdomsfrågor 1987 1988 budgetproposition (prop. 1987/88:100 bil. 11) lämnades en redovisningav regeringens arbete med ungdomsfrågorna. De åtgärder och insatser sompresenterades i denna redovisning sammanfattades i ett särskilt program"100 åtgärder för ungdom", vilket också blev föremål förriksdagsbehandling. har de åtgärder som redovisades i programmetgenomförts. Deviktigaste insatserna framgår av följande sammanfattning. En omfattandereformering av gymnasieskolan har påbörjats. På försök genomförs utbildning med6000 intagningsplatser på treåriga, moderniserade, yrkesinriktade linjer meden stor del av utbildningen förlagd till arbetsplatser. Denna utbildning harett större inslag av allmänna ämnen än sina tvååriga motsvarigheter.Försöksverksamheten är spridd över hela landet. Avsikten är att motverka densociala snedrekryteringen till högskolan och medverka till att de elever, somlämnar gymnasieskolan på 1990-talel, står bättre rustade att möta denarbetsmarknad som då föreligger. fl 1988/89. Åtgärderhar vidtagits för att stärka vissa ämnen i skolan. Inom gymna- Skr. 1988/89:70 sieskolansyrkeslinjer har svenskundervisningen förbättrats genom att undervisningsgmppernasstorlek minskats. Inom gmndskolan har särskilda insatser vidtagits för attstärka matematikundervisningen samt undervisningen i miljöfrågor. Vidare harregeringens plan för utveckling av dalaundervisningen successivt börjatförverkligas. Enproposition (prop. 1988/89:4) om skolans utveckling och styrning harpresenterats . I denna föreslås bl.a. insatser påläromedelsområdet för att värna om utbildningens kvalitet saml åtgärder för attförstärka elevernas möjligheter till medinflytande i skolan. Vidare behandlasdet fortsatta utvecklingsarbetet med kultur i skolan. Propositionen avsesbehandlas av . Tillträdesreglernalill högskolan har förändrats. De nya reglema kommer att träda i kraft vidantagningen . Antalet utbildningsplatser på de små ochmedelstora högskolorna har utökats och försök med ingenjörsutbildning påmellannivå i högskolan har startat på 28 orter . Antaletnybörjarplatser i grund-skolläramtbildningen har ökat med . Naturvetamlbildningenhar reformerats och förlängts med . För studerande på vårdlärar-,handels- och kontorslärarlinjerna har det särskilda utbildningsarvodet återinförts.Antalet elevveckor vid folkhögskolorna har ökat. Studiemedelssystemethar reformerats och fr. o. m. gäller nya regler förstudiemedel till de studerande på högskolorna. Bidragsdelen ökar från 2 178 kr.till . (av ett basbelopp). Den återbetalningspliktiga delen skalli framtiden återbetalas av den årliga inkomsten. Vidare blir det möjligtall få studiemedel även för högskoleutbildning i ett annat land. Studeranderabattenpå () har förbättrats genom att rabattkortet för studerandeblivit kostnadsfritt saml genom all rabatten ökat till av ordinarie prisoch omfattar veckans samtliga dagar. Därmed har många studerande fått avsevärtbättre möjligheter att resa i . Ungdomsarbetslöshetenhar pressats tillbaka dels genom en framgångsrik ekonomisk politik, dels genominsatser för att ge ungdomar arbete. Behovet av platser i ungdomslag harminskat, och inskolningsplalser inom den privata sektorn har prioriteratsframför dessa. Åtgärderna har koncentrerats på ungdomar mellan . Bl.a.har en särskild satsning på utbildning inom arbetsmarknadsutbildningen (AMU) omfattande5 000 platser gjorts. Vidare har arbetsförmedlingarna fått resurser för allanordna s. k. jobbsökaraktiviteter. Rekryteringsstöd har iökad utsträckning utgått till företag som anställt ungdomar som arbetatsammanhängande i ungdomslag. Insatserför att förbättra stödet till arbetslösa ungdomar mellan , vilka ärberoende av socialbidrag, har påbörjats. ocharbetsmarknadsstyrelsen har fått i uppdrag att utveckla samarbetet mellansocialtjänsten och arbetsförmedlingen bl.a. genom att planera och genomföra engemensam utbildning av yrkesvägledare, socialsekreterare och arbetsförmedlare.Dessutom har särskilda projekt för att prövaokonventionella lösningar för bättre stöd till dessa ungdomar Skr.1988/89:70 startals i ett antal kommuner. Avsikten är att utveckla nya, merindivid-inriktade, metoder för att underlätta ungdomarnas inträde på arbetsmarknaden. Omfattandeåtgärder har vidtagits för att underlätta för ungdomar att få en egen bostad.Utöver ett kraftigt ökat bostadsbyggande har ett särskilt ungdomsbostadsstödinförts, vilket ger en subvention på . för de tillkommandebostäder som hyrs ut till ungdomar. Stödet lämnas till kommuner med stor bristpå bostäder, totalt drygt 50 kommuner, främst i storstadsområdena. I syfte attfrämja ett ökat bostadsutbud till ungdomar har också villkoren förnyproduktion av studentbostäder förbättrats. I ett antal kommuner har olikaformer av särskilda ungdomsbostadsförmedlingar utvecklats. Ettsärskilt bostadsbidrag för ungdomar mellan har inrättats. Statenbidrar av bidraget och kommunen svarar för resterande del. Bidragetutgår i förhållande till årsinkomst och hyreskostnad och syftar till attstödja ungdomar med en myckel svag ekonomisk situation. För studerande medstudiemedel utgår bostadsbidrag enligt särskilda regler. Bostadsbidraget harblivit obligatoriskt att inrätta i kommunerna fr.o. m. den 1 januari 1989.Sedan den finns ell särskilt förmånligt ungdomssparandeinriktat på bostadsanskaffning. Stödettill föreningslivet har ökat . Anslagen till ungdomsorganisationernaliksom till idrottsrörelsen har höjts med . a. har det lokalaaktivitetsstödet höjts med . per aktivitet och ett särskiltstöd för tonårsverksamhet inrättats. har 8 milj. kr. ur allmännaarvsfonden ställts till föreningslivets förfogande för att ge organisationeroch föreningar möjligheter att utveckla ny verksamhet och därmed nå nya grupperav ungdomar. Vidare har nya regler införts för alt ge föreningslivet bättremöjligheter till intäkter genom spel och lotterier. Insatserhar gjorts för all stärka kulturverksamheten bland barn och ungdom. a. kulturverksamhet i skolan, barn- och ungdomsböcker, musik, bildoch filmkunskap, eget skapande samt visning av biograffilm. Härutöver kommersamhällets anslag till bl.a. bibliotek, amatörtealerverksamhet samt de fria teatergmppernai stor utsträckning ungdomar till del. Regeringenhar haft en överläggning med företrädare för videobranschen. Dessa harpresenterat förslag till relativt långtgående etiska regler för videomarknadenomfattande såväl grossist- som detaljistledet. Vidare harvåldsskildringsutredningens belänkande, med förslag till åtgärder .för attbegränsa spridningen av s. k. videovåld, presenterats. Betänkandet har remissbehandlatsunder . Regeringen har också i riktlinjer för polisverksamhetenangivit att efterievnaden av de bestämmelser som syftar till att motverkaspridningen av videogram med våldsinslag bör förbättras. Förmånernaför de värnpliktiga har förbättrats. Främst har utryckningsbidraget höjts med20%, från . till , samt anslaget förbostadsbidrag till värnpliktiga ökat. En förordning som reglerar de värnpliktigasmedinflytande på lokal och regional nivå har utfärdats och försök med utvecklatlökalt medinflytande för värnpliktiga under grundutbildning startats.Verksamheten skall ha utvärderats . Särskilda medel harsatsats på ungdomsorganisationernas lokala upplysningsverksamhet motdrogmissbruk och en särskild beredningsgrupp för opinion mot alkohol ochnarkotika har arbetat med att utveckla och intensifiera de opinionsbildandeinsatserna bland ungdom. Även insatser för att bekämpa spridningen av AIDS harriktats till ungdomar. Åtskilliga insatser har gjorts för att motverka det s.k.ungdomsvåldet. Förebyggande åtgärder i form av ökat utbud av fritidsaktiviteteri samband med och särskilt känsliga tidsperioder, såsom exempelvisveckorna innan skolstarten, har genomförts. Samarbetet mellan olika kommunalaförvaltningar, polisen och delar av föreningslivet har utvecklats i flerakommuner bl. a. med stöd från allmänna arvsfonden. Vidare har fleraförändringar i lagstiftningen gjorts i syfte att begränsa våld ochskadegörelse. Förbud har införts mot att bära kniv och andra farliga föremål isamband med offentliga tillställningar och allmänna sammankomster. Vidare harnya regler antagils i syfte att ge samhället möjligheter att reagera betydligtsnabbare på brott utförda av ungdomar. Domstolarnas möjligheter att ålägga densom döms till villkorlig dom eller skyddstillsyn att "göra rätt försig" har utvidgats till all gälla också när domstolen överlämnar den unge lillvård inom . Statens ungdomsråds funktion som myndighet harförstärkts bl.a. i samband med att bidragssystemet till ungdomsorganisationernareformerats och en ny förordning med instmktion för ungdomsrådet antagits.Statens ungdomsråd har, i enlighet med vad som angavs i föregående årsbudgetproposition (prop. 1987/88:100 bil. 11), fått i uppdrag att utarbeta enårlig omfattande rapport om ungdomars aktuella situation, en "ungdomensårsbok". Vidare har initiativ tagits för att stärka forskningen kringbarns och ungdomars situation. 3 Ungdomspolitiken inför 1990-talet 3.1 Inledning Minbedömning: Ungdomspolitiken bör under det närmaste året främst inriktas på delsåtgärder för de mest utsatta ungdomsgmp-pema, dels insatser inom kulturen ochandra områden som kan stimulera intresset för frågor som rör livskvalitet,ansvarstagande och solidaritet. Arbetet med att genom forskning, utredningaroch sammanställningar av statistik m.m. öka kunskaperna om ungdomars situationbör fortsätta. Frågor som rör ungdomars villkor inför 1990-talet bör utredassärskilt. Den redovisning avaktuella insatser på ungdomsområdet som lämnades Skr. 1988/89:70 i förra åretsbudgetproposition var den första samlade beskrivningen av ungdomsfrågornasbehandling hos regering och riksdag. Den korta sammanfattning jag här lämnatav åtgärder som beslutats och genomförts visar breddenoch omfattningen av de aktuella insatserna för att förbättra villkoren för ungamänniskor i vårt land. Deinsatser som redovisats har lagt grunden för det fortsatta arbetet med ungdomsfrågorna.Vi behöver nu på olika sätt fullfölja ansträngningarna att ge ökade möjligheterför alla ungdomar att få tillgång till utbildning, arbete och bostad, att byggaupp en god ekonomi, att utvecklas som individer, att resa och att skaffa sigfritidsintressen samt att kunna delta i och påverka utvecklingen inom olikadelar av samhällslivet. Det gmndläggande arbetet måste liksom görasav de organ som ansvarar för olika samhällsområden. Uppgiften för en samladungdomspolitik är att utifrån en helhetssyn på ungdomars situation samordnaoch prioritera samt bidra till utveckling av samhällets insatser för ungdomar. Enviktig allmän utgångspunkt för ungdomspolitiken måste enligt min uppfattningvara att varje ung människa själv måste la ansvar för sitt liv och sinutveckling. Politiska åtgärder och samhällsinsatser kan inte ersätta det egnainitiativet och ansvarstagandet men kan underlätta att det förverkligas. Jagkommer i det följande att presentera ett antal områden som en samlad ungdomspolilikenligt min uppfattning särskilt bör uppmärksamma under det närmaste året. Jaghar vid mina bedömningar samrått med de för resp. område närmast ansvarigastatsråden. Utöverde elva områden jag i det följande kommer att behandla finns ytterligare frågorinom ungdomspolitiken som bör aktualiseras . Jag vill i dettasammanhang betona vikten av att följa utvecklingen av ungdomars ekonomiskasituation. Frågorna kring ungdomars konsumtionsmönster samt sparande ochskuldsättning bör särskilt uppmärksammas. Det är enligt min mening väsentligtatt och de lokala konsumentvägledama i sitt arbeteuppmärksammar ungdomarnas situation. Vidare avser jag att inom kooperativarådels verksamhet uppmärksamma ungdomars medverkan i den kooperativa utvecklingeni samhället. Närdet gäller sådana gmndläggande frågor som rätten till utbildning, arbete,bostad och en ekonomisk gmndtrygghet, bör uppmärksamheten nu koncentreras på demest utsatta ungdomsgmppernas villkor. Det är därvid viktigt all en helhetsbildav ungdomarnas situation eftersträvas och att möjligheterna lill samarbetemellan olika myndigheter las till vara i ökad utsträckning. Villkoren för barnoch ungdomar med funktionshinder kommer att ägnas särskild uppmärksamhet av enunder hösten tillsatt kommitté (Dir. 1988:53) om samhällets stöd till människormed funktionshinder. Vidsidan om insatserna för att ge alla ungdomar möjlighet att få del av denmateriella välståndsutvecklingen bör enligt min uppfattning ökat intresse nuägnas åt frågor som rör livskvalitet i en vidare mening. Hit hör bl. a.insatser för att ge ungdomar ökade möjligheter att komma i kontakt med olikakulturaktiviteter, att utöva meningsfulla fritidssysselsättningar t2 1988/89. och all delta i ochpåverka utvecklingen inom olika samhällsområden. 1988/89:70 Genom allbidra lill att öka ungdomars intresse för och kunskaper om frågor som rör bådederas personliga utveckling och samhällsutvecklingen i allmänhet kan vi ocksåmedverka till att ge dem ökad självkänsla och möjlighet att ta ansvar. Dettaleder i sin tur till större social trygghet. Förall vi bättre skall kunna bedöma behovet av insatser av olika slagbehöver vi bl.a. ökade kunskaper om och bättre överblick över ungdomars totalasituation. Det är en viktig uppgift för som centralmyndighet för ungdomsfrågor att svara för att en fortlöpande sammanställningoch redovisning sker av bl.a. statistik och andra uppgifter som belyserungdomars villkor. Detta möjliggörs genom de utökade resurser statensungdomsråd föreslås få enligt årets budgetproposition. Detär också angeläget all ungdomsforskningen uppmärksammas. Särskildacentrumbildningar för ungdomsforskning har upprättats vid ettantal universitelsinstilutioner. Vidare väntas barn- och ungdomsdelegationeninom kort redovisa en rapport med förslag rörande den framtidaungdomsforskningen. Rapporten kommer att behandlas inom ramen för arbetet mednästa forskningspolitiska proposition. Vidsidan av dessa mera långsiktiga insatser för att öka kunskaperna om ungdomsfrågori allmänhet behövs enligt min mening också en särskild studie av de krav somolika förändringar i samhällsutvecklingen kommer all ställa på en samladungdomspolitik inför 1990-talet. Bl.a. bör belysas vilka konsekvenser deminskade ungdomskullarna kan få för ungdomars situation på arbetsmarknaden ochbostadsmarknaden liksom för deras efterfrågan på olika slag av utbildning. Hurolika ungdomsgruppers sociala och ekonomiska förhållanden kan komma attutvecklas är också av intresse att studera. Jag avser därför alt senareåterkomma till regeringen med förslag till hur denna fråga skall utredas. 3.2 Bättre möjligheter för alla ungdomar att välja en utbildningsom passar dem Minbedömning: Samhällets utbildning måste utvecklas i takt med ökade krav frånframtidens arbetsmarknad och medverka till att ge alla elever godavalmöjligheter inför framliden. Den pågående reformeringen av gymnasieskolanär ett viktigt led i denna utveckling och försöksverksamheten med treårigayrkesinriktade linjer bör utökas med 4 000 platser till att omfatta 10 000 intagningsplalser. Dagensungdom växer upp i ett samhälle med god tillgång till utbildning av olika slag.Det är viktigt att alla ungdomar ges möjlighet att välja mellan olika,likvärdiga alternativ för sina studier på gymnasium och högskola. Utbildningsvägarnabör vara anpassade till den framtida arbetsmarknaden. För all valfrihetenskall vara reell måste utbildningen också ta hänsyn till olika ungdomars skildaförutsättningar. sådan omfattning ochkvalitet att den skapar frihet för den enskilde att Skr. 1988/89:70 väljastudieväg och yrke. Idetta avseende har skolpolitiken varit framgångsrik. Tillgängligheten till utbildninghar ökat väsentligt och skillnaderna i resultat och kunskapsnivå mellan olikaskolor är i mindre än i andra länder. 1grundskolan finns det redan nu en betydande individuell valfrihet på högstadietdär eleverna har möjlighet att välja inriktning på studierna under närmarehälften av undervisningstiden. Regeringen har i ett antal skolor därutövermedgivit försök med dubbelt tillval, dvs. all eleverna kan välja mer än elltillvalsämne på högstadiet, t. ex. både ett språk och ett prakliskt-estetisktämne. Gymnasieskolansutbildningar håller på alt ses över. beslutade medanledning av propositionen (prop. 1987/88:102) om utveckling avyrkesutbildningen i gymnasieskolan om en försöksverksamhet med treårigayrkesinriktade linjer som ger utrymme för såväl en förbättrad praktik som enökad undervisning i de viktigaste allmänna ämnena. Denna försöksverksamhetföreslås nu öka från 6000 till 10000 intagningsplalser. Därutöverhar regeringen initierat en översyn av de tvååriga teoretiska linjerna ochskolöverstyrelsen har den 30juni 1988 fått i uppdrag att göra en översyn av detre- och fyraåriga linjerna på gymnasiet. Dessa åtgärder är enligt min meningangelägna, eftersom de kan bidra till att skapa ett system med ell antallikvärdiga gymnasieutbildningar med ett stort utrymme för eleven all väljastudieväg både inom gymnasieutbildningen och efter avslutad utbildning. 1 dettasammanhang är det viktigt att alternativ alltid finns också för ungdomar medlågt sludieintresse. Förca 30 000 ungdomar är det nödvändigt att bedriva gymnasiala studier på annanort än hemorten. För att stödja dessa ungdomar utgår studiehjälp i form avinackorderingstillägg. I årets budgetproposition föreslås en höjning avtillägget så att minimibeloppet ökar från 810kr. , ochmaximibeloppet ökar från . till 1 790kr. Ocksånär det gäller högskolan anser jag att politiken bör syfta till att görautbildningen tillgänglig för så många som möjligt. Den socialt och könsmässigtsneda rekrytering som fortfarande råder inom många utbildningslinjer är ettsymptom på att många ungdomars valmöjligheter i realiteten är begränsade.Utbyggnaden av de regionala högskolorna, del kraftigt förbättradestudiemedelssystemet och de förenklade tilllrädesreg-lerna bör kunna förändradenna bild. 3.3Åtgärder för att underlätta ungdomars inträde på arbetsmarknaden Min bedömning: Dengoda arbetsmarknadssituationen gör det nu möjligt att öka och fördjupainsatserna för att ge alla ungdomar ett arbete. Utvecklingen av mer individinrikladeinsatser för ungdomar med mycket svag ställning på arbetsmarknaden och enförändring av insatserna för 18 19-åringar är nu de mest angelägna frågorna. Ungdomsarbetslöshetenhar i pressats tillbaka till en rekordlåg nivå. Orsakerna till detta ärdels en omvittnat lyckosam ekonomisk politik och dels en offensivarbetsmarknadspolitik också för ungdomar. Ungdomar har dock fortfarande ensvagare ställning på arbetsmarknaden än flertalet andra grupper. Förungdomar upp till har kommunerna ett uppföljningsansvar, för vilketutbildningsmyndigheterna oftast svarar. Därefter tar arbetsförmedlingen överansvaret och har då som huvuduppgift att anvisa de arbetssökande ungdomarna ettarbete. 1 den mån detta är omöjligt kan ungdomslag inom offentlig verksamheteller inskolningsplats inom privat verksamhet användas för alt ge ungdomar somfyllt 18 men inte en möjlighet till arbete. Inskolningsplatserär att föredra eftersom de i större utsträckning kan leda till fasta arbetenoch dessutom ger sysselsättning i stället förungdomslagens .