prop · GC0347 · 1988-12-31 00:00:00 — Detta gäller framför allt delbranschen uppdragsverksamhet m.m., där sysselsättningen ökat med , motsvarande nära 20000 personer; Däremot har den utomordentligt kraf tiga sysselsättningsuppgången i byggsektorn bromsats upp . Tilltagande brist på utbildad arbetsk.aft och de restriktioner som införts för byggverksamheten främst i storstadsområdena torde ha bidragit till uppbromsningen. Tusental personer i åldrarna 16- Förändring från föregående år Sysselsättning: Jord- och skogsbruk Industri Byggnadsverksamhet Privata tjänster verksamhet Statlig verksamhet 278 1518 1 154 - 1 5 15 6 8 4 - 1 6 3 - 2 0 0 i procent av arbetskraften Sysselsatta i arbetsmarknadspolitiska åtgärder Källor:Statistiska centralbyrån () och . Kommunernas sysselsättninghar varit mer expansiv än , medan antalet sysselsatta istatlig förvaltning har minskat påtagligt. Sammantaget har sysselsättningen ioffentlig förvaltning minskat som andel av den totalasysselsättningen. Det registrerade antalet statligt sysselsatta påverkas under1988 och 1989 av institutionella förändringar. När hänsyn tas till dettaberäknas den statliga sysselsättningen minska båda åren med 3 4000 personer. I takt med att detallmänna läget på arbetsmarknaden har förbättrats har omfattningen på de sysselsättningsskapandeåtgärderna inom arbetsmarknadspolitiken reducerats. var 10000personer sysselsatta i beredskapsarbete, 8000 i ungdomslag och 4000 med hjälpav rekryteringsstöd. Sammantaget var detta 12000 personer färre'än i septemberförra året. Däremot har antalet elever i arbetsmarknadsutbildning ökat med 8000 till 43 000 personer. Arbetskraftsdeltagandethar ökat markant . Ungefar hälften av arbetskraftenstillväxt beror på ökad förvärvsfrekvens. Detta gäller speciellt för ungdomarrespektive kvinnor i de äldre åldersgrupperna, d.v.s. de grupper där andelensom är i arbetskraften är lägst. Totalt beräknas andelen som ingår iarbetskraften av befolkningen i yrkesaktiv ålder stiga med drygt en halvprocentenhet till 1988. Det finns för närvarandeinga tecken på försvagning av arbetsmarknaden. Inflödet av nyanmälda ledigaplatser låg avsevärt högre än och har i säsongrensadetal fortsatt att öka . Detta talar för att sysselsättningstillväxtenkommer att fortsätta även . Förändringen av det genomsnittligaantalet sysselsätta 1989 beräknas emellertid bli mindre än när ettstort överhäng drar upp årsgenomsnittet. även1989 och 1990, dock inte lika mycket som . Hänsyn har tagits till Prop.1988/89:47 de förslag till åtgärder som föreslås i denna proposition för attunderlätta Bilaga 1 ett ökat utbud av arbetskraft. Densvagare produktionstillväxten 1989 och 1990 väntas ge utslag i en avmattning avsysselsättningstillväxten och . Vad beträflfarbyggsektorn väntas de dämpande åtgärder som vidtas dämpasysselsättningsökningen först . 5 Löner och priser Enpreliminär uppskattning av utfallet från årets avtalsrörelse ger vid handen engenomsnittlig avtalsmässig löneökning på mellan helåren 1987 och 1988.Löneglidningen uppskattas tiU 1988, dvs. ungefär lika mycket somlöneglidningen 1987. Sammantaget ger denna bedömning en total genomsnittligtimlöneökning på . Tabell 6 Timlön för samtliga löntagare 1983 1984 1985 1986 1987 1988 Avtal 4,7 5,7 4,2 6,2 3,6 4,1 Löneglidning 1,4 2,4 3,2 2,1 3,5 3,4 Timförtjänst 6,1 8,1 7,4 8,3 7,1 7,5 Anm.: Uppgifterna baserar sig på lönesummestatistik. Källor:Statistiska centralbyrån, samt . Eftersomlöneavtal inte har slutits och framåt på hela arbetsmarknaden saknasunderlag för egentliga prognoser av löneutvecklingen de kommande två åren. Arbetsmarknadslägetbedöms vara fortsatt starkt både 1989 och 1990. En marginell försvagning kandock uppstå 1990. För vissa sektorer av arbetsmarknaden, bl.a. förkommunsektorn, har avtal slutits för både 1988 och 1989. Vidare finns s. k.överhäng från de avtalsområden som har ettårsavtal, dvs. kostnadseffekter somuppkommer 1989 till följd av att löneökningar års avtal lagts ut sentunder året. Prognosernarörande den svenska ekonomins utveckling utgår mot denna bakgmndfrån en teknisk framskrivning av löneutvecklingen. Timlöneökningen antas uppgåtill 1989 och 1990. Hittillsi år (t. o. m. september) har konsumentprisindex (KPI) stigit med 5,0%.Inflationstakten beräknad som förändringen i KPI under de senaste 12 månadernauppgår tiU 5,. De bedömningar som kan göras tyder på en ökning av KPI med1,under årets resterande månader. Således beräknas KPI stiga med 6,underloppet av 1988. Detta ger en ökning av KPI mdlan hdåren 1987 och1988. Artig procentuell förändring och bidrag därtill Därav hänförs till: -1,3 Övriga inhemska kostnader 3,3 Källor:Statistiska centralbyrån, och . ersattesdet allmänna prisstoppet, som gällde fr.o.m. , av en skyldighet attförhandsanmäla prishöjningar till statens pris- och konkurrensverk (SPK, f d.statens pris- och kartellnämnd). beslutade regeringen att fr. o. m.maj 1988 begränsa den aUmänna skyldigheten att förhandsanmäla prishöjningartill att omfatta vam-och tjänsteområden motsvarande ca hälften av den privatakonsumtionen. Enligt regeringsbeslut ijuni 1988 upphävdesförhandsanmälningsskyldigheten fr. o. m. juU 1988, med undantag förbyggnadsmaterial. Prisstoppet och dess avveckling försköt prishöjningarna frånförsta och 1988. Detmedförde att inflationstakten mätt som prisökningen över steg för att åter sjunka i början avhösten 1988. Prisutvecklingenför livsmedel har legat marginellt under den genomsnittligakonsumentprisutvecklingen. Prisökningarna för resor och transporter samtkostnadsökningarna för hyreslägenheter och egnahem har varit större än denallmänna konsumentprisuppgången. Prisstegringarna på kläder och skor hardäremot varit betydligt lägre än de genomsnittliga. För1989 och 1990 har prisutvecklingen bedömts utifrån prognoser och antaganden omarbetskraftskostnader, produktivitetsutveckling, importpriser m. m. Timlöneökningenantas, som tidigare nämnts, vara både 1989 och 1990. För 1989tillkommer dessutom en höjning av ATP-avgiften . På kortsikt slår utvecklingen av lönekostnaderna främst igenom i posten övrigainhemska kostnader m. m. På påverkar utvecklingen av lönerna ävenden kostnadsutveckling som ligger till grund för prisutvecklingen avseendebostadspriser, jordbmkspriser samt diverse taxor. Utvecklingenav importpriserna för prognosåren förväntas vara måttlig. Den åriiga ökningenberäknas uppgå till 3,5-4,. Hänsyn har tagits tiU de åtgärder som aviseratsför att öka konkurrensen inom jordbrukssektorn. Stegringen av jordbrukspriserna1989 förväntas bli av samma storleksordning som för att sedan blinågot lägre 1990. bostäderligger i prognosen en antagen hyresutveckling om för Prop.1988/89:47 1989 och 1990. Kostnadsutvecklingen för egnahem förväntas blinågot Bilaga 1 lägre. Prisutvecklingen på posten diverse taxor påverkasfrämst av den antagna lönekostnadsutvecklingen och 1990. Någrahöjningar av indirekta skatter är inte aviserade och har inteinkluderats i prognoserna. En liten höjning uppstår ändå, beräknings-tekniskt, tillföljd av ändrade bilaccisregler fr. o. m. Underloppet av 1989 och 1990 bedöms inflationen uppgå till . Ävenberäknat som årsgenomsnitt bedöms prisökningarna bli av samma storleksordning. 6 Hushållens ekonomi och privat konsumtion Denprivata konsumtionen ökade 1986 och 1987 med . Konsumtionenökade mer än hushållsinkomsterna, vilket medförde att sparkvoten föll medungefär till 2,1987. Bättre möjligheter att lånapengar, stigande förmögenheter och optimism rörande den framtidainkomstutvecklingen bidrog till minskningen av sparkvoten. Iår har den privata konsumtionens ökningstakt bromsats upp. Detaljhandelnsomsättning har ökat volymmässigt med ca I,5%jämförtmed . Både 1986 och ökade omsättningen med 4,5%.När det gäller omsättningen av sällanköpsvaror har ökningstakten gått ned från8 1986 och 1987 till 3,. Andra delar av denprivata konsumtionen som utlandsresor och bilinköp har däremot fortsatt att ökastarkt. förutses en konsumtionsökning med 2,, vilket ärnågot mindre än vad som beräknades i den reviderade nationalbudgeten. Tabell 8 Hushållssektorns disponibla inkomster, konsumtionoch sparande Övriga inkomster, netto Privat konsumtion '' Sparkvot, nivå i % -2,5 -2,6 -1,5 -1,4 Källor: , ochfinansdepartementet. Hushållensrealt disponibla inkomster beräknas öka med 2,1988. 1988/89:47Prognoserna över inkomster och konsumtion innebär att sparkvoten blir i Bilaga 1 stort sett oförändrad jämfört med och att de' senasteårens nedgång av sparkvoten således skulle ha brutits. År1989 beräknas de realt disponibla inkomsterna öka . Vid beräkningarna harförutsatts att den statliga inkomstskatten sänks 1989.Vidare har hänsyn tagits till att basbeloppet höjs med . extra den Ijanuari 1989 och till den föreslagna förbättringen av föräldraförsäkringen.Dessa förändringar bidrar till den starka ökningen av inkomstöverföringarnafrån den oflfentliga sektom till hushållen. väntas en fortsatt ökningav de realt disponibla inkomsterna, dock i lägre takt än 1988 och 1989.Inkomstskatten 1990 har antagits bli justerad genom en indexuppräkning avinkomstgränserna i den statliga skatteskalan. Dennedgång i ökningstakten av den privata konsumtionen som äger rum väntasfortsätta 1989 och 1990. Bl.a. fömtses en minskning av hushållens bilinköpfrån rekordhöga nivå. Enbart detta omslag från en ökning till enminskning av bilinköpen väntas dra ned den privata konsumtionens ökningstaktmed . Motdenna bakgmnd beräknas den privata konsumtionen öka med 1,1989 och 1,5%1990. Det bör dock framhållas att konsumtionsökningen kan bli betydligtstarkare än de nuvarande beräkningarna ger vid handen. Om den väntadeomsvängningen i bilinköpen uteblir kommer konsumtionsökningen 1989 sannoliktatt bli högre. Prognoserna medför att sparkvoten förbättras med drygt 1procentenhet meUan 1988 och 1990. Trots den fömtsedda uppgången i sparandet är sparkvotenfortfarande negativ 1990. År1987 karaktäriserades av en kraftig ökning av de totala bmttoinvesteringarnaefter stagnationen 1986. Tillväxten på 6,är ett av de högsta tillväxttal somnoterats för investeringarna. Det var kombinationen av en godinvesteringskonjunktur i näringslivet och ett ökat bostadsbyggande som förklaradeden starka tillväxten av investeringsvolymen. Expansionenhar fortsatt och ser nu ut att bli större än vad som förväntades iden reviderade nationalbudgeten . Prognosen är att investeringsvolymen iår kommer att vara drygt 5 1/större än 1987. Upprevideringen frånbedömningen avser samtliga delsektorer. Industrinsmaskininvesteringar beräknas fortsätta att öka i samma snabba takt som eller med , medan industrins bygg nadsinvesteringar bromsas upp markant. 1 likhet med står basin dustrin och transportmedelsindustrin för en stor dd av investeringsupp gången. Även de delar av industrin som berörs av den höga efterfrågan i byggsektorn ökar sin investeringsaktivitet. För hela näringslivet beräknas byggnadsinvesteringarna öka med 2,, jämfört , medan motsvarande tillväxttal för maskininvesteringarna är respekti- 27 dras näringslivets byggnadsinvesteringar ned av det Prop.1988/89:47 mycket ansträngda läget på byggmarknaden och av de åtgärder somvidta- Bilaga 1 gits, speciellt i storstäderna, för att minskaöverhettningstendenserna och bereda utrymme för ett ökat bostadsbyggande. Bedömningenav näringslivets investeringar 1989 baseras främst på de investeringsplaner förnästa år som företagen angav i investeringsenkät imaj. Med hänsyn tagen till att planerna regelmässigt ligger väsentligtunder det slutliga utfallet tyder enkätsvaren på att investeringarna fortsätteratt öka även , men i en långsammare takt. För industrins dd innebärprognosen en fortsatt tillväxt av maskininvesteringarna , medanbyggnadsinvesteringarna minskar i volym. Det övriga näringslivetsbyggnadsinvesteringar väntas däremot ligga kvar på samma nivå som . Tabell 9 Bruttoinvesteringar efter näringsgren Ärlig procentuell förändring, priser -12,8 7,2 39,2 -19,4 - -28,0 -10,0 -1,5 Källor: , ochfinansdepartementet. Utvecklingen1990 är mer svårbedömd. Den lägre tillväxten i ekonomin talar för en svagareinvesteringsutveckling i näringslivet. I samma riktning verkar de i jämförelsemed omvärlden fortsatt höga lönekostnadsökningarna. Det finns emellertid ävenflera faktorer som verkar i motsatt riktning, bl. a. det mycket högakapacitetsutnyttjandet, den relativt goda lönsamheten i följdsamt att flera investeringsprojekt på gmnd av överhettningen på byggmarknadenoch restriktionema i främst storstadsområdena fått skjutas på framtiden.Prognosen innebär att näringslivets investeringar ökar något även 1990. Vidbedömningen av näringslivets byggnadsinvesteringar och 1990 har hänsyntagits till de åtgärder som föreslås för att ytterligare begränsa annatbyggande än bostäder. Bostadsbyggandethar fortsatt att expandera. påbörjades ca 23000 lägenheter, vilket var fler än . beräknas 50000 lägenheter påbörjas, vilket kan jämföras med knappt 40000 1987 och drygt 30000 1986. Denna kraftiga uppgång i bostadsbyggandet har påskyndats av de åtgärder som vidtagits för att öka utrymmet för bostadsbyggande i stor stadsområdena, bl. a. rambegränsning av annat byggande än bostäder och 28 ramarför lån till ombyggnad av bostäder. Även i övriga delar av landet har Prop.1988/89:47 åtgärder vidtagits som verkar i samma riktning. Till skillnad från situatio- Bilaga 1 nen har begränsningarna av ombyggnader av bostäderfått visst genomslag, vilket beräknas resultera i en reduktion av ombyggnadsvolymen.De totala bostadsinvesteringama ökar därför inte i samma höga takt som 1987,trots en högre tiUväxt av nybyggnadsinvesteringarna. Plan-och bostadsverkets enkäter bland kommunerna visar att det finns mycketexpansiva planer för bostadsbyggandet det närmaste året. Prognosen för 1989och 1990 är att påbörjandet av nya lägenheter ligger kvar på samma höga nivåsom , vilket medför att investeringsvolymen fortsätter att öka men ilångsammare takt. Ombyggnadsverksamheten väntas bli kraftigt reducerad nästa åroch minska påtagligt även 1990, som en följd av att rambegränsningarna för destatliga ombyggnadslånen ytterligare skärps i storstadsområdena och vidgastill att gälla även övriga landet. Deoflfentliga myndigheternas investeringar väntas öka och efter attha minskat i följd. Förändringstalet påverkas båda åren av att delar av SJ:sinvesteringar flyttas från aflfärsverkssektom (som räknas som en dd av näringslivet)till myndighetssektom; detta genom bildandet av statens banverk. Även frånräknatdenna eflfekt ökar emellertid de oflfentliga myndigheternas investeringar,vilket till viss del kan förklaras av ökade kommunala följdinvesteringar isamband med uppgången av bostadsbyggandet. Lagrenberäknas minska med . 1988 (priser). Hela lagemeddragningenkan hänföras tiU en minskning av råolje-och bränslelagren. fömtsesen viss fortsatt neddragning av oljelagren. I övrigt torde den lägreefterfrågan medföra en viss lagempp-byggnad inom industrin såväl 1989 som 1990.För samtliga år innebär det att lageromslagen lämnarpositiva bidrag tiU den inhemska efterfrågeökningen. Denoflfentliga sektorns finansiella sparande blev 1987 positivt efter att ha varitnegativt . beräknas det finansiella sparandet uppgå till ca35 miljarder kr. Det är en minskning jämfört med , men om engångsskatten påförsäkringsbolagens förmögenheter exkluderas är det en förbättring med ca 10miljarder kr. År1989 väntas det finansiella sparandet sjunka med ca . och 1990med ytteriigare . I beräkningama har förutsatts att denstatliga inkomstskatten sänks 1989 och indexjusteras 1990. Skattekvoten, dvs. de oflfentligaskatterna och avgifterna som andel av BNP, beräknas bli i stort sett oförändrad både 1989 och 1990. Inkomst skattesänkningen 1989 motverkas dels av att transfereringarna till hushål len ökar starkt och därmed skatteintäkterna, dels av vissa skattehöjningar. ATP-avgiften höjs och basen för värdepappers- 29 Tabell 10 Den offentliga sektorns ; inkomster och utgifter Skatter 418,3 Socialförsäkringsavgifter 137,3 Övriga inkomster 110,7 9,5 14,5 -13,5 . 7,7 7,5 9,9 5,0 hushåll Ränteutgifter Övriga transfereringar Konsumtion Investeringar' 271,7 '27,2 11,6 3,2 3,5 8,5 -2,5 16,4 28,4 -9,7 -10,1 1,4 26,1 -3,0 Skatter och avgifter Utgifter Finansiellt sparande ' I investeringar ingår investeringar i personalbostäder,lagerinvesteringar samt nettot av köp och försäljning av fastigheter och mark. , , och . Vidare får vissa skattehöjningar som skedde (bensin, olja,sprit, tobak) full årseflfekt först . Förbättringen av desociala förmånerna som pensionerna, föräldraförsäkringen samtarbetslöshetsunderstödet bidrar till den relativt kraftiga ökningen avtransfereringarna till hushåll 1989, liksom de ökande utgifterna inom sjuk-och arbetsskadeförsäkringarna. Utgiftskvoten (den oflfentliga sektornsutgifter i procent av BNP) ökar 1989 efter att ha sjunkit . Enytterligare ökning av utgiftskvoten väntas 1990 huvudsakligen p.g.a. atträntorna på statsskulden åter stiger efter en tillfällig nedgång 1988 och 1989.Nedgången dessa år är en följd av omläggningen i redovisningen av räntor påstatsskuldsväxlar. Statens finansiellasparande väntas uppgå till 1988. Det är betydligt mer änvad som beräknades i den reviderade nationalbudgeten. Det beror framför aUt påatt skatteunderlaget ökar mer än enligt bedömningen . väntas enmindre nedgång av det finansiella sparandet. En kraftigare försämring beräknasuppstå 1990 som följd av stigande ränteutgifter och en kraftig ökning avutbetalningarna av kommunalskattemedel. Socialförsäkringssektorns finansiellasparande beräknas ligga kvar på nivån ca . 1989, men minskanågot 1990. Kommunernas finansiellasparande har varit negativt. beräknas underskottet bli ca 10miljarder kr. har kalkylerats med en skattehöjning på perskattekrona. Trots detta väntas under- skottet i det finansiellasparandet vara ungefär oförändrat mellan 1988 och Prop. 1988/89:47 1989. År1990 förbättras den kommunala ekonomin pga. den starka ök- Bilaga 1 ningen avutbetalningar av kommunalskattemedel. Denkommunala konsumtionen beräknas öka med 1 1/2 i volym 1988 och1989. Det är en markant stegring av ökningstakten jämfört med och1987. antas konsumtionen stiga med 1,. För den statliga konsumtionenväntas en fortsatt svag utveckling . I samband med attstatens banverk blir en statlig myndighet (och därmed i nationalräkenskapernaöverförs från näringslivet till den oflfentliga sektorn) uppstår en tillfälligökning av den statliga konsumtionen. Bilaga2 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 20oktober 1988 Anmälan till proposition om vissa ekonomisk-politiskaåtgärder, m. m. Riksdagenfastställde riktlinjer för en samlad livsmedelspolitik (prop.1984/85:166, JoU 33, rskr. Huvudmålet för livsmedelspolitiken är enligtriksdagsbeslutet att trygga vårt lands livsmedelsförsörjning såväl i fredstidsom under avspärrning och krig. Ur detta försörjningsmål härleds produktionsmålför viktigare produktionsgrenar inom jordbmket. SomlikstäUda delmål underhuvudmålet gäller vidare att konsumenterna får tillgång till livsmedel av godkvalitet till rimliga priser och att jordbmkarna får en med andra jämförbara gmpperlikvärdig standard. Verksamheten i livsmedelskedjans alla led bör bedrivas såeffektivtoch rationellt som möjligt som andra viktiga samhälleliga kravbeaktas. Jordbmket och livsmedelsproduktionen måste således liksom all annanverksamhet ta hänsyn till kravet på en god miljö och till behovet av en långsiktigoch planerad hushållning med våra naturresurser. Konsumenterna måste vidarekunna lita på att de produktionsmetoder som används inte innebär några riskerför livsmedlens kvalitet eller för människors hälsa. För att främja en godregional balans och med hänsyn till den betydelse som jordbmket har försysselsättningen i bygder där det råder brist på andra arbetstillfällen, bör jordbmketliksom hittiUs bedrivas i hela landet. Detta ger också en godförsörjningsberedskap. Enligt riksdagsbeslutet kommer familjejordbmket även iframtiden att vara den dominerande företagsformen i jordbmket. Detlivsmeddspolitiska beslutet kan således sägas innehålla följande mål,nämligen ett försörjningsmål eller beredskapsmål, ett konsumentmål, ettinkomstmål, ett regionalpolitiskt mål samt ett miljö- och resursmål. Idet följande behandlas de olika målen och diskuteras graden av måluppfyllelsesamt i vad mån det främsta medlet, nämligen prisstödet eller jordbmksprisregleringen,medverkat till att uppfylla dessa mål. Dessutom redovisar jag vissa samhäUsekonomiskaaspekter på den nuvarande livsmedelspolitiken. 2 Livsmedelspolitikens mål Prop. Bilaga 2 2.1 Beredskapsmålet Föratt skall kunna fullfölja sin utrikespolitiska linje under kriser ochkrig är det av stor betydelse att vi inom landet har sådana tillgångar av förnödenheteroch en sådan produktionskapacitet att den nödvändiga försörjningen kanupprätthållas. Huvudmålet för livsmedelspolitiken är därför enligt detlivsmedelspolitiska beslutet att trygga vår livsmedelsförsörjningsåväl i fred som under avspärrning och krig. Inriktningenav det ekonomiska försvaret och därmed av livsmedelsberedskapen, som gäUde vidtiden för detta livsmedelspolitiska beslut, var försvarsbeslut, som bl.a.innebar att minimibehovet av livsmedel måste kunna tillgodoses med hög säkerhetäven i långvariga försörjningskriser. Detta var också innebörden av vad sombeslutades i fråga om försörjningen av livsmedel . Vidare betonadesvikten av en geografiskt väl differentierad jordbruksproduktion samtbetydelsen av att vi kan trygga vår försörjning med produktionsmedel i en kris.Beredskapsmålet togs därefter som en utgångspunkt för produktionsmålet i jordbmket.Resurserna i jordbmket borde därförenligt riksdagsbeslutet i stort settöverensstämma med vad som behövs för vår fredstida konsumtion, vårlivsmedelsberedskap enligt försvarsbeslut och för de utfästelser somSverige gjort i det internationella samarbetet mot världssvälten. Enligt deberäkningar som gjordes inom 1983 års livsmedelskommitté skulle en areal av 2,6milj. ha åker vara tillräcklig från beredskapssynpunkt, jämfört med de 2,9milj. ha som bmkas. Enligt1987 års försvarsbeslut skall totalförsvaret ha en uthållighet som ärbetryggande i förhållande till krigs/neutralitetsskedets planeringsmäs-sigtuppskattade varaktighet. De nya planeringsantagandena beträffande kriser ochkrigs varaktighet och karaktär innebar en inte oväsentlig förändring jämförtmed de fömtsättningar som dittills gällt för livsmedelsberedskapen, bl.a.borde en mer omfattande utrikeshandeUigga till grund för planeringen. Som ettresultat av försvarsbeslut pågår utförsäljning av samtligaberedskapslager av handelsgödselmedel, medan lagren av livsmedel byggs ut iviss omfattning. Den regionala försörjningsförmågan i krig skall ägnas ökaduppmärksamhet. 1987års försvarsbeslut och dess betydelse för beredskapsmålet i livsmedelspolitikenhar inte närmare analyserats. Diskussionenav beredskapsmålet har bl. a. gällt hur man, med beaktande både av kravet påtryggad livsmedelsförsörjning och de kostnader som är förknippade med olikaberedskapsåtgärder framför allt på försvars- och jordbrukspolitikens områden,på bästa sätt skaU uppnå detta mål. Som nämnts är beredskapsrriålet en avutgångspunkterna för produktionsmålet i jordbmket och därmed för de kostnaderoch den nytta som jordbrukspolitiken för med sig. Avvägningen meUan attupprätthålla produktionskapacitet och att beredskapslagra livsmedel ochinsatsvaror har diskuterats, liksom riskerna med en allt mer specialiserad ochintensiv pro- 3 1988/89. duktion med bl. a. ökat insatsvamberoendeoch omställningsproblem som Prop. 1988/89:47 följd. 1en publicerad har en optimal beredskapspolitik diskuterats.Ett resultat av rapportens beräkningar är att, med hänsyn till kostnaderna föratt hålla olönsam åkerareal i drift, en större användning av kvävegödsel än vadsom antagits i kristid är optimal och att behovet av åkerareal förlivsmedelsberedskapen endast är omkring 2 milj. ha. Konsumentmåletinnebär att konsumenterna skall få tillgång till livsmedel av god kvalitet ochtill rimliga priser. Prisernapå livsmedel har ökat mer än på övriga varor och tjänster iSverige.