prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — Jag har i mittförslag beaktat att tjänstebrevsrätten föreslås slopad för arbetarskyddsstyrelsen fr. o. m. den 1juli 1989. Jag har för avsiktatt föreslå regeringen att ställa 16 milj. kr. till arbetarskyddsstyrelsensförfogande för att genomföra en särskildutvecklingsinsats för att modernisera tillsynsverksamheten. Medlen bör tas urfonden för arbetsmiljöförbättringar. Dessa medel bör föras direkt från fonden till styrelsen. Det sammanlagdaresursbehovet för /90 harjag beräknat till . utgör pris- och löneomräkning. Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. godkänna den av mig föreslagnaöverföringen från fonden för arbetsmiljöförbättringar fill statsbudgetensinkomsttitel, 2. till Arbetarskyddsstyrelsen ochyrkesinspektionen för /90anvisa ett förslagsanslag på . Prop.1988/89:100 Bil. 1987/88 Utgift 352 220 000(1) 1988/89 Anslag 67 143 000 1989/90 Förslag 78 036 000 (1) Avser såväl arbetarskyddsstyrelsen ochyrkesinspektionen som . Av anslaget /89 har . inte ställts till institutets dispositiontill följd av tillämpandet av en utgiftsram. Frän anslagetbetalas verksamheten vid . Institutet bildades den I juli1987 genom en sammanslagning av forskningsavdelningen, större delen avutbildningsenheten samt biblioteks- och dokumenta-fionssektionen vidarbetarskyddsstyrelsen. Institutet har tilluppgift att bedriva och främja forskning, utbildning och dokumentation inomarbetsmiljöområdet. Verksamheten leds av en styrelse i vilken ingår företrädareför arbetsmarknadens parter, arbetarskyddsstyrelsen, för den medicinska, humanis-tiskt-samhällsvetenskapliga, tekniska ochnaturvetenskapliga forskningen. Se vidare förordningen (1988:732) med instruktion för Beräknad ändring 1989/90 Inkomster av avgiftsbelagd verksamhet -1- 1 460 000 ± 0(1) + 10 893 000 (1) Beloppet kommer att justeras med hänsyn till utfallet av arbetarskyddsavgiften. Insfitutet verkar genom forskning, utbildning ochinformation. Det övergripandemålet för institutets verksamhet är att bidra till ökad kunskap kring risker i arbetsmiljön. Institutetsprioriterade områden är en fortsättningav arbetet inom de fidigare fastlagda områdena: belastningsskador; ny teknik;lungsjukdomar; genetiska skador, fosterskador och cancer; hud- Prop.1988/89: 100 sjukdomar; olycksfall; elektromagnetiska riskfaktorer; eliminationoch Bil. Utbildningen avserframför allt personal för företagshälsovård. Den sker huvudsakligen iinstitutets egen regi men kompletteras av viss uppdragsutbildning vid Lundsuniversitet. En utbyggnad av utbildningsverksamheten planeras. Informationen harhittills varit ett relativt eftersatt område, vilket främst inriktats motövriga forskare inom arbetsmiljöomrädet och angränsande områden. Institutet har föravsikt att bygga upp en bredare informationsverksamhet för att kunna föra utforskningsresultaten i praktisk tillämpning. Vid sidan av denna allmänna informationhar institutet en dokumentations- och biblioteksverksamhet med bl. a. informafionssystemetARAMIS. Institutets första verksamhetsår harvarit förenat med mycket stora problem närdet gäller den administrativa verksamheten och därmed sammanhängande resursfrågor. Detta påverkarinstitutets planering dels arbetsmässigt, dels resursmässigt, eftersomuppdelningen mellan institutet och arbetarskyddsstyrelsen inte harslutförts. Institutetförutsätter att en eventuell delning av de administrativa funktionerna mellan detvå myndigheterna skall kunna ske på ett sådant sätt att den sammanlagdakostnaden för administrationen inte skall öka. För egen del utgår institutet från attomorganisationen skall kunna inom ramenför de medel som tilldelades institutet vid delningen. Institutet vill dockanmäla att den utredning om förhållandena som statskontoret gör, efter uppdrag från regeringen, kan komma attinnebära ett ökat resursbehov för administrafion 1989/90. Statsrådsberedningenhar lämnat särskilda budgetdirektiv för myndigheter inom forskningsområdet förperioden /91-1992/93. I detta läge har institutet inte bedömt det lämpligtatt lägga fast resursramen för mer än ett budgetär. Forskningsverksamhetenhar enligt institutet ett starkt samhällsintresse. Det finns inga tecken pä attnågot av de områden institutet forskar inom kommer att minska i betydelse. Tvärtom finns ettstarkt ökande behov att vidmakthålla denvetenskapliga kompetensen och möjligheterna att ta fram nya kunskaperinom dessa forskningsområden. Institutets forskninghar hög kvalitet och stor produktion, vilket bl.a. bekräftades i den utvärdering av forskningsverksamheten somgjordes 1985. Institutet inriktar sin forskning påvetenskapliga områden där behov finns av institutets forskningsinsatser och därpraktiska fömtsättningar finns förkvalificerad vetenskaplig kompetensuppbyggnad. För att insfitutet skallkunna ha ett givande samarbete med forskare i och utanför måste institutets egen kompetens varahög. Detta skapar ocksä beredskapinför framtiden och ger institutet möjlighet att tillgodogöra sig externaforskningsresultat för att kunna tolka dessa för svenska avnämare. Detta sammantagetinnebär enligt institutet att en minskning av anslaget inte är möjligt om man skall behälla den nuvarande kompetensnivån pä forskningen. I stället finnsmotiv för en ökning av institutets resurser. sambandmed nästa treårsplan avser institutet därför att återkomma till Prop.1988/89:100 specifika forskningsbehov. I denna anslagsframställning begränsarsig in- Bil. 12 stitutet till ett förändringsalternativ med en ökning av 5,2milj. Ökningen gäller angelägnasatsningar inom forskning, information och utbildning enligt följande Beloppet 1,5 milj. kr. till forskning ochinstitutsgemensamma frågor avser täckandeav utgifter som sammanhänger med institutsbildandet, som inte kundeförutses vid delningen. Inom företagshälsovårdsutbildningenplaneras en utökning av företags-gymnastutbildningen, vilket motsvaras av enkostnadsökning på 1 milj. kr. Satsningen görs för att öka företagshälsovårdenskompetens att motverka belastningsskador. Institutet harvidare begärt 2,5 milj. kr. för utbyggnad av informationsfunktionen. medel för att kompensera bortfallet av bidrag från tillinformationssystemet . Institutet harhemställt att resursramen endast fastläggs för /90, attresursramen beräknas så att kostnaderna för institutsbildandet /88 kan täckassamt att medelsberäkningen avseende administrativa kostnader tillsvidare endast görs preliminärt i avvaktan på pågående utredning av statskontoret. Institutet begärunder anslaget sammantaget . för /90, varav . avsermedel utöver huvudförslaget (. Till institutetsanslagsframställning har fogats en särskild skrivelse från delegationen förhybrid-DNA-frägor. Delegationen hemställer i denna om . för attarrangera en internationell konferens under /90. Statskontoret har, som jag tidigare nämnt, redovisat sittuppdrag angående arbetsmiljöinstitutetsadministration. Statskontoret har bl. a. föreslagit hur institutetsegen administration skall organiseras och dimensioneras samt i vilken form en administrativ samverkan bör ske med arbetarskyddsstyrel sen.Statskontoret har gjort bedömningen att kostnaderna för institutets administrationpä sikt inte behöver öka. I stället bör enligt statskontoret kostnadsnivån för internadministration kunna sänkas genom mer mark nadsanpassade styrmedel. Enligt vad jag erfarit kommer institutet och arbetarskyddsstyrelsenatt genomföra en organisationsförändring med ut- 127 gångspunkt i statskontorets förslag. Enligt min bedömning bör tillfälligtökade kostnader i administrationen Prop. 1988/89:100 kunna täckas av omdisponeringar avbefintliga medel. Jag föreslär attinstitutet för /90 tillförs . för en utökning avföretagshälsovårdsutbildningen och . för utbyggnad av informationsfunktionen. Jag har även i mittförslag för /90 beräknat medel för den kompensation sombehövs till ARAMIS-systemet på grund av att delfinansieringbortfaller. För att upprätthälla ARAMIS-systemet bör institutet överväga en ökadsamverkan med andra myndigheter med behov av motsvarande databassystem. Den ökademedelstilldelningen som jag nu föreslagit, totalt . bör finansieras viafonden för arbetsmiljöförbättringar. Det bör ankomma på regeringen att, på detsätt som jag har redovisat under anslaget C 1, göra en omföring avmedlen från fonden för arbetsmiljöförbättringar till statsbudgetens inkomsttitel. Jag har vidare tillanslaget överfört de medel för information som institutet disponerat under anslaget Cl. Jag har för avsiktatt senare föreslå regeringen att ställa . till delegationen förhybrid-DN A-frågor förfogande för att anordna ett internationellt seminarium.Medlen kommer att tas ur fonden för arbetsmiljöförbättringar. Dessamedel bör föras direkt frän fonden till institutet. Det sammanlagdaresursbehovet för harjag beräknat till78036000 kr. Av detta belopp utgör . pris- och löneomräkning. Jag hemställer att regeringen föreslär att 1. godkänna den av mig föreslagnaöverföringen från fonden för arbetsmiljöförbättringar till statsbudgetensinkomsttitel. 2. tillArbetsmiljöinstitutet för /90 anvisa ett förslagsanslag pä . : Anskaffning avvetenskaplig apparatur 1987/88 Utgift 2 954 700 Reservation 1 729 5801988/89 Anslag 3 455 000 1989/90 Förslag 3 628 000 Frän anslagetbetalas utgifter för anskaffning av vetenskapligapparatur, vilkas anskaffningsvärde överstiger . Annan utrustninganskaffas med anlitande av institutets myndighetsanslag. Institutetberäknar ett oförändrat medelsbehov för anskaffning av veten- 128 skaplig apparatur under /90. Föredragandens överväganden Prop. I enlighet med regeringens förslag i 1985 årsbudgetproposition godkände att 3 milj. kr. ärligen skallföras över från fonden för arbetsmiljöförbättringar till statens inkomstbudgetoch därefter anvisas institutet under detta anslag. Det ankommer på regeringenatt besluta om dessa årligaöverföringar. Vid beräkning avdessa medel togs emellertid ingen hänsyn till behovet av prisomräkning avanslaget . godkände i enlighet med regeringensförslag budgetproposifion därför att ytterligare 1 milj. kr.under en fyraårsperiod skall föras över från fonden för arbetsmiljöförbättringartill statens inkomstbudget för att anslagets reala värde inte skallurholkas. Medlen är således avsedda att täcka prisomräkningar av anslagetunder fyraårsperioden. För /90 harjag bedömt att anslagetbör räknas upp med . Jag föreslår att ytterligare . försöver från fonden för arbetsmiljöförbättringar till statsbudgetensinkomsttitel för detta ändamål för /90. Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. godkänna ytterligareöverföringar av medel frän fonden för arbetsmiljöförbättringar, 2. tillArbetsmiljöinstUutet: Anskaffning av vetenskaplig apparatur för budgetåret1989/90 anvisa ett reservationsanslag på . 1987/88 Utgift 557 066 000 Reservation 41 022 0001988/89 Anslag 607 083 000 1989/90 Förslag 646 324 000 Från anslagetbetalas anordnande och drift av () samtmetodutveckling, forskning och personalutbildning inom den yrkesinriktade rehabiliteringen. Av anslaget /89 har . inte ställts till AMS disposition fillföljd av tillämpningen av en utgiftsram. Insatserna för att ta fillvara arbetskraftsutbudet hos degmpper som har en svag ställning på arbetsmarknaden måste alltid ges hög prioritet, inteminst avfördelningspolitiska skäl. I ett läge med läg arbetslöshet och en tilltagande brist päarbetskraft är det angeläget även frän kapacitetssynpunkt att utnyttja alla tillgängligaarbetskraftsreserver. Under /88 omfattadearbetsmarknadsinsfitutens verk samhet för inskrivna sökande totalt 21000 personer. Insatserna för icke 129 9 1988/89. 1 saml Nr. inskrivna- samtal med sökande, vägledningsgmpper etc. - omfattade Prop. 1988/89: 100närmare 120000 sökande (en sökande kan förekomma i mer än en aktivi- Bil. Av de inskrivna sökande var ca 13 300 arbetshandikappade. Av dem som skrevsut frän gick till ett arbete. av dessa fick arbete i öppnamarknaden utan lönestöd, gick vidare till utbildning. Tillskottet på 100tjänster från /89 används för att förverkliga redan fattade beslut omAmi-S-resurser för hörselskadade i Malmöhuslän och för rörelsehindrade i . I övrigt fördelas förstärkningen till län som har underskott på resurser inom . - ett teknikupphandlingsprojekt med syfte att ta framdatorbaserade hjälpmedel ät svårt funktionshindrade - har handikappade fått bättremöjligheter att fä arbete med hjälp av ny teknik. medverkanmed utredning och vägledning till rätt teknik kräver utökade personella resurser. Detsamma kan sägas omprojektet åt unga handikaJDpade, därsvårt handikappade ungdomar genom omfattanderehabiliteringsinsatser kan få och behålla ett arbete. När dessa båda projekt övergår till reguljär verksamhet för arbetsförmedling och innebär detta att ambitionen för insatserna för handikappadehöjs. Förstärkta personalresurser blir nödvändiga för att insatsernaskall kunna göras med höjd ambition och ökad kvalitet. Som en följd avTUFFA-projektet skall ca 500 handikappade utrustas med någonform av mikrodatorutrustning. För att klara detta åtagande behövsutbildningsinsatser för personalen, inomfrämst Ami-S, men även inom övriga . Kostnaden beräknas till ca 2milj. Väntetiderna tillAmi är ofta mycket långa. Den genomsnitfiiga inskrivningstiden för demsom skrevs in vid uppgick . Varje dags förkortning av väntetiden skulle -utifrån volym av sökande - innebära enstatsfinansiell besparing på 7 milj. kr. Behovet avAmi-insatser för invandrare och flyktingar är stort, vilket medför ett ökat tryck på organisationen. Sammantaget behövs 100 nya tjänster /90 till en kostnad av 20 milj. kr. inkl. följdkostnader.Tillskottet bör kunna ge en . kapacitetsökning med ca 2000 inskrivna och en förkortning av väntetiden . Främst Ami-S, menäven Ami-A måste utrustas med mikrodatorer så att hjälpmedel kanprovas ut för handikappade inskrivna och sä att de fär möjlighet tillträning. har tillförts en dator av enkel grundtyp per institut. Ytterligare endator med olika kringutrustningar behövertillföras varje institut ärligen . För budgetåret1989/90 beräknas kostnaden till 8milj. kr., varav 5,5 milj. kr. Det förändrade arbetssättetvid Ami-S, med bl.a. mer utåtriktad verksamhet, leder till ökade reskoslnader. Medelsbehovetberäknas till 3 milj. kr. Erfarenheterna frän försöksverksamheten Arbete åt ungahandikappade 130 ärpositiv och den särskilda personalresurs, som finns i länen fyller en Prop.1988/89: 100 viktig samordnande funkfion och utgör en stödresurs till Af/Ami.Denna Bil. 12 nya funktion bör utvecklas vidare innan den permanentas i denordinarie verksamheten. Inom försöket finns 26 olika delprojekt, av vilka endel leder till fortsatt utvecklingsarbete.Kostnaderna för försöksverksamheten beräknar AMS till 12 milj. kr.Totalt begärs 637,8 milj. kr. Under det innevarande budgetåret har Ami-organisationentillförts 100 nya tjänster.Vidare har beslutat (prop. 1988/89:47, bil. 3, Fi U: 10) om en ytterligare förstärkning med 50tjänster för särskilda insatser riktade till flyktingar och andra invandrare. Dessa insatser bör fortsätta även under /90. Jag har därförberäknat medel för denna förstärkning även /90. Med den rådande starkaefterfrågan på arbetskraft bör dessa extra Ami-insatser kunna leda till attmånga fler flyktingar och invandrarefår en förankring på arbetsmarknaden. AMS förslag omsärskilda tillskott av medel till anskaffning av utrustning, personalutbildning, resor m. m. ärjag inte beredd atttillstyrka. AMS har föreslagitatt reservationsanslaget Yrkesinriktad rehabilitering skall omvandlas till ett ramanslag. Föregen del vill jag framhålla att ramanslagbrukar inrättas i samband med att en myndighet ges fleråriga budgetramar för sin verksamhet. Detta gäller inteför den här aktuella verksamheten. Dessutom finns med reservationsanslagmöjlighet att omfördela medel mellan budgetär. Mot denna bakgmnd ärjag inteberedd att tillstyrka AMS förslag. Den 19 november1987 uppdrog regeringen åt AMS att redovisa viss avgiflsfinansierad verksamhet, somarbetsmarknadsverket hade bedrivit somen försöksverksamhet. Styrelsen har i två rapporter - resp. den 26september 1988 - lämnat den begärda redovisningen. Denavgiftsfinansierade konsultverksamheten har pågått fr. o. m. budgetåret1986/87 och främst omfattat anpassnings- och rehabiliteringsverksamhet. Denhar riktat sig till företag och förvaltningar, som efterfrågat tjänsterfrämst från arbetsmarknadsinstituten och som varit beredda att betala kostnaden för tjänsterna. Underförsöksperioden fram t. o. m. januarimånad 1988 har totalt 57 uppdrag genomförts eller påbörjats. 28 av dem har omfattat , 27 , medan två uppdrag gälltlängre tid. Den ekonomiska omslutningen var 3,2 milj. kr. /87och /88 drygt 4,5 milj. kr. Ersättningen för tjänsterna ärberäknad, så att intäkter och kostnader balanseras. AMS föreslär attkonsultverksamheten skall permanentas och inordnas i verkets ordinarieorganisation. När det gäller finansieringen diskuterar AMS tvä alternativ, utöver sedvanligfinansiering över statsbudgeten. En möjlighet är att fortsätta i sammaform som gällt för försöket och låta de företag och myndigheter, som behöversärskilda insatser betala en utbygg nad av resurserna genom att köpa konsultinsatser. Det andra alternativet skulle vara att ge försäkringskassorna möjlighet att köpa tjänster från 131 arbetsmarknadsinstitutoch förmedlingar och på så sätt direkt använda Prop. 1988/89:100 socialförsäkringsmedel för denyrkesinriktade rehabiliteringen. Den sistnämndamodellen har stora likheter med ett förslag som har lagts fram avrehabiliteringsberedningen i betänkandet (SOU 1988:41) Tidig och samordnadrehabilitering - samverkansmodeller och rehabiliteringsinriktad ersättning.Beredningen har nämligen föreslagit att särskilda, av betalda platser,skall inrättas vid och stå till kassansförfogande för anställda personer, som behöver sådana åtgärder, som Amikan erbjuda. AMS rapporter omkonsultverksamheten har remissbehandlats. Yttranden har kommit in fränriksförsäkringsverket (RFV), arbetarskyddsstyrelsen (ASS), (),Centralorganisationen /SR, (),(), i (LO),() och (). En sammanställning över remissyttrandena har upprättats inom . Flertaletremissinstanser är positiva till en fortsättning av uppdragsverksamheten. LOanser det motiverat med en fortsatt utveckling av verksamheten i kombinationmed en aktivare medverkan av förmedlingen i den normala anpassningsverksamheten. TCOtillstyrker permanentning och anseratt uppdragen skall kunna finansieras både av arbetsgivare och genom att försäkringskassorna köper tjänster. SAFanser att det bör klargöras attkonsultativa insatser i enskilda fall är en normal myndighetsservice utan avgift, men att ersättning bör kunna kommai fråga när det gäller större gmpperav personal och mer omfattande insatser av . Flera av remissinstanserna,bl. a. HCK, DHR och LO, understryker att konsultverksamheten inte får tillåtas inverka negativt vare sig på kvaliténeller kvantiteten i verkets ordinarie verksamhet för arbetssökande. DHR ifrågasätterom det är möjligt att särskilja verksamheten, sä att inte de som omfattas av konsultuppdrag ges förtur fillarbetsmarknadspolitiska åtgärder. RRV poängterar att uppdragsverksamhetensekonomiska konsekvenser inte är tillräckligt belysta. Såväl kostnader somintäkter måste särre-dovisas, så att en särskild uppföljning kan göras. För egen del anser jag att de positivaerfarenheter, som AMS har redovisat i sinarapporter, motiverar att försöket får fortsätta. De synpunkter somremissinstanserna har fört fram måste dock beaktas. Inkomster av och utgifter för verksamheten skall redovisas somsärskilda poster under anslaget Yrkesinriktad rehabilitering. AMS skallsamråda med RRV i frågor som rörprissättning m.m. Bl.a. måste all den tid som åtgår för uppdragen inkl. förberedelser, efterarbete m. m.ingå i prissättningskalky-leraa, liksom expenser, administration etc.Uppdragsverksamheten får heller inteförknippas med eller leda till arbetsmarknadspolitiska ätgärder ellerbidrag. Mitt förslag innebär att försöket fårfortsätta även under /90 och att en ytterligare utvärderinggörs bl. a. beträffande ekonomi redovisning och effekterna på denreguljära Ami-verksamheten före ett slutligt ställningstagande. Också det förhållandet att rehabiliteringsbered- 132 ningens förslag nu skall remissbehandlas och beredas geranledning att avvakta. Det finns också andra skäl att ytterligare övervägaomfattning, inriktning och utformning av en eventuell uppdragsverksamhet. Jag vill isammanhangeterinra om att RRV påbörjat en studie av myndigheters problem ochmöjligheter i anslutning till avgiflsfinansierad verksamhet. Jag avser attåterkomma med ett ställningstagande till uppdragsverksamheten. Jag övergår nu fillmedelsberäkningen för /90. {+ ). För lokalkostnader föreslås . (- ). Administrafions- och driftskostnader beräknas fill56 . (-1- ). För metodutveckUng beräknas . (-.) samt för personalutbildning . (-1- ). Arbete ät unga handikappade beräknarjag10577000 kr. (-1- . Sammantaget beräknassåledes för /90 till anslaget Yrkesinriktad rehabilitering 646324200kr. (-1- . Prop.1988/89:100 Bil. Jag hemställer att regeringen föreslår att tillYrkesinriktad rehabihtering för /90 anvisa ett reservationsanslag pä . Särskilda åtgärderför arbetsanpassning och sysselsättning 1987/88 Utgift 3 543 463 000 1988/89 Anslag 3 623748 000 1989/90 Förslag 3826 282 000 Anslaget omfattar Arbetshjälpmedel åt handikappade.Näringshjälp och Anställningmed lönebidrag. Beräknad ändring 1989/90 Föredraganden Arbetshjälpmedel åt handikappadeoch Näringshjälp Anställning med lönebidrag 157 494 000 + 20 924 000 3 466 254 000 + 181 610 000 3623 748 000 + 202 534 000 Arbetshjälpmedel åt handikappade omfattar bidrag tillarbetshjälpmedel eller anordningar på arbetsplatsen som behövs för att den handikappadeskall kunna utföra sitt arbete samt bidrag till arbetsbiträde. Bidrag till hjälpmedel och anordningar lämnas såvältill arbetsgivare som anställer handikappade,som till de handikappade personerna. Om särskilda skäl Prop. 1988/89:100 föreligger kan bidrag lämnas även för personersom har blivit handikappa- Bil. 12 desedan de anställts och tillhandikappade företagare eller fria yrkesutövare. Vidare kan bidrag lämnas i samband med praktiskarbetslivsorientering för handikappade ungdomar. Bidrag tillarbetsbiträde skall göra det möjligt för handikappade att med hjälp av biträde kunna utföra i stortsett normala arbetsinsatser. Näringshjälp i form avbidrag skall ge handikappad arbetssökande, för vilken det inte finns någonannan lämplig åtgärd som arbetsförmedlingen kan vidta, möjlighet att starta ett företag. Somfömtsättning gäller att personen i frågainte kan erhålla lämpligt arbete på den reguljära arbetsmarknaden men kan driva egen verksamhet ochdärigenom helt eller delvis få sin utkomst. Anställning medlönebidrag är en stödform, som syftar till att stimulera arbetsgivare attbereda anställning åt arbetshandikappade för vilken andra åtgärder intelämpligen kan vidtas för att underlätta en arbetsplacering. Arbetshjälpmedel åt handikappade och Näringshjälp.Datortekniken på hjälpmedelsområdetutvecklas snabbt, bl.a. som ettresultat av arbetet inom projektet funktionshindrade iarbetslivet -det s. k. - medatt ta fram datorbaserade hjälpmedel till handikappade. /89disponerar AMS 20 milj. kr. för avancerade datorbaserade hjälpmedel. Ett avtal har nutecknats med en leverantör om att denneunder en fyraårsperiod åtar sig att ta fram 2000 arbetsplatsutrustningar för handikappade. AMS medelsbehov /90 beräknas med hänsyn till detta till 61 milj. kr. Inom en visskostnadsram får bidrag till arbetsbiträde lämnas för handikappade som äranställda med lönebidrag. För /89 är ramen 6,8 milj. kr. Bl.a. har projektet unga handikappade visat att ramenbegränsar länsarbetsnämndernas möjligheter att hjälpa svårt handikappade som behöver arbetsbiträde. AMS föreslåratt den särskilda kostnadsramen tasbort liksom bestämmelsen om att lönebidrag och bidrag till arbetsbiträde tillsammans inte får översfigalönekostnaden för den anställde.AMS bedömer att den totala anslagsramen inte påverkas av dessa förändringar.