prop · GC03150 · 1988-12-31 00:00:00 — attregeringen bereder tillfälle att ta del av vad jag har anfört omsamordningen mellan de statliga skogsföretagen. F. Teknisk utveckling m. m. Prop. Bilaga11 F 7. StatsrådetFeldt har redogjort för de övergripande motiven fö.- regeringensställningstagande till förstärkning av samarbetet med de EuropeiskaGemenskaperna (EG) på forsknings- och utbildningsområdet. Etthuvudmål för EG:s ramprogram för forskning och utveckling (FoU) är alt stärkaden europeiska industrins konkurrenskraft. Inom de industriellt inriktadedelarna av EG:s FoU-program kommer del att växa fram system, koncept ochstandarder som är avsedda för den kommande inre marknaden. Den inre marknadenblir av stor betydelse för svensk industri, som således har ett starkt intresseav att kunna delta i den europeiska teknologiutvecklingen och därigenom behållaoch stärka sina positioner. Dekontaktnät som utvecklas inom programmen har också betydelse för hur industrinpå sikt utvecklas. I dessa kontaktnät diskuteras framtida produktutveckling,komponentutveckling, köp, försäljning och sammanslagningar. Det är avstrategisk betydelse för svensk industri atl medverka i dessa kontaktnät. EG-företagsom deltar i projekt inom EG:s FoU-program erhåller upp lill bidrag ur EG:sFoU-budget för projektkostnaden. Svenska förelag erhåller motsvarande stöd frånEG i de fall deltar i ett program i dess helhet genom elt avtal påregeringsnivå. Då samarbetet sker i andra former, t. ex. genom projeklvisdeltagande måste svenska deltagare själva sörja för hela finansieringen.Svenska staten bör ge stöd lill svenskt dellagande även vid dessa former avFoU-samarbete med EG. Jagfinner det särskilt angeläget att svenska företag och institutioner gesförstärkta möjligheter all medverka i program som rör informationsteknologi,ESPRIT (European Stralegic Programme of Research and Development inInformation Technology), modemisering av tillverkningsindustrin, (BasicResearch in for Europé), avancerade material, EURAM(on Advanced Materials), flygteknik och livsmedelsteknik,FLAIR (). För dessa program gäller atlsvenska företag och institutioner kan delta på projektnivå. Dessutom finnerjag det väsentligt atl deltar i för harmonisering avlaboratoriers mätmetoder, Community (). För dessaändamål beräknarjag medelsbehovel till 15 milj. kr. EG:sprogram för informationsteknologi, ESPRIT, har som mål att ge europeiskindustri den tekniska gmnden för att vara internalionellt konkurrenskraftigunder , att stimulera industriellt samarbete, samt all bidra tillutvecklingen av internationell standardisering. Programmet omfattar delsbasteknologier som mikroelektronik, programvamteknologi och avanceradinformationsbehandling, dels teknologi för att använda dessa. Programmetför att modernisera tillverkningsindustrin, / EURAM, omfattar gmndläggandeteknisk forskning på områden som laserteknik, nya provningsmetoder, CAD/(datorstödd konstmktion resp. tillverkning) och matematiska modeller, membranteknik,katalys- och partikelteknik m.m. del av programmet gäller forskning på Prop. 1988/89: 150 avancerade material. Även ett flygtekniskt program ingår. Dellivsmedelstekniska programmet, FLAIR, syftar lill all samordna forsknings- ochindustriinsatser med konsumentintressen. Områden som omfattas av programmet ärlivsmedelskvalilet, näringsvärde, hygien, säkerhets- och riskaspekter m. m.FLAIR berör såväl industridepartementels som jordbruksdepartementels område ochchefen för har tidigare denna dag föreslagitprojektmedel för delta ändamål. EG:sreferensbyrå, BCR, är ett program som syftar till harmonisering avlaboratoriers mätmetoder när del gäller analyser av livsmedel och jordbruksprodukter,analyser på miljö- och hälsoområdet samt analyser av metaller. Samordning avtillämpad metrologi utgör en stor del av programmet. Enhetliga provnings- ochmätmetoder är en fömtsättning bl. a. för effektiv kvalitets- och miljökontroll,och en nödvändig förutsättning för ömsesidigt erkännande av provnings- ochmätresultat mellan länderna. Del är väsentligt att integreras i dettaharmoniseringsarbele. kan bli fullvärdig medlem i EG:s referensbyrågenom att betala en avgift som är relaterad tifl BNP. Avgiften uppgår för år1989 tifl 3,5 milj. kr. Som framgått av programmets inriktning berörsmyndigheter under flera departement av deltagande i EG:sreferensbyrå. Jaghemställer att regeringen föreslår alttill Europeiskt Jbrsknings- och utvecklingssamarbete - utöver vad somföreslagils i prop. 1988/89:100 bil. 14 - för /90 anvisaytteriigare . Nyinvestering i storskalig EMC-anläggning Problemenmed elektromagnetisk störning blir allt större med elektronik i fler kritiskatillämpningar i maskiner, kommunikationssystem, fordon m. m. EMC (ElectroMagnetic Compalibility) definieras som en utmst-nings förmåga alt fungeratillfredsställande med avseende på elektromagnetisk miljö. För all enutmstning skall vara elektromagnetiskt kompatibel krävs såväl att den fungerari den miljö den är avsedd för som att den ej verkar störande på annanutmstning. InomEG utarbetas direktiv avseende EMC, som troligen fastställsunder . Direktivet gäller all elektroleknisk utmstning, tele- ochradioulmstning m.m. och har större räckvidd än nu gällande svenskaförfattningar (som bara gäller radioslömingar). Detta innebär att behovetkommer att öka även för svenska företag när del gäller teknisk utvärdering ochprovning för utveckling och undersökning av hela system. Resurserför småskalig EMC-provning finns vid slalens provningsanstall (SP) i ochhos några industrier och institutioner. En anläggning för storskaligEMC-provning av konstmktioner och system, t. ex. fordon, saknas i måste vända sig utomlands för systemprov.Detta innebär problem vad gäller tillgänglighet, samordning, Prop.1988/89:150 sekretess och kompetensutveckling. SPhar undersökt fömtsättningarna för all bygga en storskalig EMC-anläggning iSverige. En nationell EMC-anläggning i SP:s regi har väckt stort intresse isvensk industri. En gemensam resurs ger högt kapacitetsutnyltjande och högkostnadseffektivitet, vilket är nödvändigt på gmnd av de storainvesteringskostnaderna. Vidare ges goda fömtsättningar för nationell leknik-och kompetensutveckling liksom möjlighet att påverka det internationellaarbetet med standarder och provningskrav. Verksamheten ligger väl i linje medSP:s nuvarande inriktning och kompetens och är viktig för SP:s vidareutveckling. Anläggningenavses byggas och drivas i SP:s regi. SP hyr ut provningstid till induslrikunderoch övriga intressenter. SP har träffat avtal om beläggningsåtaganden, priserm.m. med de större kunderna så att av anläggningens kapacitet är belagdgenom långtidskonlrakl (). Resterande del har tills vidare reserveratsför förelag med mindre frekvent provningsbehov och för FoU-projekt ochkompetensuppbyggnad. Investeringskostnadenhar beräknats lill 65 milj. kr. Projekterings- och byggtid beräknas lill ca 2,5år. Anläggningen beräknas således vara driftklarden Ijanuari 1992. SPhar hemställt att en låneram uppgående till 65 milj. kr. ställs lill SP:sförfogande för finansiering av det beskrivna . Jaghar tidigare (prop. 1988/89:100 bil. 14 s. 89) föreslagit atl SP bör fåfinansiera sina ersättnings- och nyinvesteringar med de avskrivnings- ochöverskottsmedel som verksamheten genererar. Jag angav då atl större investeringarnormall inte inryms i denna ram. Jagförordar att SP får möjlighet att finansiera investeringen i en nationellstorskalig EMC-anläggning utanför statsbudgeten genom en marknadsmässigupplåning i riksgäldskonloret. Jaghemställer all regeringen föreslår att 1. medgeatl statens provningsanstah lämnas elt beställningsbe myndigande på högst . för en storskalig EMC-anlägg ning, 2. slalensprovningsanstalt ges rätt till marknadsmässig upplå ning utanför statsbudgeten hos riksgäldskonloret inom en ram om . Denu gällande riktlinjerna för lades fast genom beslut avstatsmakterna (prop. 1982/83:168, NU 53, rskr. Avtaltecknades med , benämnt Överenskommelse mellan Sverigeoch om samarbete på telesatellitområdet. Detta avtal redovisades förriksdagen i nämnd proposition. Vidare har avtal tecknats med den29 , benämnt Överens- kommelsemellan republiken och Prop.1988/89:150 regering om samarbete vid genomförandet av TelesatellitprojektetTele-X. Enligtden svensk-norska överenskommelsen skall samarbete bedrivas inom ramen för"Nordiska Telesatellitkonsortiet" där Tele-X skall ingå som ettförsta projekt. EnligtTelesatellitkonsortiets stadgar skafl följande organ ingå i konsortiet. Församlingenskafl bestå av sex ledamöter från varje land och vara ett rådgivande organ meduppgift att avge utlåtanden om styrelsens planer beträffande genomförandet avgemensamma projekt och därmed förknippade kommunikalionspolitiska,industripolitiska, mediapolitiska och andra faktorer. Församlingenskall enligt stadgarna sammanträda . Den har dock hittillsaldrig sammanträtt. Styrelsenhar enligt stadgarna ansvaret för atl de åtgärder vidtages som erfordras förall samarbetets syften skall kunna uppnås samt för att parternas insyn isamarbetet säkras. Styrelsenskall vidare utfärda överordnade direktiv för konsortiets och aktiebolagensverksamhet, besluta om ändringar i aktieägaravtalen för Inköpsbolagel ochDriftbolaget samt i efterhand granska de beslut som fatlats i aktiebolagen.Styrelsen äger vidare besluta i fråga som uppkommit mellan Inköpsbolaget ochDriftbolagel och vilken endera aktiebolaget hänskjutit till den. Styrelsenskall slutligen lämna information till församlingen och inhämta församlingensyttrande över samarbetets genomförande. Styrelsenbeslår av fyra ledamöter utsedda av saml två ledamöterutsedda av . För varje ledamot finns en personlig suppleant.Beslut i konsortiestyrelsen fordrar enighet mellan dem som deltar i beslutet. Inköpsbolagethar lill uppgift all via Svenska rymdaktiebolagel upphandla Tele-X-syslemetoch i övrigt i samverkan med Driftbolaget ha det samlade ansvaret förgenomförande av Tele-X-programmet. Inköpsbolagel är ell i registrerataktiebolag (). Bolaget ägs tlll av densvenska staten genom industridepartementet och till av den norska staten.Bolaget skall enligt regerings-överenskommelsen ej ha verkställande direktöreller anställd personal. Styrelsen för Inköpsbolaget är personmässigt densammasom konsortiesly-relsen. Enligtöverenskommelsen skall elt Driftbolag vara verkställande organ i del framtida samarbetet om operativa telesatellitprojekt och ha till ända mål att på kommersiella villkor åt teleförvaltningarna tillhandahålla lele- salelliler och för dessa nödvändig satellitkontroll samt driva av teleförvalt ningarna gemensamt ägda jordstalioner för sändning och mottagning via sådana telesatelliter. Förändamålet har bildats ett i registrerat aktiebolag. Nordiska Prop.1988/89:150 Telesatellitaktiebolaget (NOTELSAT) som till lika delar ägs av desvenska Bilaga 11 och norska televerken. Vardera ägaren utser två ordinariestyrelseledamöter och en suppleant. Tele-X-projekletsfömtsättningar förändrades markant . Det klargjordes då att detTV-utbyte mellan de nordiska länderna, vilket utretts i nordiska ministerrådetsregi, ej skulle komma till stånd. För att klarlägga hur projektet skullevidareföras inleddes diskussioner mellan och . Somen följd härav enades den och den norska regeringen om allskapa en ny ägar- och driflor-ganisalion för Tele-X. Tele-X-satellitensköts upp svensk lid. Alla manövrer för att placerasatelliten i bana har gått mycket bra och mindre bränsle har förbmkats förpositioneringen än planerat. Detta kan innebära alt satellitens livslängd ökarutöver de 5 som ursprungligen planerats. Eltavtal mellan och som reglerar den nya inriktningen avses träffasunder . Det nya avtalet innebär att den svenska staien övertar den 15%-iga aktiepost som den nu innehar i NSAB. Som kompensation fördetta får den dispositionsrätt till en TV-lransponder. Avtaletinnehåller inga nya ekonomiska åtaganden för staterna i övrigt. Genom avtaletkommer vissa markstationer som tidigare planerats placeras i atl placerasi . Bl.a. kommer delta sysselsättningen i Kimna tillgodo genom attsystemets trafikkont-rollslation kommer att placeras där. Genom avtalet upphörNOTELSAT:s roll i projektet. I avses få ansvarför drift av systemet och marknadsföring av systemets data/video-tjänster, INorge är avsikten att norska skall ges ansvar för drift av norskmarkutmslning och marknadsföring av systemels tjänster i , Jaghemställer alt regeringen bereder tillfälle attta del av vad jag har anfört om ändrade inriktning. Utdrag ur protokoll vidregeringssammanträde Föredragande: statsrådet Prop, 1988/89:150 Bilaga12 Anmälan till proposition med förslag till slutlig regleringav statsbudgeten för /90 såvitt avser civildepartementetsverksamhetsområde 1 Statlig personalpolitik 1,1 Statlig kompetensförsörjning Minbedömning: Det är viktigt att staten nu stärker sin kompetensförsörjning införde förhållanden på arbetsmarknaden som kan förutses för 1990-talet. Bakgrund:1 enlighet med förslagen i årets budgetproposition (prop. 1988/89: 100 bil.2,AUI4,rskr. 126) kommer arbetsgivarfunktionen inom statsförvaltningen allsamordnas och stärkas bl.a. genom att () fr.o.m.den 1 juli 1989 tillförs uppgifter inom del personalpolitiska området som förnärvarande åvilar statens arbetsmarknadsnämnd (SAMN). Som konsekvens häravkommer SAMN att upphöra från samma tidpunkt. Genomsamordningen av arbetsgivarfunktionen får SAV bättre möjligheter all vidsidan av bl.a. pågående utveckling av mer flexibla lönesystem, merdecentraliserad förhandlingsordning, löpande revision av centrala avtal ochslöd till myndigheterna som arbetsgivarpart även mer direkt lämna stöd ifrågor om t.ex. rekrytering, omplacering, personalrörlighet,personalutveckling, rehabilitering, jämställdhet mellan kvinnor och män istatsförvaltningen och slöd i samband med omorganisationer och andrastrukturförändringar. Detfortsalla utvecklingsarbetet inom del personalpolitiska området bör nu enligtmin mening främst inriktas mot all lösa de problem med kompetensförsörjningensom kan förutses för 1990-lalel. Skälenför min bedömning: Staten är landels största arbetsgivare med ca 400000anställda. Staten sysselsätter inemot av arbetskraften, som kan beräknastill ca 4,3 milj. förvärvsarbetande. Denstörsta gruppen eller ca en tredjedel av de statsanställda är födda på1940-lalel. är denna grupp i övre medelåldern. De ungdomskullar somträder in på arbetsmarknaden minskar. kommer20-åringarna alt vara färre än enligt statistiska cenlral- 1 1988/89. Degrupper som kommer in på arbetsmarknaden efter Prop. 1988/89:150 fuflgjordutbildning (åldern ) minskar från 1987 till Bilaga 2000. Vikan enligt min mening förutse ökade behov av kompetensutveckling för de redananställda och en fortsatt hög konkurrens om framför allthögulbildade ungdomar. Personalplaneringoch uppföljning: Alla myndigheter behöver kunskap om både förhållandena påarbetsmarknaden och de egna behoven av rekrytering och kompetensutveckling.Del ger förutsättningar alt föra en verksamhetsanpassad personalpolitik medhänsyn lill förändringarna i statsförvaltningen. Del är också viktigt atleffekiema av olika personalpolitiska åtgärder följs upp och utvärderas. Enligtmin uppfattning saknas emellertid ett tillräckligt centraltstöd för myndigheternas personalplanering och uppföljning. Jagavser därför all i annat sammanhang återkomma till regeringen med förslag omuppdrag lill SAV att utveckla metoder för en förbättrad personalplanering ochuppföljning lill slöd för i första hand myndigheternas interna ledning och egnautvecklingsinsatser. Kompetensutvecklinginom statsförvaltningen: Kompetensutveckling bör enligt min mening ses som ettkomplement till och ofta en förutsättning för övriga utvecklingsinsatserinom myndigheterna, som t.ex. organisationsutveckling eller administrativ ochteknisk rationalisering. Förändringsarbete som är kunskaps- och atlilydmässiglförankrat hos den berörda personalen har också goda förutsättningar all geavsedda effekter för verksamheten. Fleracentrala myndigheter har uppgifter som har betydelse för kompetensutvecklingeninom sina respektive ansvarsområden. De s.k. stabsmyndigheternas rollbehandlades särskilt (avsnitt 6) i prop. 1986/87:99 om ledningen av den statligaförvaltningen (KU 29, rskr. Där påpekas bl. a. alt SAV har en viktigroll när del gäller all stödja myndigheterna som arbetsgivare, ipersonalförsörjningsfrågor och vid avtalstillämpningar. Den nära kopplingenmellan å ena sidan personalfrågor och å andra sidan ekonomi- ochorganisationsfrågor ställer krav på samverkan med myndigheter somriksrevisionsverkel (RRV) och slalskonloret. Jagvill i sammanhanget också peka på all bl.a. statens löne- och pensionsverk,statens arbetsmiljönämnd, länsstyrelsernas organisationsnämnd och Slalshälsaninom sina områden medverkar till kompetensuppbyggnaden inomstatsförvaltningen. Vidare har länsstyrelserna regeringens uppdrag atl samordnapersonalutbildningsbehoven och söka regionala lösningar för myndigheterna inomrespektive län. Tilläggas kan att flera myndigheter numera också med stöd avstatens förnyelsefonder bedriver verksamhetsanpassad kompetensutveckling. Mendet är framför allt () som i dagger myndigheterna slöd i utvecklingen av personalens kompelens. SIPU inrättades den 1 juli1979 som cenlrah organ för personalutveck- Prop. 1988/89: 150 ling med uppgiftall utveckla och genomföra personalutbildning för stals- Bilaga 12förvaltningen. SIPU inrättades som en uppdragsmyndighet. SIPU skulle också iegenskap av stabsmyndighet svara för vissa övergripande uppgifter somkartläggning av utbildningsbehov, bedriva visst utvecklingsarbete, följautvecklingen inom vuxenpedagogiken, bevaka statsförvaltningens intresse iförhållande lill det allmänna utbildningsväsendet m.m. Dessa uppgifterfinansieras över anslag. SIPU:sverksamhet beslår dels av sådan verksamhet som är att hänföra lill rollensom centralt organ för personalutveckling i statsförvaltningen, dels av denrenodlat efterfrågestyrda uppdragsverksamheten. Den förra delen består både avverksamhet som sker på direkt uppdrag av regeringen och av verksamhet där SIPUsjälv har viss möjlighet atl ange den närmare inriktningen. Till del sistnämndahör behovsundersökningar och viss utvecklingsverksamhet som inte är direktstyrd och finansierad genom myndigheternas efterfrågan. Den efterfrågestyrdadelen omfattar utbildning, konsultinsatser, utbildningsmaterial,bokningsservice och kursgårdsverksamhel. Denfortsatta utvecklingen och effektiviseringen av den statliga sektorn är i höggrad beroende av all vi även i framliden har kompetenta, välutbildade ochengagerade medarbetare. är i första hand de enskilda myndigheternasansvar. Men förändrade kompetensbehov och fortsalt konkurrens om arbetskraftenställer också höga anspråk på all staten har en effektiv och väl samordnadorganisation för centralt stöd för myndigheternas kompetensutveckling. Moldenna bakgrund och mot bakgmnd av att myndigheterna får större möjligheter allagera inom givna ramar bör enligt min mening en samlad översyn göras av dencentrala stödfunktionen för myndigheternas kompetensutveckling. Översynen böromfatta funktionens inriktning, organisation, finansiering och frågor om huvudmannaskap.Samordnings- och finansieringsaspekierna bör särskilt lyftas fram iöversynsarbetet. Högskolansvarar för huvuddelen av den kvalificerade grundutbildningen förstatsanställda. I samband med översynen kan del därför finnas anledning attockså studera de krav behovet av kvalificerad fortbildning av vissastatsanställda kan ställa på högskolan. Kompletterande utbildning skulle t.ex.kunna genomföras som uppdragsutbildning vid någon eller några högskolor. Jagräknar med atl översynen skall kunna göras inom och ikontakt med berörda myndigheter och de statsanställdas huvudorganisationer.Översynsarbeiet bör bedrivas i sådan takl att förslag i vissa delar kanföreläggas i nästa års budgetproposition. ti /89. 1.2 Finansiering av de statliga kompletteringspensionema 1988/89:150 Bilaga12 Minbedömning: Frågan om den framlida finansieringen av den statligakompletteringspensionen bör utredas. Skälenför min bedömning: Den statliga tjänstepensionen beslår av folkpension, aflmäntjänstepension (ATP) och en kompletleringsdel, kallad statligkompletteringspension. Staienbetalar åriigen ut ca i statlig kompletteringspension.Kostnaden täcks av en del av lönekostnadspålägget, som påförsanställningsmyndighetema för della ändamål. Föreskrifterom lönekostnadspålägg finns i kungörelsen (1969:54) om beräkning ochredovisning av lönekostnadspålägg (ändrad senast 1977:474). Detfinns ingen god redovisning av hur pensionsåtagandet fördelar sig påolika områden och över liden. Dagens finansieringssystem bygger på en balansmellan antalet aktiva anställda och antalet statspensionärer. En förskjutningmot elt större anlal pensionärer I förhållande till antalet aktiva kan ledalill behov av atl la ul högre lönekostnadspålägg för alt betala de ökadepensionskostnaderna. Somjag har antytt, är bland de statsanställda nästan hälften . Åldersstrukturenkommer att leda till stora pensionsavgångar en bit inpå nästa århundrade och till en förhållandevis stor ökning av antaletstatspensionärer. Bl.a. för att förbättra beredskapen inför denna situation bör enligt min meningfinansieringen av den statliga kompletteringspensionen ses över redan nu.Särskild uppmärksamhet bör ägnas möjligheterna att ge en bättre bild än förnärvarande av framtida pensionsåtaganden, att minska effekterna av förskjutningari antalsförhållandet meUan aktiva statsanställda och statspensionärer, attförlägga kostnaderna för kompletteringspensionen tifl den tid då arbetskraftenär aktiv och att bidra till värdesäkringen av de statligakompletteringspensionema. Arbetsmarknadsparternapå den statliga sidan förhandlar om del statligapensionsavtalet. Utgången av avtalsförhandlingar kan därför ha enviss betydelse för i vilken takt utredningsarbetet kan bedrivas. Jag avser alli annal sammanhang återkomma lill regeringen i denna fråga. 1.3 Sjuk- och föräldrapenning vid arbetsgivarinträde Regeringenhar i den reviderade finansplanen 1987 (prop. 1986/87:150, FiU 30, rskr. 363)anmält atl vissa frågor i samband med sjuk- och föräldrapenning vidarbetsgivarinträde skulle beredas i syfte att minska ölägenheterna förmyndigheterna i samband med personalens sjuk- och Medmyndigheter avses i det följande statliga myndigheter under regeringenexklusive affärsverken. Olägenheterna hängersamman med att arbetstagare med statligt reglerade anställningar omfattas avs. Det innebär all arbetstagarna vid sjuk- ochföräldraledigheter får lön enligt kollektivavtal från arbetsgivaren i ställetför sjuk- och föräldrapenning från försäkringskassorna. Ersättningen frånförsäkringskassorna regleras i förordningen (1984:1014) om myndigheternasuppgiftsskyldighet till de allmänna försäkringskassorna, m.m. (ändrad senast1987:706). Enligt förordningen betalas ersättningen för arbetstagare vid bl. a.affärsverk och försäkringskassor till verket respektive . För arbetstagare vidmyndigheter samt för lärare och skolledare vid grundskolor, särskolor,gymnasieskolor, vuxenutbildning samt folkhögskolor betalasersättningen däremot lill en inkomsttitel på statsbudgeten Statligapensionsavgifter, netto. För dessa arbetstagare betalas en lägre ersättning förarbetsgivaravgifter. Arbetsgivaravgiftema motsvaras av ett s.k.lönekostnadspålägg som uppgår till av utbetalad lön(kungörelsen 1969:54 om beräkning och redovisning av lönekostadspålägg, ändradsenast 1977:474). I samband med att löneutbetalningen bokförs skalllönekostnadspålägget omföras till den nämnda inkomsttiteln på statsbudgeten. När del gällerföräldrapenning vid barns födelse, är all märka att SAV och de statsanställdashuvudorganisationer har slutit ett ramavtal om löner 1988 förstatstjänstemän m. fl. (RÄLS 1988). Beträffande avlöning vid föräldraledighetinnebär RÄLS 1988 all arbetsgivarinträdet slopas såvitt avser föräldrapenning.Denna uppbärs i stället av arbetstagaren själv.