prop · GC031 · 1988-12-31 00:00:00 — Försök med beslutanderätt kan också bedrivas ifråga om statligt stöd till vissa förbättringsåtgärder i bostadshus. räntestöd vid förbättring av bostadshus och energisparbidrag. Försöksverksamhetpå detta område pågår i , , , , ochÖrebro kommuner. har på regeringens uppdrag utvärderatförsöksverksamheten. Beslutsddegeringen har för kommunerna i allt väsentligtinte medfört att administrativa rutiner tillkommit eller bortfallit. De mätbaraadministrativa vinsterna har gjorts vid länsbostadsnämnderna. Det är dock barai storstadslänen med stora ärendemängder i försökskommunerna somlänsbostadsnämnderna anser att bortfallet av ärenden inneburit en betydandeavlastning. Ärendenas totala handläggningstid har minskat som en följdav att länsbostadsnämnderna inte deltar i handläggningen. Denna förkortninghar dock endast betydelse i de fall då den sökande kan befara att länsbostadsnämndensbeslut skall avvika från kommunens yttrande och därför inte påbörjar arbetet såsnart kommunens beredning är slutförd. RRV anser att en förkortad handläggningstid urservicesynpunkt inte är ett bärande argument för en ddegering av beslut vadgäller räntebidragsärenden. Därmed inte sagt att en förkortad handläggningstidinte kan ha andra vinster. En påtaglig positiv effekt av försöksverksamheten äratt de sökande numera kan få mer klara och definitiva besked vid underhandskontaktermed kommunens handläggare. Undersökningen styrker den allmänna uppfattningen blandlänsbostadsnämnderna att försökskommurierna är kompetenta att fatta beslut idessa frågor. De olikheter i tolkningarna av föreskrifterna som finns kanenligt RRV:s uppfattning avhjälpas genom en förbättrad kommunikation mellanlänsbostadsnämnderna och kommunerna. Utbildningsområdet är den sektor där frikommunerna harfört fram flest önskemål om förändringar. Nästan en tredjedel av förslagen kan hänföras till detta område. Det beror naturiigtvis i hög grad på att skolan är ett viktigt och omfattande kommunalt verksamhetsområde. Därtill kommer att uppgifterna i hög grad är statligt detaljreglerade. Regeringens behandling av frikommunernas totalt 72 önskemål inom 47 detta område innebär atthuvuddelen harfått en positiv behandling. 1988/89:1 i 11frågor har önskemålen inte kunnat tillgodoses. De möjligheter till Bilaga 1försök som öppnats tillämpas i stor utsträckning av alla frikommunerna. Deavsteg från gällande regler som prövas i försöksverksamheten har samlats i ensärskild förordning. Därutöver har en dispens lämnats genom ett särskiltregeringsbeslut. Vidare har generella åtgärder vidtagits som tillgodoser vissaav frikommunernas önskemål. I några fall har klargjorts att nuvarande reglerinte hindrar ett genomförande. Fleraav frikommunernas förändringsförslag syftar till en friare användning avstatsbidragen. Kommunerna har här getts möjlighet att fritt fördelabasresurser, förstärkningsresurser och tilläggsbidrag mellan olika skolenheter.Frikommunerna får också använda mindre resurser för undervisningen i B-språkän vad som sägs i föreskrifter. De resurser som frigörs pådetta sätt får istället användas för undervisning i andra ämnen. När det gällerstatsbidraget till lokal skolutveckling får kommunerna och landstingen självabestämma fördelningen mellan personalutbildning och lokalt utvecklingsarbete. Genomfrikommunförsöket har kommunerna också fått större frihet att organiseraskolarbetet. Frikommunerna har sålunda getts rätt att utan länsskolnämndensmedverkan besluta om att anordna eller dra in skolenheter. Frilandstingen fåristället för och länsskolnämn-den fördela elevplatserna inomsektorsramar för gymnasieskola. I försöksverksamheten prövasockså friare former för samverkan i skolan, enklare förfarande vid praktiskarbetslivsorientering samt friare regler för beslut om förläggning av läsåretoch skolarbetsveckan. Frikommunerna har vidare rätt att ändranämndorganisationen. Detta har lett till att skolfrågorna i några kommunersamordnats med andra kommunala verksamheter. förändringar på skolområdet gäller personalen. Inom frikommun försöket är det möjligt att låta kommundelsnämnder och andra lokala organ behandla frågor om statligt reglerade tjänster. Istället för länsskol- nämnden får frikommunerna tillsätta skolledare. De har också rätt att låta lärare vid musikskola undervisa i samt anordna utbyte av personal mellan lågstadiet och förskolan. Det är ocksä möjligt att bevilja arbetstidsminskning för skolledare i samband med delpension. Frikommunförslagblir generella Prop. Vissaönskemål från frikommunerna på skolområdet har tiUgodosetts hdt ''daga I ellerdelvis genom generella åtgärder. Frågor sorii behandlats på detta sätt är ökademöjligheter till ämneskombinationer, ändring av meritvärderingssystemet vid lärartillsättningar,friare disposition av skolledningsresurserna samt förenkling av bestämmelsernaom statsbidrag till huvudlärare i gymnasieskolan. Andra exempel pä "frikommunbeslut"som gäller alla landets kommuner och landsting är möjligheten att bättreanpassa skolhäl- , sovården, gymnasieskolans utbildning och den kommunalavuxenutbildningen till lokala förhålländen. Ingahinder i nuvarande regler Någraav de förslag som frikommunerna fört fram till regeringen har visat sig möjligaatt genomföra utan förändringar i stadiga regler. Det finris således ingahinder för en kommundelsnämnd att fastställa lokala arbetsplaner för skolan.Vi kan också konstatera att det kommunaja uppföljningsansvaret för 16 - 17-åringargäller även om kommunen saknar egen gymnasieskola. Det är vidare möjligt attinrätta särskilda flickklasser vid tekniska linjer inom gymnasieskolan. Enannan fråga där regelsystemet "missuppfattats" gäller fillddningen avresurser tUl utbildningsplatser inom gymnasieskolan. I detta fall harklargjorts att statsbidrag utgår oberoende om utbildningen innehåller prakfikavsnitteller inte. Detframtida ansvaret för skolan Denlämnade redovisningen visar att skolfrågorna intar en central plats i den kommunalaverksamheten. Det är därför inte förvånande att frikommunerna ägnat skolanstor uppmärksamhet. En viktig del av frikommunförsöket är att genom försök medförändringar på olika områden vinna nya erfarenheter. Försöksverksamheten ärsjälvfallet bara en del av det utvecklingsarbete som pågår om skolan. Ettviktigt arbete har bedrivits i en särskild parlamentarisk kommitté - den s. k. styrningsberedningen.Denna har haft fill uppgift att ta fram underlag för ett principielltställningstagande i fråga om ansvarsfördelning och styrning på skolområdet.Styrningsberedningen har i ett betänkande redovisat sina ställningstagandenför regeringen. Påkommunikationsområdet kan kommunerna med stöd av olika plan- och trafikförfattningar påverka trafikutvecklingen. Det kommunala ansvaret omfattar också gatu- och väghållning liksom insatser för att ordna den kollekfiva persontrafiken. Inom frikommunförsöket har olika önskemål om dispenser och andra åtgärder förts fram. Frikommunernafick möjlighet att bedriva försök med beslutan- Bilaga derätt ifråga om lokala trafikföreskrifter i vissa fall. Beslutsbefogenheterna kunde övertasfrån för huvudled, stopplikt, väjningsplikt och färdhastighet försådana vägar och gator som inte är riksvägar eller primära länsvägar. Dispensmöjlighetentillämpades av Ale, , , och kommuner. Lagstiftningenblev 1986 generell och gäv alla kommuner ökade möjligheter att meddela lokalatrafikföreskrifter. Haningekommun ansökte om att få pröva trafikintegrering i bostadsområden och skapatrafikmiljöer där trafik och andra aktiviteter blandas på de oskyddadetrafikanternas villkor. fick 1985 regeringens uppdragatt utarbeta regler för en försöksverksamhet inom frikommunförsökets ram. Iregeringsbeslutet framhålls att försöksverksamheten bör avse avgränsade områden.Besluten om trafikregler bör fattas i form av lokala trafikföreskrifter. Vidareanges att trafiksäkerhetsverket skall utforma sina föreskrifter i närasamarbete med de frikommuner som önskar delta i försöksverksamheten. Haningekommun har för avsikt att påbörja ett försök med speciellatrafikregler. Frikommunernahar tagit upp flera frågor som rör skyltning. En sådan gäller reglerför vägvisning. kommun anser att en speciell storstadsmodell behövs. Pådenna punkt har konstaterats att några hinder i den nuvarande lagstiftningeninte finns för att genomföra förslaget. I en annan skyltfråga önskar kommunenbeslutanderätt för skyltning av hotell, vandrarhem m. m. Regeringen avser attunder året tillgodose detta önskemål genom en generell ändring ivägmärkesförordningen så att kommuner som är väghållare får överta ansvaretfrån . En allmän översyn av fördelningen av ansvaret för olika skyltfrågorbör enligt vår mening göras. Synpunkter från frikommunerna visar att oklarheterråder pä detta område. Frikommunernasdispensönskemäl på kommunikationsområdet har i stor utsträckning fillgodosetts genom generella författningsändringar. I sam band med nya genomfördes olika lagändringar. Ge nom ändring i väglagen avskaffades kravet på tillstånd för anläggningar utanför vägområde som kräver bygglov. Kommuner som är väghållare har också fått överta beslutsbefogenheter från för en del frågor. En begäran om dispens från kravet pä behovsprövning av trafiktillstånd för landsfingets handikappfordon kommer också att tillgodo- 50 ses genom en generelllagändring. Av intresse i sammanhanget är vidare att Prop. 1988/89:1trafikhuvudmännen i samtliga län kommer fr. o. m. att ha rättatt Bilaga 1 bedriva lokal och regional kolletivtrafik utan krav på linjetrafiktillstånd. Påmiljöskydds- och naturvårdsområdena har kommunerna viktiga uppgifter. Somansvariga för samhällsbyggandet och närmiljöns utformning är de kommunalainsatserna väsentliga. I frikommunförsöket har önskemål om dispenser och andraåtgärder i det statliga regelsystemet förts fram. Huvuddelen av kommunernasförändringsförslag har fått en positiv behandling. Flera frågor gälleransvarsfördelningen mellan och kommunerna. Länsstyrelsenbeslutar om skyltar i naturen. Det gäller tillstånd att sätta uppreklamskyltar och beslut om att ta bort anordningar som vanpryderlandskapsbilden. Frikommunerna anser att de själva bör ha hand om den härtillståndsprövningen. Detta önskemål har regeringen tillgodosett genom att ensärskild förordning utfärdats om försöksverksamhet. Undantag har dock gjortsför de fall där tillstånd även krävs enligt väglagen. Försök med kommunaltillståndsprövning pågår i Ale, , och kommuner. Anmälningarom miljöfarlig verksamhet skall göras till . På förslag avfrikommunerna har dessa getts möjlighet att bedriva försök som innebär attanmälningar istället skall göras till kommunens miljö- och hälsoskyddsnämnd.Denna förändring prövas nu i Ale, och kommuner. framlagda propositionen om miljöpolitiken inför 1990-taletbedömer regeringen att det finns underlag för att generellt genomföra denordning som prövas i frikommunförsöket. I fortsättningen skall alltså i allakommuner anmälningar om miljöfarlig verksamhet göras till miljö- ochhälsoskyddsnämnden. Kommunerna skall också utöva tillsynen av sådanmiljöfarlig verksamhet som är anmälningspliktig eller som inte kräver vare siganmälan eller tillstånd enligt miljöskyddslagen. Beslutom motorsport- och skjutbanor Länsstyrelsenbeslutar om tillstånd att anlägga motorsportbanor och vissa skjutbanor. Frikommunerna har ifrågasatt den här ordningen för tillståndsprövning. har därför beslutat om en försöksverksam het med tillståndsprövning enligt miljöskyddslagen. Denna möj lighet tillämpas av , och kommuner. I den miljöpolitiska propositionen tar regeringen upp frågan om kommu- 51 nal tillståndsprövning imiljöskyddsärenden. Ett ökat kommunalt inflytan- Prop. 1988/89:1 devälkomnas. Regeringen anser dock att det f n. inte finns underlag för att Bilaga 1 lägga tillståndsgivning i större skala på kommunerna. Ytterligareerfarenheter från frikommunförsöket bör avvaktas. Genomfrikommunförsöket har kommunerna getts ökade befogenheter vid fillsyn enligtlagen om djurskydd. kan ges samma befogenhetersom att ingripa mot försummelser vad gäller vård och behandlingav djur. Försöksverksamhet med utvidgat kommunalt ansvar på djurskyddsområdetpågår i , , , och kommuner. Personalsom arbetar med livsmedel skall enligt livsmedelsförordningen gå igenomhälsokontroll en gång . Dessa bestämmelser har ansetts vara alltföromfattande. har därför utfärdat förenklade föreskrifterom personalhygien. De förenklade föreskrifterna innebär att miljö- ochhälsoskyddsnämnden i en frikommun får ge dispens från bestämmelserna om åriighälsokontroll. Vidare får miljö- och hälsoskyddsnämndens personal istället förläkare och leg. sjuksköterska möjlighet att lämna den årligahygieninformationen till personal som arbetar med livsmedel. Försöksverksamhetmed de förändrade reglerna bedrivs av , , och Örebrokommuner. Bräckekommun har i frikommunförsöket aktualiserat olika glesbygdsfrågor. Genom ettsådant initiativ fick lantbmksstyrelsen i uppdrag att inrätta en delegation förärenden i lantbruksnämnden som berör kommun. Delegationen har tilluppgift att fatta beslut om tillstånd enligt jordförvärvslagen(förvärvstillstånd), statligt stöd fill investeringar i företag (glesbygdsstöd,rationaliseringsstöd), m. m. Målsättningen för delegationens verksamhet är bättre skall kunna utnyttja de förutsättningar som finns för jord- ochskogsbruk och att stärka kommunens egen roll i beslutsprocessen. Beslutsordningeni delegationen är likartad den som tillämpas i lant bruksnämnden. Skillnaden är att det finns tjänstemän inom lantbruks nämndens kansli som har som särskild uppgift att bereda ärenden som berör kommun. Delegationens arbete har väsendigen varit inriktad på att, tillsammans med kommunens glesbygds projekt, informera om olika typer av glesbygdsstöd till kommunens företag och invånare. Vidare har ett antal utbildningsträffar arrangerats och stu dieresor gjorts med företagare i kommunen. av frikommunernas förslag på miljöskyddsområdet kräver inte ' ° lagändringar.Vi har då klargjort att det är möjligt att genomföra förslaget inom ramen förnuvarande regler. Ett sådant exempel är möjligheten att överföratillsynsansvaret för gränsvärdeskontroll och besiktning av vissa vatten- ochavloppsanläggningar från till kommunen. I ett annat fall har viklargjort att kommuner kan ta över dispens- -rätt enligtnaturvårdslagen för byggande inom strandskyddsområde. Hälso- och sjukvård, social omsorg Landstingensoch kommunernas ansvar för människornas sociala välfärd är omfattande och mångfasetterat.Det är därför inte överraskande att ett stort antal frågor aktualiserats i frikommunförsöket.En del av dessa har gällt förändringar i lagar och andra författningar som gettfrikommunerna möjlighet att bedriva försök. I ett flertal fall har dockförändringsförslagen tagits upp i samband med generella reformer. I någraavseenden har statligt stöd lämnats för att genomföra olika projekt. Av de40-tal frågor som behandlats inom detta område är det endast ett fåtal som intehar lett till några åtgärder. Försökinom hälso- och sjukvården 1riktlinjerna för frikommunförsöket anges att nya vägar bör prövas för samverkanmellan landsting och kommuner. Det är enligt civilministern viktigt att man kanfinna former för ett praktiskt samarbete. Avsikten är däremot inte i förstahand att frågor om förändringar i huvudmannaskap skall prövas iförsöksverksamheten. ram pågår försök med kommunalt ansvar för primärvården. IÖrebro har kommunddsnämnden i genom avtal med tagitöver driftansvaret för närvården i kommundelen på treår. anvisar ett årligt ramanslag till kommunen. Personalen är dockfortfarande landstingsanställd. Ett liknande avtal har också upprättats mellanGnosjö kommun och i . Avtalet innebär att kommunentar över ansvaret för primärvården inom primärvårdsområde. Försöketskall pågå t. o. m. Örebroläns landsting har tagit upp frågan om enhetliga patientavgifter. Detta har lett till att beslutat om försöksverksamhet i frilands tingen. Försöket innebär att landstingen får ta ut en enhetlig taxa på för läkarvård och annan sjukvårdande behandling. Vid den probleminventering som läns landstinggjorde vid fri- Bilaga kommunförsökets början aktualiserades ett projekt omförlängd intygsfri sjukskrivning. Inom några försäkringskassor, däribland Jämfiandslän, pågår nu en försöksverksamhet med "utvidgning av rätten till egensjukskrivning". Försöket innebär att sjukintyg fordras först fr. o. m.den femtonde dagen efter sjukanmälan. a. genom ekonomiska anslag för information och utvärdering. har också tagit upp frågan omförsök med recept-förskrivningsrätt för distriktssköterskor. En sådanförsöksverksamhet kommer att påbörjas i länet och omfatta ett 40-taldistriktssköterskor. I har en lokal projektgrupp bildats medrepresentanter för , distriktsläkarna och läkemedelskommittén.Distriktssköterskorna har genomgått utbildning vid i skall bl. a. ansvara för försökets utvärdering. Riksdagensbeslut innebär också att lagen om begränsning av läkemedelskostnader fillämpasför försöksverksamheten. 1 frikommunförsöket behandlas en fråga som berörfolktandvården. Fri-landsfingen har möjlighet att tillämpa ett enklaresakkunnigförfarande vid tillsättning av tjänst som chef för specialisttandvård.Försök med de ändrade bestämmelserna pågår i läns landsting. 1 frikommunförsöket ingår några frågor som gällersamverkan med . En försöksverksamhet pågår i kommundär administrationen av socialbidrag förts över till i tväkommundelar. Syftet med försöket är att åstadkomma bättre effektivitet och samordningav resurserna för bidragshantering och rehabiliteringsinsatser. Effekterna förförsäkringstagarna och verksamhet skall också studeras. I kommun pågår också ett annat försök tillsammansmed försäk ringskassan. Det gäller handläggningen av underhållsbidrag som försäk ringskassan nu sköter istället för socialförvaltningen. Regeringen har med givit att sådana försök får bedrivas vid fyra allmänna försäkringskassor. Av en rapport från framgår att försöksverksamheten slagit väl ut. Handläggningstiderna har blivit kortare och servicen fill allmänheten förbättrats. En orsak till detta är att redan har den information som behövs för att besluta om underhållsbidrag. För båda de här nämnda projekten har och regeringen anslagit särskilda medel. Rehabilitering utangränser Prop. 1988/89: Flerafrikommuner och landsting har framfört önskemål om ett utökat ' samarbetemellan kommunens socialtjänst, , , arbetsförmedlingenoch samhällsföretag då det gäller rehabiliteringsfrågor. Envidgad samverkan på detta område anser vi angelägen. Exempel på de initiativsom tagits är projektet som harinitierats av den s. k. Paraplygruppen i . I denna ingårföreträdare för länsarbetsnämnden, hälso- och sjukvårdsförvaltningen, socialförvaltningen.Svenska kommunförbundets länsavdelning samt . Avfrikommunerna deltar kommun. Avsikten är att ,och arbetsförmedlingen skall intensifiera sitt samarbete irehabiliteringsärenden. Regeringen har beviljat särskilda medel som bördisponeras för projekt med okonventionella lösningar. Dådet gäller förslag till en ny form av ersättning från , s.k. rehabiliteringslön,samt flexiblare regler för arbete vid sjukskrivning ses dessa frågor f. n. överav den s. k. rehabiliteringskommittén. Ettönskemål från kommun har varit att få disponera statsbidragen tillbarnomsorg och social hemhjälp på ett friare sått. Dessa förändringsförslagledde till att regeringen beviljade kommunen medel för utvecklings-ochförnyelsearbete. Genom dessa insatser har två serviceprojekt kommit fill stånd.1 det ena fallet är syftet att samlokalisera olika kommunala akfiviteter och idet andra prövas hur servicen till pensionärer i glesbygd kan förbättras. "Allaåldrars hus" används till förskola och som samlingspunkt förpersonalen inom äldreomsorgen. På kvällsfid utnyttjas lokalen som ungdomsgårdoch av föreningar. - som gården heter - har blivit en hela bynsangelägenhet och har skapat engagemang hos befolkningen. Genom samverkan överförvaltningsgränserna har en bättre verksamhet kunnat skapas. Serviceverksamhetenvid Hungegården är också ett exempel på samverkan i glesbygd mellan olikaintressenter. Projektet leds av representanter för kommunen, landsfinget, kommunddsnämnden,byutvecklingsgmppen och pensionärsföreningen. Lokaler har ordnats för fotvårdåt pensionärer, träningsverksamhet, vårdbiträdesgmpp inom ,barnomsorgskooperativ, idrottsförening och vandrarhem. Föralla frikommuner gäller att de istället för kan fatta beslut omtillstånd för enskilda personer eller sammanslutningar att bedriva förskole-eller frifidshemsverksamhet. av frikommunernas förändringsförslag på omsorgsområdet har ta gits upp i samband med att beslut fattats om generella åtgärder. Ett exempel på detta utgör den nya omsorgslagen. Genom denna är det möjligt 55 förlandstingen att träffa avtal med kommunerna att dessa skall överta en Prop.1988/89: eller flera omsorger. Några av frikommunernas önskemål om statsbidra-Bilaga 1 gens utformning har behandlats vid riksdagsbeslut om bidrag till missbru-karvårdoch barnomsorg. Båda besluten syftar till en friare disposition ochförenkling av reglerna. Utformningen av bilstödet till handikappade har ocksåtagits upp i frikommunförsöket. Ett generellt förslag har lagts som förbättrar viUkoren.För landstingens del har behörighetsbestämmelserna ändrats vid förordnande avicke behörig vikarie på vissa läkartjänster. Inomsyssdsättningspolifiken har de kommunala insatserna avgörande betydelse. Frikommunförsökethar på detta område visat att kommunerna och landstingen vill ta ett ökatansvar. En del av förändringsförslagen har tillgodosetts genom försöksverksamhetmed ökat kommunalt inflytande på den statliga arbetsmarknadspolitiken. Genomfrikommunförsöket har en ny form för samarbetet mellan stat och kommun införts.1 frikommunerna har lokala arbetsförmedlingsnämnder inrättats. I Ale, ,och tillsätts nämndens ordförande på förslag av kommunen.Arbetsförmedlingsnämnden får inom givna ekonomiska ramar besluta omfördelningen av medel för beredskapsarbete och rekryteringsstöd samt avgöraberedskapsperiodens och rekryteringsstödets längd upp . Nämndenfår vidare inom ramen för statsbidragsreglerna besluta om statsbidragsnivån förberedskapsarbete. Nämnden får också besluta om fördelning av resurser tillsärskilda insatser för ungdom. 1 kommun får praktik ordnas hos privataarbetsgivare för personer som anvisats kommunalt beredskapsarbete. IÖrebro kommun har olika kommunala åtgärder vidtagits för att skapasysselsättning. Ett projekt gäller försök med ungdomsarbete. Kommunen har vidarebeviljats medel av regeringen fiU en försöksverksamhet med integreradsvenskundervisning och arbete för flykfingar. Genombestämmelserna om en friare nämndorganisation har det blivit möjligt att bättre samordna de kommunala insatserna på syssel sättningsområdet. Sambandet mellan utbildning och arbetsmarknadsfrågor har särskilt uppmärksammats. I Ale kommun har en nämnd bildats för arbetsmarknad, rehabilitering och utbildning. 1 kommun har en gemensam utbildnings- och arbetsmarknadsnämnd inrättats. Även kommun har beslutat att inrätta en sådan nämnd. Förändringarna syftar till att skapa bättre överblick och möjligheter fill bättre resursutnytt jande. Ävenfrilandstingen har uppmärksammat sysselsättningsfrågorna. Olika Bilaga 1 förslaghar framförts för att skapa sysselsättning för länets invånare. Genom dessainitiativ har frilandstingen getts möjlighet att sluta olika syssel-sättningsköntraktmed länsarbetsnämnden. Genom en kombination av beredskapsarbete ocharbetsmarknadsutbildning kan sysselsättning skapas upp inomvårdområdet. Frikommunernahar framfört önskemål om ett utökat samarbete mellan arbetsmarknadsutbildningoch vuxenutbildning. beslut om en ny organisation för AMUförutsätter ett utvidgat samrådsförfarande med i första hand skolan och länsarbetnämnden.En förbättrad samverkan mellan olika utbildningsgivare frärrijas också genomde ökade möjligheter kommunerna fått att bedriva uppdragsutbildning.