prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — Vi har en imponerande filmproduktion med hänsyn till landets storlek. Den kommunala musik skolan har betytt myckel för ungdomarnas musikaliska fostran och upp- 23 komsten av mångamusikgrupper. Vi anses vara en ledande nation inom Prop. 1988/89:100 barn-och ungdomslealer. Delta innebär all vi har konstnärliga och peda- Bil. 10 gogiska resurser på barn- och ungdomskulturensområde som det gäller att utnyttja väl i det fortsatta kulturpolitiskaarbetet. Den svenska kultur-och massmediepoliliken syftar lill att skapa möjligheter för alla till en fördjupning av erfarenheterna och en vidgningav perspektiven genom att ta del av och delta i olika former av kultur. För densom är van att reflektera över silloch medmänniskornas liv med hjälp av litteraturen, teatern ellerkonsten är del lätt atl ta till sig nya impulser, oavsett om de kommer frånklassikerna eller avantgardisterna, från den egna kulturkretsen eller någonannan. Ett av den svenskakulturpolitikens särdrag har varit att vi tidigt utformade en sammanhängandepolitik och praktiska handlingsplaner för de statliga insatserna, och enansvarsfördelning mellan stat, kommun och landsting. Det har i stora drag rått enighet omkulturpolitiken och vi har idagenbasstruktur för kulturverksamhetens yttringar i hela landet. Årets budgetförslaginnehåller en särskild satsning på en utveckling av kulturområdet. Insatser på drygt 100miljoner kronor föreslås för att förstärkaoch förnya kulturlivet. Den centrala uppgiften för regeringens kulturpolitik är att vidga kretsen människor somdeltar i kullurlivet. En intressant frågaär hur den svenska kulturpolitiken lyckats i förhållande lillandra länder när det gäller t. ex. geografisk spridning, konstnärs-skåpets villkor, kullurvaneförändringar,anslagsutveckling m. m. Sådana internationella jämförelser är betydligtsvårare all göra på kulturområdet än l.ex.på utbildningsområdet. Statistik och annat underlagsmaterial hos flertalet av länderna i är ännu alltföroutvecklad för att möjliggöra sådana jämförelser. Detta har utgjort ettmotiv bakom den försöksverksamhet med s. k. länderförhör inom , somhar kommit lill stånd på svenskt initiativ.Ambitionen bakom detta projekt som berördes redan i förra årets budgetproposition (s. 523) är all utvecklainstrument för utvärdering avkulturpolitik och skapa bättre förutsättningar för erfarenhetsutbyteoch internationella jämförelser. Den svenska kulturpolitiken kommer atlgranskas . Liksom elt välutvecklat nationellt kulturliv är en förutsättning för internationelllutbyte, är det också grunden för massmediernas utveckling. En framgångsrik kulturpolitik, somfrämjar kreativitet och mångfald, skaparförutsättningar för ett massmedieinnehåll av god kvalitet. Massmedieområdet befinner sig i en snabbförändring som medför att beroendet mellanSverige och utlandet ökar. Teknikens utveckling har medfört att helt nyadistributionsformer för framför allt ljud- och bildupptagningar harintroducerats. Genombrottet för hemvideogrammen i början av 1980-talel och introduktionen av satellitsänd TV i mitten avdecenniet har i grunden ändratförutsättningarna för filmen samt radion och televisionen. sänds ett 40-tal olika TV-kanalerut från satellit över . Någrasatellilsända programkanaler har ett allmänt inriktat programutbud medan andra är specialiserade på en viss typ avprogram. nalerhar ett innehåll som helt eller delvis överensstämmer med kanaler Prop.1988/89:100 som sänds ul över marksändare. De kommersiellt distribueradesatellitkanalerna finansieras med reklam,sponsring eller abonnemang. Området präglas av snabba förändringar där nya verksamhetsidéer lanseras och gamla förändraseller försvinner. har det t. ex. märkts en tendensbland satellit-TV-företagen att gå ifrån de tidigare försöken all nå publik i stora delar av med engelskspråkiga sändningar. 1 ställetsöker man inrikta sändningarna mot mindre geografiska och språkliga områden.De snabba förändringarna gör det emellertid svårt att fömtse den framtidautvecklingen. Satelliterna harhittills varit av lågeflfekttyp, vilket har medfört alt det främst har varitkabelanslutna hushåll som har kunnat ta emot programmen. har emellertid någrastarkare satelliter sänts upp. Sändningarnafrån dessa satelliter kommer, i varje fall nära täckningsområdets mitt,att kunna tas emot med så små parabolantenner att det blir praktiskt möjligt för enstaka hushåll att ta emotsändningarna med egen utrustning. Tillgången lill nyadistributionsvägar har lett lill en ökad omsättning och ökade inkomster inom film- ochTV-branschen. Enligt en uppgift har filmproducenternas inkomster Irefaldigals ivästvärlden under en tioårsperiodpå grund av framväxten av video och belal-TV. Satellittelevisionenär en av faktorerna bakom ett ökat intresse för reklamfinansierad TV. 1 många länderhar man oroat sig för all de egna TV-syslemen skall försvagas lill följd avkonkurrens från salellit-TV och TV-sändningarfrån mäktiga grannländer. En vanlig motåtgärd har varit att man har tillåtitmera reklam i de egna sändningarna. Detta kan ske genom att reklammängden i denationella TV-sändningarna tillåts öka eller genom all nya marksända TV-kanalerstartas. Utvecklingen har lett till att en rad nyaaktörer har kommit in på marknaden. Det rörsig ofta om förelag med stora resurser och betydande inkomster från annanverksamhet. Några av dem har intressen inom olika delar avmassmedieområdet och i olika länder. Publikens behov avett ökat TV-ulbud verkar emellertid inte alltid ha hållit jämna stegmed önskan all etablera nya TV- kanaler med reklamfinansiering. Därförhar många nya TV-kanaler, både satellitsända och marksända, haft svårt att hålla sinautfästelser till annonsörerna. Förlusternaär i många fall stora. En följd av att ettökat antal TV-företag tävlar om inkomsterna från reklammarknaden är att programutbudet blir utslätat ochlikriktat. Det finns också en risk för attden nuvarande konkurrensen förbyts i en ägarkoncentration inom TV-området där ett litet antal storföretag kommeralt behärska en stor del av TV-utbudet i . Televisionens möjligheter att verka i allmänhetens tjänst skulle inteförslärkas genom en sådan utveckling. Utvecklingen avsatellitsändningar som riktar sig till flera länder i Euro pa haraktualiserat behovet av gemensamma regler. Av störst intresse för oss i är det arbete som bedrivs inom med att få fram en europeiskkonvention om gränsöverskridande TV-sändningar. Vid enministerkonferens i togs vikliga steg Prop.1988/89:100 motfullbordandet av en sådan konvention. Konferensen uttalade som sill Bil. 10önskemål att konventionen bör kunna öppnas för undertecknande tidigt under år1989. Enligt det förslag tilltext som diskuteras skall de sändande länderna åta sig att se till att de sändningar för vilka de har ansvar uppfyller de minimireglersom ställs upp i konventionen. De mottagande länderna åtar sig att inte hindramottagning eller vidaresändning av TV-sändningar som uppfyller desssa regler. Reglerna behandlar bl.a.reklam och sponsring, genmälesrätt och skydd för barn och ungdom.Konventionstexten innehåller även regler för hur tvister mellanländerna om tillämpningen skall lösas. En viktigutgångspunkt för diskussionerna om europeiskt samarbete på TV-området inomEuroparådet såväl som EG har varit oron för den stora och ökande andelenprogram från , framför allt när det gäller underhållning. Utöver denstarka ställning USA-producerad underhållning intar när det gäller TV-utbudet i , kanman också iaktta en ökad andel filmer, videogram och översätlningslitteratur avunderhållningskaraktär av samma ursprung.Sammantaget innebär del en ensidighet i kulturinflö-del som oroar mångaeuropeiska länder. Detta mönster är också tydligt i vårt eget land. De diskussioner om gemensamma regler för TV-sändningar över gränserna i som förts i olika fora desenaste åren har betonat behovet av ett bättre samarbete inom Europa.Ett exempel på intressanta initiativ som tagits, där inbjudils deltafrån och med , är del europeiskasamarbetet på filmområdel inom del så kallade Eurimage-projektel. Arbetet medgemensamma regler för satellitsändningar syftar också till att underlättautbytet mellan europeiska stater och öka andelen europeisktprogrammaterial. Satellitsändningarnamöjliggör ökad tillgång lill vissa typer av TV-program och lill förbättrad information omutländska förhållanden. De hushåll som kanla emot de satellitsända TV- kanalerna kan använda satellitprogrammen för attkomplettera den svenska televisionens utbud främst i fråga omunderhållningsprogram som serier, filmer, musikprogram, sport ochbarnprogram. När det gäller t.ex. nyheter om , program om svensk kultur och svenska samhällsförhållanden,liksom även svenska gestaltande produktioner av olika slag, får emellertid ävendessa hushåll, precis som tidigare, förlita sig på sändningarna från . De hushåll som intekan se satellitprogrammen (drygt 2,5 miljoner hushåll) är, som , hänvisade till Radiossändningar för program av alla slag. Det är viktigt atlvi i även i fortsättningen får tillgång till TV och film av god kvalitet och att så många människorsom möjligt skall kunna ta del av filmer och TV-program av många olika slag. sammanhanget är det väsentligt att program som berör och svenskaförhållanden och verk av svenska upphovsmän är väl företrädda. Det är därför också nödvändigt att hållafast vid att det skall finnas radio- och TV-företag som arbetar i allmänhetens tjänst. Detta kräver en solid ekonomisk grund och ettfinansieringssätt som säkerställer program- 26 måste vara rus- Prop.1988/89:100 tad för atl kunna hävda sig vid sidan av kommersiella sändarförelagsom Bil. 10 inte har andra syften än atl vara lönsamma för sina ägare, Den bästa grunden för ett utbyte mellanländer på TV-området är välfungerandepublic service-företag. Detta är något som vi tagit fasta på i detutbyte som byggs ut mellan de nordiska länderna. Trots att ett utbyte via Tele-X visade sig ogenomförbart, bör utbytet mellan länderna främjasmed de medel som går. Ett viktigt steg i det avseendet är detsamarbete som inletts mellan ochFinland. Med distribution av svenska program i och finska program iSverige har ett viktigt och nära samarbete inletts mellan våra länder. Prop.1988/89:100 Bil. 1987/88 Utgift 1988/89 Anslag 1989/90 Förslag Av anslaget för /89 har . inteställts till utbildningsdepartementelsdisposition till följd av tillämpandet av en utgiftsram. Beräknad ändring 1989/90 (-H2 168000) ' Av angivet belopp harinte . ställts till dispositiontill följd av tillämpningen av en utgiftsram. För delberäknar jag medel med utgångspunkt i ellhuvudförslag, som fördelas . Detta innebär för /90 en besparing med625000 kr. Jag har vid min anslagsberäkning vidare tagit hänsyn lill genomomprioriteringar inom departementets verksamhetsområde behovet avökade resurser för reseverksamheten i departementet m. m. Dessutom har jag imitt förslag beaktat att tjänstebrevsrättenföreslås slopad för iorhögskoleulbildningfr. o. m. den Ijuli 1989. Jag hemställer att regeringen föreslår all lill /90 anvisa ell förslagsanslag av . 1987/88Utgift 1988/89 Anslag 1989/90 Förslag Jag hemställer att regeringen föreslår att tillUtredningar m. m. för /90 anvisa ett reservationsanslagav . SKOLVÄSENDET Prop.1988/89:100 Min anmälan av avsnittet sker efter samråd medutbildningsministern i de delarförslagen berör hans ansvarsområde. 1.1 Fortbildning av lärare Genomden nya lärarutbildning som fattade beslut om (prop.1984/85:122, UbU 31, rskr. 366) och som inletts detta läsår har grunden lagts för en långsiktig förnyelse ochutveckling av det inre arbetet i . De nya lärarna börjar komma ut påarbetsmarknaden först . Detbetyder att det kommer att gå in innan effekterna av lärarnas nya grundutbildning fårnågot märkbart genomslag i den praktiska skolvardagen. Detta betyder i sin lur för alt en behövlig utveckling avarbetssätt och innehåll i skolan skall kunna åstadkommas attförändringen av lärarutbildningen måste förenas med utbildningsinsatser som riktar sig också till denu verksamma lärarna. I syfte allåstadkomma en breddad och fördjupad kompetens hos lärarna och för all få ettsnabbare genomslag av de kvaliielshöjande eflfekter i olika avseenden som liggeri den nya lärarutbildningen, drog jag i förra årets budgetproposition(prop. 1987/88:100 bil. 10 s. 50.-56) upp riktlinjer för elt tioårigt fortbildningsprogram förlärarna i . anslöt sig till min bedömning av behovet av elt sådant programliksom till dess principiella uppläggning, innehåll och finansiering(UbU 12, rskr. I samma proposition betonade jag, liksomsedermera i sitt beslut om fortbildning, vikten av attforlbildningsprogrammel förbereds på eltnoggrant sätt. Jag vill nu för redovisa del aktuella planeringsläget.Jag vill göra några klarlägganden om programmets innehåll ochomfattning. 1 anslutning därtill kommer jag också atl redovisa mina ställningstaganden lill vissa i sammanhangetaktuella förslag i () anslagsframställning. Forlbildningsprogrammel för grundskolanskall starta nästkommande höst och pågåunder minst en tioårsperiod. Inför igångsättningen pågår nu ettintensivt planerings- och förberedelsearbete på lokal, regional och central nivå. Den valda strategin för dennaomfattande fortbildningssatsning en skolbaserad fortbildning som ärförankrad i faktiska behov, lokala initiativoch lokala beslut har skapat ell intresse och ett engagemang lillförnyelse och utveckling bland lärarna som jag finner mycket glädjande. I enlighet med vadsom aviserades i förra årets budgetproposition har regeringen gett SÖ i uppdragatt utarbeta ett servicemalerial lill stöd för 29 kommunerna iplaneringen av fortbildningen. Enligt vad jag erfarit kom- Prop. 1988/89:100mer materialet alt vara klart . Det är min förhoppning all Bil.10 delta servicemalerial skall ge ett braunderlag som vägledning åt kommunernai planeringsarbetet. Det är viktigt att materialet inte ses som något somskall gälla för hela tioårsperioden utan att del kontinuerligt kan revideras.Jag utgår därför från att SÖ även fortsättningsvis kommer att följa och med olika insatser stödja och stimuleradetta viktiga utvecklingsarbete i genom att inhämta ochsprida de erfarenheter som görs. Den inriktning avlärarfortbildningen i som riksdag och regering har lagtfast innebär att följande områden skall prioriteras: Fortbildning för att utveckla den allmänna ochspecialpedagogiska kompetensenhos alla lärare. Fortbildning av klasslärare på låg- och mellanstadiernai antingen matematik ochnaturorienlerande ämnen eller svenska. Fortbildning av ämneslärare på högstadiet i ytterligareämnen, framför allt i samhällsorienterandeoch naturorienlerande ämnen samt i matematik. Många kommuner harredan nu kommit långt i planeringen av fortbildningen. Från många håll har manpåtalat att de mycket bestämda prioriteringar som riksdag och regering i del här fallet hargjort leder till att andra fortbildningsbehov inte kan tillgodoses så snabbt som mananser önskvärt. Till dem hör bl.a. fortbildning för all vidga lågsladielärarnastjänstgöring till att omfatta ävenårskurserna 4 7, fortbildning för att vidga mellanstadielärarnas tjänstgöring till att omfatta ävenårskurserna 13 och 7, alternativt 7-9, fortbildning föratl vidga högstadielärarnas tjänstgöring till att omfatta även årskurserna 4 6 samt fortbildning för alt bredda ämneskompetensenhos lärarna i s.k. praktiskt-estetiska ämnen och hemspråk. Dessa och andra behov av fortbildning somframhållits från olika håll har ofta sinutgångspunkt i uppfattningen att alla befintliga lärare fullt ut skallbli utbildningsmässigt jämställda med sina nyutbildade kolleger. Sådana önskemål är dock enligt min mening intemöjliga att tillmötesgå. Den nyalärarutbildningen skiljer sig allt för mycket från den hittillsvarandeför atl detta skall vara ell realistiskt mål. All fullt ut fortbilda alla befintliga lärare så att de till alla delar får en utbildning som motsvarar den som de nya lärarna kommer att ha, skulle vara ettså stort åtagande atl det inte ensmed betydligt utökade ekonomiska resurser skulle vara möjligt att tillgodose det. Det är heller inte i praktiken möjligtför högskoleväsendet att vid sidan av den nya grundutbildningen ta påsig en så omfattande uppgift. Redan denfortbildning som prioriterats kommer alt ställa myckel stora krav påhögskolan. Det finns heller inte som jag påpekade i förra årets budgetpropositionpraktiska förutsättningar för lärare att mera allmänt undervisa på nyastadier. Den prioritering av fortbildningsbehovsom riksdag och regering har gjort har skett med utgångspunkt i behov somenligt min mening är särskilt viktiga när del gäller att få till stånd en förändring och en utveckling av . Prioriteringarna är också verklighelsanknutna eftersom de 30 lärare somgenomgår fortbildningen i allmänhet också kan förväntas un- Prop.1988/89:100 inom de områden de fortbildas i. Därutöver har självfalletockså Bil. 10 de ekonomiska resurser som slår till förfogande varit en given utgångspunkt. Med dessautgångspunkter finns det enligt min mening inga förutsättningar atl meraallmänt tillgodose de ytterligare önskemål om fortbildning som anmäls frånolika håll. Under vissa bestämda förutsättningar finns ändock möjlighet att iviss utsträckning beakta också sådana behov. En självklar förutsättning för della ärdå naturligtvis all tillgängliga resurser medger det. En annan förutsättning är atl kommunen i sinlokala fortbild-ningsplanhar garanterat att de tre prioriterade fortbildningsområdena kommer att kunna tillgodoses planenligt, dvs.under den kommande tioårsperioden.Ytterligare en förutsättning är all fortbildningen riktas till de läraresom själva önskar sådan fortbildning och som i praktiken också kommerall tjänstgöra i ämnen och årskurser som de inte har utbildning för. Den prioriteradefortbildningen av klasslärare i antingen matematik och naturorienlerande ämnen eller svenskasyftar till alt öka deras fömtsättningaralt träna elevernas kunskaper och färdigheter i dessa basämnen. Att fortbildningengäller antingen matematik och naturorienlerande ämnen eller svenska beror dels på all motsvarande fördjupningsalternativ finnspå grundskollärarlinjen med inriktning mot årskurserna 17,dels på det samband som finns mellan fortbildningen och de nyalärartjänster som enligt beslutskall införas i . Detta får lill följdalt den enskilde klassläraren redan i fortbildningen måste inriktas mot en avde nya lärartjänsterna. Utgångspunkten bör därvidvara all läraren skall övergå lill den tjänst i det nya tjänstesystemet somnärmast svarar mot den som han/hon innehar. För klasslärare i allmänhet innebärdet, enligt min mening, antingen tjänst för undervisning i årskurserna I 7 med inriktning mol svenska och samhällsorienterande ämnen eller tjänst för undervisning i sammaårskurser men med inriktning mot matematik och naturorienlerande ämnen. För vissaklasslärare bör det dock kunna bli aktuellt med överföring till någon annan tjänst. Jag tänker t.ex. på sådana klasslärare som har genomgått fortbildning ochvidareutbildning i ett eller flera ämnen eller som redan nu tjänstgör påandra stadier. Sådana lärare bör efterprövning av skolstyrelsen kunna komma i fråga till tjänst för undervisning i årskurserna 4 9. För atl klarläggafömtsättningarna för överföringenav de befintliga lärarna till de nyalärartjänsterna avser jag att inom kortåterkomma till regeringen med förslagtill riktlinjer. De nyutbildadelärarna med inriktning mot årskurserna 17 kommer att ha en fördjupad utbildning i antingen svenska och samhällsorienteran de ämnen eller matematik och naturorienlerande ämnen. De som valt fördjupning i matematik ochnaturorienlerande ämnen kommer att ha läst 15 poäng i matematik och 35 poäng i naturorienlerande ämnen. Detta innebär en markant kvalitetshöjning jämförtmed tidigare utbildningar för lärare på dessa stadier. Kvalitetshöjningen är motiverad av de allvariiga brister som harkunnat konstateras beträflfande klasslärar- 31 nasämnesteoretiska och ämnesmetodiska kunskaper inom dessa områ- Prop. 1988/89:100den. Även med beaktande av all många läraregenom redan vidtagna Bil. 10 fortbildningsinsatser väsentligt förbättratsin kompetens i matematik och naturorienlerande ämnen måste det konstateras attfortbildningsbehovet alltjämt är stort idessa ämnen och betydligt större än vad jag bedömde i förra åretsbudgetproposition. SÖ:s analys av fortbildningsbehoven har visat detta. Grundatpå denna analys menar jag att klasslärarnas fortbildning i matematik ochnaturorienlerande ämnen bör få en omfattning av vardera . För att denna utökade fortbildningsinsatsskall rymmas inom den resursram somberäknats för klasslärarnas ämnesfortbildning måste fortbildningens omfattningi svenska minskas. Jag ser inte detta som något större problem, eftersom klasslärarna ändå har förhållandevisgoda kunskaper i detta ämne. För att skolan skallklara av en så omfattande fortbildningssatsning som det här är fråga om är det uppenbart attnya och otraditionella former för fortbildningenbehöver prövas. Detta är viktigt inte enbart av ekonomiska skäl utanframför allt för att skolans huvuduppgift att meddela undervisning skall störas så lite som möjligt under den lid dålärarna fortbildar sig. Detta harriksdagen också understmkit i sill beslut om fortbildning (UbU 1987/88:12s. har genom beslut omtilläggsbudget II(prop. 1987/88:125 bil. 5, KrU 23, rskr. 287) bemyndigat regeringenatl ställa särskilda medel till förfogande förUtbildningsradions programverksamheti samband med särskilt angelägen fortbildning av skolans personal. Den nuaktuella fortbildningssatsningen i ser jag som exempel på sådan angelägen fortbildning där särskildabidrag bör ges. Regeringen har därförgenom beslut anslagit 1,5 milj. kr. lill för Utbildningsradionsmedverkan i gmndskollärar-fortbildningen.Enligt vad Utbildningsradion har upplyst skall insatserna i första handomfatta elersända program inom del allmänt kompetens-höjandeforlbildningsområdel saml den del av fortbildningsprogrammet som avserämnesfördjupning för låg- och mellanstadiernas lärare. Jag räknar med att kommunerna vid genomförandel avsina lokala fortbildningsprogram skall utnyttja sig av det stora programutbudsom Utbildningsradion sålunda planerar inom dessa båda områden isamarbete med SÖ och fortbildningsnämnderna. SÖ har i åretsanslagsframställning föreslagit att de prioriterade fortbildningsområden somriksdag och regering har fastställt för gmndskollärar-fortbildningenskall kompletteras med en fortbildning i engelska för klasslärare. Som jag har nämnt anser jag attde prioriterade fortbildningsområdena är de mest nödvändiga att satsa på förall förbättra undervisningen igrundskolan. Därför är del angeläget att garantera att de också tillgodoses före de andra behov som föreligger,exempelvis engelska för klasslärare. Jag är således inte beredd att följa SÖ:sförslag på denna punkl. SÖ har ocksåföreslagit att även andra lärarkategorier med samma grundutbildning somklasslärarna i skall ges möjlighet att 32 tillsammans meddem komplettera sin grundläggande ämnesmässiga ut- Prop. 1988/89:100bildning i naturorienlerande ämnen, matematik och svenska. SÖ:s förslag Bil. 10 avser tvåspråkiga klasslärare ochspeciallärare i , vissa lärare i sameskolan, särskolan ochspecialskolan samt lärare inom grundvux. SÖ har vidareföreslagit att ämneslärare i samhällsorienterande ämnen, naturorienlerandeämnen och matematik i sameskolan, särskolan, specialskolan saml inomförsöksverksamheten med tvåspråkig undervisning på finska och svenska pågrundskolans högstadium skall få genomgå samma prioriterade ämnesfortbildning somlärarna på högstadium. Jag vill medanledning av vad SÖ här har tagit upp endast klargöra att klasslärarna ochämneslärarna i och grundvux redan omfattas av deprioriteringar som och regeringen i det här sammanhanget har gjort. Övriga här nämndalärarkategorier omfattas däremot inte. De tjänstgörvid skolformer där skolornas styrelser själva måste få ta ställning tillom och i så fall i vilken form de önskar delta med sina lärare i grundskolansoch grundvux nya fortbildningsprogram.