prop · GC0382 · 1988-12-31 00:00:00 — Enannan stor grupp flyktingar är de människor som flytt från kriget mellanPolisario (den av OAU erkända befrielserörelsen i ) och iVästra och sökt skydd i . Fredssamtal har dock påbörjats mellanPolisario och och kan möjligen komma att leda till en förändring avsituationen. Mångagamla flyktingproblem förblir också olösta efler har bara delvis lösts ochstora flyktinggmpper från olika länder återfinns därför i bl. a. ,, , , , och , för alt nämna någraländer. Man uppskattar att mer än hälften av den afrikanska kontinentens staterär mottagare av flyktingar i någon omfattning. Situationeni har fortsatt att inge hopp när det gäller bevarandet ochutvecklandet av demokratin i ett antal länder, och flyktingar har fortsatt attåtervända till bl.a. och Umguay. Flyktingar åter-vandrar också i vissmån till men den fortsatta repressionen under den chilenskamilitärdiktaturen gör att människor fortfarande flyr från . Nej-sidansseger i folkomröstningen upplevs av många som en början på denprocess, som kommer att leda till demokratins återinförande och en härmedförknippad återvandring av många flyktingar. Från förekommer också en iförsta hand socialt och ekonomiskt betingad utvandring. Destora koncentrationerna av flyktingar återfinns fortfarande i Centralamerikatill följd av de väpnade konfliktema i framför allt och ,samt i viss mån konflikten mellan den kontrarevolutionära rörelsen Contras, ochregeringen i . 1 både och finns också betydandegrupper av internt hemlösa människor. Avde totalt mer än två miljonerna flyktingar och hemlösa i olika länder iCentralamerika - , , , , och betraktas bort emot 500000 som flyktingar i formell bemärkelse. Ett parhundra tusen av dessa får bistånd från UNHCR. har ettnågot ökande antal flyktingar också återvänt, bl. a. till och , och . Även säkerhetssitua tionen har i någon mån förbättrats för flyktingarna i området. En central amerikansk konferens för att behandla de internt hemlösas och flyktingar nas problem kommer att hållas av UNHCR i samarbete med de 11 t2 1988/89. 1 saml Nr 82 Den kan anses vara en del av de pågående centralamerikanskafredssträvandena. Flyktingaroch asylsökande i , och Undersenare delen av åttiotalet har antalet asylsökande, särskilt från utomeuropeiskaländer, i ökat. uppskattades antalet asylsökande i tifl165000 1986 ha växt tifl ca 204000 personer. För år 1987uppskattades det totala antalet asylsökande tifl ca 188000. En ökning till237000 beräknas ha varit utfallet för . Det bör uppmärksammas att dessasiffror, liksom all annan flyktingstatistik, måste tas med vissa reservationer.Till iélkälloma hör t. ex. att hänsyn inte tas till humvida en person tidigaresökt asyl eller fått tiflstånd i ett annat land. andel asylsökande har fortsättningsvis anlänt utan dokument eller medfalska sådana. Dessa förhållanden har föranlett ett stort antal länder attbibehålla en skärpt tillämpning av gällande utlänningslagstiftning, liksom attföreta ytterligare förändringar i restriktiv riktning av lagstiftningen ochvidta olika andra begränsande åtgärder. Det kan konstateras att i genomsnittmindre än av de asylsökande i får uppehållstillstånd. 1 ärmotsvarande siffra . Detkan också konstateras att ökningen i av antalet asylsökande under år1988 till stor del gäller tre gmpper: jugoslaver, polacker och turkar. Mycketfå av dessa asylsökande uppfyller krav. 1det följande ges tillgänglig information avseende tillströmningen av asylsökandeoch flyktingar liksom lagstiftnings- och andra frågor, som rör flyktingpolitik,i de nordiska samt i ett antal andra industrialiserade länder. Detmåste understrykas att de statistiska uppgiftema, med undantag för antaletasylsökande, inte nödvändigtvis är jämförbara. Dels skiljer sig lagstiftningen meflanländema, dels presenteras inte beslutsstatistiken med klart angivande av vilkatillståndskategorier (jfr. 3, 5, 6§§ och humanitära skäl) som avses. Denföljande tabellen ger en samlad bild av utvecklingen av antalet asylsökande iEuropa och . .41» v///ca Av vilka Underår 1988 ankom 4668 asylsökande jämfört med 2 1987. Det uppskattas att ca80 % av dem som söker asyl i får stanna efter beslut i första instans. Vidaresökte 6 641 personer asyl vid danska ambassader. Man uppskattar att ca 3 idenna kategori får positiva beslut. Den största enskilda gmppen asylsökande varslatslösa palestinier. Härefter kom, i storleksordning, iranier, tamiler ochpolacker. Dendanska flyktingkvoten har höjts till 1 750 personer. Från dennakvot avräknas emellertid alla personer som får tillstånd av anknytningsskäl.Kvotens balans används därefter för uttagning av flyktingar i samarbete med UNHCR,dock är UNHCR garanterade minst 500 platser (jämfört med 250under ). Denredan beslutade regeln om böter för flygbolag, som transporterar personer utangiltiga passhandlingar eller viseringar, har satts i kraft fr.o.m. den 1januari 1989. Rättsliga åtgärder mot ett antal flygbolag förbereds förnärvarande. Danmarköverväger nu inrättandet av en särskild avasylsökande utan identitetshandlingar och för sådana som befaras planera att gåunderjorden. Vidare kan nämnas att danska Röda korset nu medverkar vidmottagandet av asylsökande på . Utslagav främlingsfientlighet förekommer sporadiskt på många platser, särskilt ikommuner med stor invandrartäthet. I massmedia har debatten varit livlig ochspänt över ett brett fält. I många stycken har den påmint om Sjöbo-debatten iSverige, av vilken den delvis inspirerats. Men de främlingsfientliga ståndpunktemasynes ha fått större utrymme i , i synnerhet i den konservativa delenav pressen. Från flyktingorganisationerna och deras sympatisörer har destramare asylregler, som infördes , liksom reglernas praktiskatillämpning, utsatts för stark kritik. Underår 1988 har en kommitté sett över utlänningslagen och den presenterade sinaförslag i början av febmari 1989. Bland annat föreslår gmppen att asylsökandeskall få rätt alt överklaga negativa beslut. har presenterat ett invandrarpolitiskt förslag om utlänningarsrättsliga ställning m. m. Underåret höjdes flyktingkvoten till 300 personer och kvoten förväntas ånyo höjasunder . Finlandhar också utvecklat ett system för kommunall mottagande, vilket i fleraavseenden liknar det svenska. Omfattandeopinionsundersökningar har också kunnat konstatera att den allmänna opinionenär betydligt mer positiv gentemot flyktingar och invandrare än vad man tidigareförmodat. kom 64asylsökande, varav 4 gavs asyl enligt Genéve- konventionen. 14 fick uppehållstillstånd utan asyl, 11 återkallade sina ansökningar, 21 fick avslag och 14 fall är ännu inte avgjorda. Totaltkom 6602 asylsökande till , en minskning med 2200 jämförtmed (8613). De största gmppema kom från (1 940), (985),(548), (455) och (438). Strömmenav asylsökande från har i stort sett upphört sedan införde viseringsplikti . Antalet asylsökande från har också minskat väsentligt sedankriget mellan och har upphört. Utlendingsdirektoratet(UDI) uppger att 5270 ärenden, som berörde 6 378 personer, behandlades under år1988. 2,3%=147 personer erhöfl flyktingstatus enligt 1951 års 64,= 4 110 personer fick uppehållstillstånd av andra skäl än 33,= 2 115 personer fick avslag på sin ansökan Vidårets slut fanns 1 275 obehandlade asylärenden. Detär en anmärkningsvärt låg andel som får asyl i enlighet med . Dennorska flyktingkvoten ligger fortfarande på 1 000 personer . Under år1988 beviljades 1001 personer inresetillstånd. Underår 1988 har antagit en ny utlänningslag som ger utrymme för strängarekontrollåtgärder men även ökad rättssäkerhet för utlänningar i . Förnärvarande pågår arbetet med att utforma föreskriftema. Lagen beräknas träda ikraft . Nyligenhar justitieministern meddelat i att de asylsökande, som varit ilandet och inte fått sina ärenden avgjorda, kan räkna medatt få stanna i landet. Detta om de inte är kriminella, säkerhetsrisker elleruppehåller sig i landet olagligt. Regeringenhar även lagt fram en stortingsmelding om invandringspolitiken. Helautlänningssektom har undergått genomgripande förändringar under året.Organisatoriskt har frågoma samlats under ett tak, UDI, som inledde sinverksamhet . Asylärendena överfördes till UDI frånjustitiedepartementet . Liksom i har man valt att regionaliseraoch UDI har 6 regionkontor. UDIhar tillförts 100 nya tjänster. Vid kommunal- og arbeids-departementet,vamnder UDI lyder, inrättades en särskild avdelning för invandrarpolitiskafrågor och i jiistisdepartementet, som är klagoinstans i invandrar- ochasylärenden, inrättades en speciefl utlänningsavdelning. Behandlingstidenför ett asylärende uppges vara nere i 6 9 månader efter att igenomsnitt ha legat . Ambitionen är emeflertid att komma ned i enbehandlingstid på 3 4 månader. Främlingsfientlighetenhar blivit afltmer märkbar och tagit sig en del skrämmande uttryck. Det är Folkebevegelsen mot innvandring som står bakom de mest extrema yttringarna av främlings fientlighet. Rörelsens ledare arresterades , misstänkt för att planera att spränga en asylförläggning i sin hembygd . Australienhar inte vidtagit några förändringar i sin utlänningslagstiftning ellerflyktingpolitik. De förslag i den riktningen, som presenterades av en år 1987tillsatt kommitté, har i allt väsentligt lämnats utan avseende. Underår 1988 mottogs 521 asylsökande och 66 personer () gavs flyktingstatusenligt . Dämtöver har 208 personer fått tillstånd att stannaav humanitära skäl. UnderAustraliens mottagningsprogram för flyktingar och särskilda humanitära fallmottogs 11400 personer under budgetåret (1/7-30/6) 1987/88. Planeringstalet /89 är 12000. Australienhar ett väl utvecklat regeringsstött program för flyktingmottagande, the CommunityRefugee Settlement Scheme (CRSS), varigenom frivilliga gmpper ochorganisationer direkt deltar i mottagandet och integrationen av flyktingar.Från slutet av år 1979 tifl har nära 20000 personer tagitsemot inom ramen för detta program. Tillföljd av den skärpning av lagstiftningen och dess tillämpningsregler, sominfördes , har antalet asylsökande i fortsatt att minska. Antaletasylsökande beräknas till ca 4800, jämfört med 6000 personerunder och 7 1986. Närahälften av de sökande kommer från tre länder, nämligen (1085), (465) och (434). Sedan följer (327), (316), (262), (193) och (164). Underår 1988 fick 248 personer tillstånd att stanna enligt flyktingkonvention.1447 fick slutgiltigt avslag medan 2 609 ärenden antingen fortfarande väntarpå prövning eller har överklagats. Antalet asylsökande som får stanna av andraskäl än enligt betraktas som marginellt. Allmänttycks det föreligga en generös attityd gentemot flyktingar i , även omden höga arbetslösheten har lett många kommuner tifl att vägra att ta emot-flerflyktingar. Canadaär traditioneflt ett av de stora invandringsländema och mycket aktivt i det internationeflaflyktingpolitiska samarbetet. Invandringen till är organiserad enligtett detaljerat system, där man bl. a. kan väga in demografiska hänsyn. Inomramen för detta system tar emot ett betydande antal flyktingaroch personer i en motsvarande situation. planerar manför en invandring av totalt mellan 150000 och 160000 personer, vilket innebär en ökning med 25000 jämfört med . Andelen flyktingar beräknas uppgå till 23000, varav 13000 tas emot genom rent statliga åtgärder och resten antas bli föremål för omhänderta gande i privat regi via frivifliga organisationer, vilka får viss ersättning 15 Därutöver räknar man med ett stort antal enskilda asylsökan- Skr.1988/89:82 de. Den canadensiska regeringen bedömer att det totala antaletflyktingar och humanitära fall kommer att bli över 30000. Under år 1988kom 31 000 enskilda asylsökande, bl. a. från och Sri Länka. Islutet av beslöt den canadensiska regeringen om ikraftträdande av ettnytt system för hantering av ansökningar om asyl. En ny lagstiftning harinförts, som bl.a. innefattar möjlighet att vid gränsen avvisa asylsökandetill s. k. "safe third countries", något som alltså inte kunde skeenligt den tillämpade ordningen. Detta förhållande hade lett till attbalansen av icke behandlade asylärenden snabbt växte till en oacceptabel nivå(ca 85000 ärenden vid tiden för omläggningen). En särskild plan har lagts uppför att arbeta undan denna ärendebalans parallellt med att den nya ordningenbörjar tillämpas. Arbetetmed den nya ordningen och belutet om dess ikraftträdande har ackompanjerats aven bitvis het debatt i media, där inte minst de frivifliga organisationernariktat stark kritik mot de genomförda förändringarna. Manberäknar att 34 352 personer sökte asyl , jämfört med drygt 7 000personer . Antaletbeviljade ansökningar uppgick till 8 794, ungefär samma antal som år 1987.Väntetiden är dock i de flesta fall . 8915 8 377 4 725 2236 99 Avde afrikanska sökandena kom 4255 personer från , 2 703 från , 1 876från , I 240 från och 988 från Republiken . Bland deasiatiska sökandena kom 1 570 från , 1416 från , 1 377 frånLaos, 1 343 från Sri Länka och 814 från . Den största europeiskaflyktinggruppen kommer som tidigare från (6 739 sökande). En kraftigökning, jämfört , har skett av sökande från . Dessa ansessällan ha tiflräckliga skäl för att få flyktingstatus och de flesta får därföravslag på sina ansökningar. Manräknar med ca 11000 icke avgjorda ansökningar. Enligtfranska myndigheter har man också problem med det stora antalet ogrundadeasylansökningar samt med att ett stort anlal av dem som får negativa beslutändå stannar kvar i landet. Detkan också noteras att del inte förs statistik över personer som får tillstånd av flyktingliknande skäl. Med avseende på yttringarav främlingsfientlighet förekommer kontinu- Skr. 1988/89:82 erligtrapporter i pressen om brott riktade mot invandrare. Någon särskild ökning avfrämlingsfientliga tendenser tycks å andra sidan inte ha ägt mm. Underår 1988 sökte sammanlagt 103076 personer asyl i , vilket varnära en dubblering jämfört med (57 379). Antalet asylsökande under år1988 representerar den högsta siffran . De asylsökande fördeladesig på följande länder: Igenomsnitt tar asylförfarandet innan beslut fattas i förstainstans. fattades beslut i första instans angående 88 530 personer,av vilka 7 621 fick asyl. Vid slutet av fanns oavgjorda ärenden iförsta instans avseende nästan 98 000 personer. Enligtden officiella statistiken finns också 300000 de factoflyktingar dessa är alltså inte flyktingar enligt gmndlagen men kan hellerinte utvisas på grund av förhållandena i hemlandet. Därutöverhar man tagit emot väl över 100 000 (106000 per ) s. k. aussiedlers,dvs. människor företrädesvis från som åberopar tysk härstamningoch när detta accepteras automatiskt kan erhålla västtyskt medborgarskap. Situationenhar lett till att regeringen nu har beslutat att införa viseringsplikt förjugoslaviska medborgare samt för medborgare från 14 länder i tredje världen.Regeringen inför krav på transitvisa för turkiska medborgare.Besluten måste godkännas av det federala parlamentets överhus, men förväntasträda i kraft . Manhar också kunnat notera nya yttringar av främlingsfienllig art, t. ex. i formav det högerradikala partiet Republikanernas valframgångar. Hosden grekiska regeringen registrerades 826 asylsökande , de flestafrån och . 236 positiva beslut fattades. HosUNHCR registrerades 7 470 personer totalt, varav 2 330 accepterats enligt ,övriga fall väntar på beslut. Av de 7 470 kom nära 4000från företrädesvis och ca 1 800 från , främst då och . Ca 1 300 personer kom från olika , med den överväldigande majo- 17 Ca600, slutligen, kom från olika , Skr. 1988/89:82 med Indiensom dominerande land. Enviss "modernisering" av utlänningslagsstiftningen planeras, i avsiktatt framför allt reglera kriterier och procedurer vid behandling av asylansökningar.För närvarande finns knappast vad man kan kalla en adekvat procedur förbehandling av asylansökningar. Vidare hoppas man att det nybildade grekiskaflyktingrådet skall kunna leda tifl en förbättring av flyktingsituationen rentallmänt. 1 dagsläget är de asylsökande och flyktingarna beroende av hjälp frånUNHCR, samt av den s.k. "svarta" arbetsmarknaden, för sinförsörjning. Italienvidhåller fortsatt sin geografiska reservation till , dvs.att endast européer kan accepteras som flyktingar. Det finns heller ingenlagstiftning avseende flyktingmottagande. EnligtUNHCR:s statistik finns det ca I 200 mandatflyktingar i , vilka alltsåfår hjälp av UNHCR. De största gmpperna bland dessa är etiopier, somalier,iranier och irakier. Deflyktingar som erkänns av är östeuropéer främst från ,och . Detuppskattas att 422 personer fått politisk asyl medan 750 väntar på tillståndatt få emigrera till . Italiensstora bekymmer utgörs av de uppskattningsvis 250000 eller fler personer somuppehåller sig illegalt i landet. De flesta av dessa kommer från olikaasiatiska och . Ettarbete som påbörjades med syfte att utarbeta en helt ny utlänningslagbefinner sig i sitt slutskede och ett förslag väntas bli framlagt förparlamentet . Underår 1988 sökte totalt 7 486 personer asyl i , vilket var en nedgångjämfört med (ca 13 500 personer). De största grupperna var ghananer,etiopier, iranier, polacker och zaireaner. gavs 686 personer asylenligt och 267 personer fick stanna av andra skäl. Totaltväntade vid årskiftet 10343 personer på beslut. Detcentmm för mottagande av asylsökande på flygplatsen , som inrättades , stängdes efter ett beslut i högsta domstolen. Till följd av en i parlamentet snabbehandlad lagändring kunde detta centmm åter öppnas . Detta innebär att asylsö kande, som anländer till , får vänta där till dess att deras ansök ningar är avgjorda. Underår 1988 sökte 16726 personer asyl i . Detta är en ökning jämförtmed trots att man från genomförde en skärpning av asyflagstiftningen. Antaletasylsökande är det högsta sedan flyktingama från kom år1956. Över hälften av de asylsökande kommer från (9673) följt av SriLänka (1 516), (818), (730), (659) och (529). Avde asylsökande togs 14440 om hand i de fyra särskilda centra som etableradesden . Resterande personer utgörs bl. a. av återföreningsfall. 680personer erhöll asyl (jämfört med 829 ), varav 227utgjorde återföreningsfall och 155 erhöll asyl av särskilda skäl. 8 844asylsökande fick avslag på sina ansökningar, vilket innebär att genomsnittligt7% beviljades asyl i första instans. Asylsökande från () och frånAfghanistan () har haft det högsta antalet beviljade ansökningar. Av deturkiska sökande beviljades endast 5,asyl. Av dem som fått avslag på sinaasylansökningar har 2036 beviljats provisoriska uppehåflstillstånd avhumanitära skäl, 312 har tifls vidare fått stanna enligt beslut avflyktingmyndigheten och en person hålls intemerad. Totaltavvaktar 30063 asylansökningar (1988: 24276) ett rättsligt avgörande, varav6218 ligger hos de kantonala myndighetema, 12648 hos flyktingmyndigheten och 11197 hos den högsta besvärsinstansen, justitie-och polisdepartementet. Dehöga asylsökandesiffroma tillsammans med presentationen av den strategieutredningavseende 90-talets asylpolitik, som den schweiziska regeringen arbetat med,kommer säkert att leda till en fömyad debatt av landets möjligheter attfortsätta den nuvarande asylpolitiken. Isammanhanget kan det också nämnas att harinfört en flyktingkvot på 1000 personer . underperioden januari september ansökte totalt 1 941 personer om asyl iStorbritannien. De största gmppema var turkar, iranier, irakier, sudaneser,pakistaner och lankeser. gavs 304 personer flyktingstatus medan841 fick stanna av andra skäl. väntar 8 582 personer på beslut. Turkiettillämpar endast på personer som flytt på gmnd avhändelser i . sökte något hundratal personer från Östeuropaasyl i enligt denna konvention. UNHCR i registrerardäremot personer, som enligt med tilläggsprotokollet (dvs. utan geografisk begräns ning) är att betraktas som flyktingar. t3 1988/89. Under år 1988registrerades ca 5 500 personer hos UNHCR. Av dem Skr. 1988/89:82 somaccepterades som flyktingar för överföring till tredje land uppskattningsvisca 2 500 (siffran är inte officiell) var 85 iranier och resten irakier. Avdem som accepterades av UNHCR var vapenvägrare och desertörer, som intestrikt fafler års konvention, men som på gmnd av situationen ihemlandet står under UNHCR:s beskydd. Dettotala antalet iranier som uppehåller sig i uppskattas till ca 400000.Många försöker själva genom ambassader/generalkonsulat i att fåtillstånd att bosätta sig i tredje land. Det är endast en liten del som anmälersig hos UNHCR. Islutet av augusti och tog ca 56 000 irakiska kurdersin tillflykt till . Turkiska myndigheter har inte gett dem formellflyktingstatus men ett de facto flyktingliknande skydd. Efter det att ca 18 000överförts till och ca 2 600 repatrierats till befinner sig nu ca36000 i tre läger i . Ungernhar blivit ett mottagarland för flyktingar från framförallt . Man räknar med att över 20000 flyktingar har tagits emot ochsärskilda mottagningscentra har upprättats i landet. , som tidigaredeltagit i UNHCR:s arbete som observatör, har beslutat att ansluta sig till1951 års flyktingkonvention och tilläggsprotokoll samt att ansöka omfullt medlemskap i exekutivkommittén. USAhar ett system för flyktingkvot där man från början anger indikativa siffrorför de olika kontinenterna. Traditionellt har och haft dehögsta indikativa siffroma även om en viss skiftning från till fördel förSovjetunionen kunde uppmärksammas under slutskedet av president . Depersoner som kan omfattas av kvoten indelas i sex kategorier. Kategori ettomfattar bl. a. personer som befinner sig i omedelbar fara medan kategori sexavser flyktingar vars mottagande anses tjäna "nationens intressen".För /87 (det amerikanska budgetåret löper 1/10 30/9) uppgickden totala kvoten till 70000 personer, för /88 till 87 500 ochför /89 är kvoten satt till 94000 personer. Motslutet av hade ca 73000 oavgjorda ansökningar avseende enskildaasylsökanden. Ca 8 500 negativa beslut hade fattats och ca 5 500 personer hadegivits asyl. Jämförelseviskan nämnas att det för hela perioden fattades ca 73 700negativa och ca 28400 positiva beslut avseende enskilda asylsökanden. Underde har man i fått en stor tillströmning av personer från och . De flesta av dessa lever illegalt i 20 landet, vilket under åretledde till att de amerikanska myndighetema erbjöd Skr. 1988/89:82 amnesti tilldem som lät registrera sig. Många av de berörda el salvadora-nerna och nicaraguanemavalde emellertid att hellre ansöka om asyl än att söka omfattas avamnestibeslutet. USAförväntas deltaga i de s. k. konsultationerna mellan ett antal industrialiseradeländer från och med det möte som är planerat (se sid 28). Antaletasylsökande i uppgick till 15 790, dvs. en ökning med 4 384jämfört med . De största gmppema kom från , ,, , , och . Antaletflyktingar som fått flyktingstatus enligt flyktingkonvention uppgick tifl1 785 personer. Detfinns däremot ingen statistik gällande antalet asylsökande som fått tillståndatt stanna av andra skäl än enligt konvention. Antaleticke avgjorda ärenden per uppgick tifl 9072. Ettsnabbförfarande har införts beträffande administrationen av asylsökande frånöststaterna främst Ungem, , och av innebörden att deasylsökande i första hand i ett informationsblad upplyses om att de harytterst små chanser att beviljas asyl med hänsyn till förhållandena i derashemländer och att de kan återvända utan konsekvenser för det fall derespekterar föreskrivna tidsramar. Omden asylsökande ändå beslutar att fullfölja sin ansökan skall besked lämnasfrån första instans inom tre , efter eventuellt överklagande frånandra instans och slutligen efter eventuellt överklagande tillhögsta instans . Avungerska asylansökningar beviljades asyl, medan motsvarandesiffra för polska ansökningar var . Som jämförelse kan noteras att av de mmänskaasylsökande fått tillstånd att stanna. 4 Det intemationella flyktingarbetet och roll Regeringensgmndläggande inställning är att flyktingfrågoma endast kan lösas genom ett aktivt intemationellt samarbete. Bevakningen av den internationella utvecklingen på området har därför varit intensiv och har både politiskt och genom biståndsinsatser kunnat reagera på nya och/eller förvärrade flyktingsituationer.