prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — genomförasi anslutning till kommande försvarspolitiska beslut . Förändringarnabör givelvis vara neutrala i förhållande tillden militära Lokalhållarna, dvs.byggnadsstyrelsen, aflTärsverken och försvarsmyndighelerna, bör ges möjlighet attupphandla byggadministration från antingen eller FortF. Dessa myndigheterbör i sin roll som projektledare m. m. stimuleras att köpa tjänster avvarandra. Lokalbrukarna bör ges ökade möjligheteratt under kostnadsansvar och, beträffande decivila myndigheterna under övergripande ansvar och tillsyn,och vad gäller försvarsmyndighelerna enligt rollfördelningen iförsvarets planerings- och ekonomisystem,välja form och huvudmannaskap för verkställighet av drift och löpande underhåll. Jag har för avsiktatt återkomma till regeringen med förslag lill riktlinjer för berörda myndigheter som rör genomförande av deredovisade samordningsåtgärderna. Vidare har jag erfarit att chefen förförsvarsdepartementetkommer all i en särskild proposition om det militära försvaret lämna förslag lill utveckling av produklionsledningssyslemet. I detta sammanhang kommer ylleriigare preciseringarall lämnas beträflfande försvarelsanläggnings- och lokalförsörjning utifrån de riktlinjer som jag har redovisat. I anslutning till detta kommer uppdrag atl lämnas lill riksrevisionsverketatt, i samråd med överbefälhavaren, utarbeta förslag till ett syslem med kapitaltjänstkostnader inomförsvarets område samt lill överbefälhavarenatt förbereda genomförande av- resultatenheter på försvarsmyndigheterna, i enlighet med vad jag harredovisat. Vidare kommer frågan omformerna för FortF:s förändrade redovisning på statsbudgeten allnärmare preciseras. Utredningen beröräven förhållandel mellan aflTärsverken och resp. FortF. Jag vill mol dennabakgrund aktualisera följande frågor. Statsmakternasstyrning av aflTärsverken är av en helt annan art än vad som gäller för deanslagsfinansierade myndigheterna och försvarsmakten. Enligt gällandeordning är aflTärsverken egna lokalhållare med betalningsansvar. För samtligaaflTärsverk gäller alt de skall samråda med i sambandmed anskaflfning av generella kontorslokaler. I fråga omadministration för affärsverkens byggproduktion finns två huvudgrupper, varavpostverket, och luftfartsverket utgör en grupp som enligtregeringens besluta skall anlita för all byggadministrationkring byggnadsobjekt över 1,5 milj. kr. Övriga aflTärsverk kan självabeslut i frågor som rör byggadministrationen. De berörda aflTärsverken har iolika sammanhang framfört önskemål att kunna köpa byggadministrationstjänster även påmarknaden. Bland motiven som framförts äratt aflTärsverken i alla andra avseenden har frihet att upphandla tjänster, all beslut i finansieringsfrågornumera fattas av aflTärsverken, attaflfarsverken i väsentliga avseenden i sin tur tillhandahåller tjänster för andraaktörer på marknaden och därmed i någon mening är konkurrensut- Prop.1988/89:100 satta osv. För egen del anserjag att det finns starka motiv för att aflTärsverkens agerande ilokalförsörjningsfrågor samordnas med övriga myndigheters. Jag har i detföregående redovisat förslag som utökar aflTärsverkens skyldigheter attsamverka med övriga statliga myndigheter i lokalförsörjningsfrågor. Frågan omaflTärsverkens val av byggadminislratör är i delta perspektiv ingenhuvudfråga för statsmakterna. Den bör inte heller vara helt avgörande förbyggnadsslyrelsens möjligheter atl bibehålla kompelens i dessa frågor. Möjligen finns det skäl altvara uppmärksam på det faktum attaflTärsverken ofta genomför stora byggprojekt, där kraven på kompetent hantering är särkilt stora. Dessa projekt ärsamtidigt viktiga för att bibehållaoch utveckla kompelens på området. 1 så måtto är en fortsall samverkan mellanaflTärsverken och av stort värde för staten. Enligt min mening bör denna samverkan dock ges enmer aflTärsmässig grund och jagföreslår därför avveckling av nuvarande obligatorium för affärsverken all anlita i frågaom köp av byggadministration.Byggnadsstyrelsen och FortF bör ges möjligheter att bedriva uppdragsverksamhet under sådana formeratt dessa kan erbjuda affärsverkentjänster, och att aflTärsverken upphandlar tjänster från ,FortF eller på marknaden på ett ur konkurrenssynpunkt neutralt sätt. Förändringarna bör vara genomförda senast vid utgångenav /91. Eftersom stalsmaklerna av överordnademotiv kräver en samordning och utveckling avden statliga kompetensen inom lokalförsörjningen, får avvecklingen inteinnebära att aflTärsverken bygger upp egen kompetens som dubblerar debyggadministraliva tjänster som och FortF kan sälja. Avsikten är att aflRirsverken i detta avseende enbart skallstärka sin roll som beställare. Avvecklingen av obligatoriet innebär såledesvalfrihet för affärsverken att köpa tjänster från ochFortF eller motsvarande externa tjänster. Avslutningsvis villjag anmäla all det ankommer på regeringen att besluta om de frågor somsammanhänger med genomförande av samordnad lokalförsörjning. Eftersom frågorna haren stark knylning lill de nya riktlinjerna för lokalförsörjningen, bör regeringen geriksdagen tillfälle all la delav vad jag har anfört. Utredningen haraktualiserat vissa vikliga frågor som rör den statliga fastighets- ochförmögenhetsförvaltningen. Bl.a. anförs att överordnade mål för statensfastighetsförvaltning inte alltid har kommit lill samlat uttryck, atlinstruktionerna inte alltid innehåller preciserade uppdrag i frågor som rör fastighetsförvaltning etc. Vidarehar utredningen pekat på att ansvarsförhållanden inom fastighetsförvaltningen ivissa fall är otydliga och bör stramas upp. Ett samlat statligfastighetsregister bör enligt utredningen övervägas ytteriigare. Riksrevisionsverkel(RRV) har i en förstudie om slalens markinnehav funnit brister i vissa fastighetsförvaltande myndigheters redovisning. RRV pekar,liksom utredningen, på brister i formulering av mål för fastighets förvaltningen,i frågor som rör ansvarsfördelning m. m. Mot denna bakgrundavser jag all senare återkomma lill regeringen med Prop. 1988/89:100 förslag atl tillkalla en särskildutredning om statens fastighetsförvaltning. 9 Denna utredning bör få tilluppgift atl belysa statens roll som fastighels-och förmögenhelsförvallare, vilka åtgärder som kan vidtas för att nå eneflfektivare och aktivare ekonomisk hantering av fastighetsfrågor. Utredningen bör vidare klariägga på vilket sätt mål kantydliggöras för fastighetsförvaltande myndigheter, huransvarsfördelningen kan preciseras m. m.Jag finner det naturligt att utredningen i detta sammanhang tar upp frågor som rör ekonomisk redovisning ochuppföljning liksom frågan om ett samlat fastighetsregister. Jag hemställer att regeringen dels föreslår 1. att godkänna riktlinjer för hanteringav lokalkostnader i enlighetmed vad jag har förordat 2. att godkännariktlinjer för samordnad statlig lokalförsörjning i enlighet med vad jag har förordat dels bereder tillfälle att ta del av vad jaghar anfört om 3. genomförande av samordnad statliglokalförsörjning 1988/89 Anslag 1000 1989/90 Förslag 1000 Byggnadsstyrelsenär central förvaltningsmyndighet för frågor om lokalförsörjning för civilastatliga myndigheter och förvaltning av statliga fastigheter. 1 verkels uppgiftingår främst att svara tor myndigheternas lokalförsörjning, atl förvalta defastigheter som är upptagna i styrelsens förmögenhets-. redovisning, attefter uppdrag projektera, bygga och inreda byggnader för statens räkning saml all verka förbesparingar i fråga om byggande och fastighetsförvaltning för statens räkning. Inombyggnadsstyrelsen fanns vid utgången av /88 exkl. försöksverksamhetenmed lokalvård sammanlagt 2 105 anställda vilket är ca 50 färre än vid utgångenav budgetåret innan. Av de anställda var kvinnor. Den regionala organisationen omfattade 1619anställda varav 872 sysselsatta med fastighelsdrift och 338 rnedbyggnadsverksamhet i egen regi inkl. regional administration. Intäkterna består tillövervägande del av hyror från statsmyndigheterna. Kostnaderna fördelas på statsägda lokaler,inhyrda lokaler samt administration.Kostnaderna för de statsägda lokalerna består av drift och underhåll m. m. saml kapitalkostnader. Anslag förbyggproduktion och inredning redovisas i särskild ordning. I statsbudgeten förs endast upp ett formellt anslag av1000 kr. Resultat av verksamheten 1987/88 Prop. har under det gångna budgetåretfortsatt sill interna förnyelsearbete. Huvuddelen av inhyrningsverksamhetensaml projeklled-ningsverksamheten har decentraliserats lill regionerna. Beslut harvidare tagitsatt förvaltningskontoret i kvarteret fr. o. m. innevarande budgetårförs över från huvudkontoret till den östra regionen. Detta har inneburit att personalen vid huvudkontoretminskat från 580 personer lill ca 370 personer under det gagna året.Under budgetåret har vidare riktlinjerlagts fast för det fortsatta förändringsarbetet. Inriktningen är härvid att enny organisation skall kunna träda i kraft fr. o. m. nästa budgetår.Verksamheten avses indelas i tre huvudområden lokalförsörjningsplanering,fastighetsförvaltning och byggproduktion samt i ett antal stödfunktioner. Denna indelning skall ligga lillgrund för såväl huvudkontorets som regionernasnya organisation. Övervägandena kring huvudkontorets dimensionering utgår ifrån en minskning lill ca 250personår . Minskningen avhuvudkontoret avser såväl fortsatt decentralisering som besparing/rationalisering.Riktlinjerna för det fortsatta förändringsarbelet innebär vidare endecentralisering av arbetsuppgifter inom lokalförsörjningen saml enförstärkning av ekonomifunktionen inom verket. En del av dessa åtgärderberäknas kunna genomföras redan innevarande budgetår. Utveckling av modeller för resultatstyrning ochresultatredovisning sker vad avser såväl fastighetsförvaltning sombyggproduktion. Avsikten är att testa modeller i den interna styrningenunder innevarande budgetår. I anslutning till detta arbete har ett verksövergripande syslemför lidredovisning införts. Systemettillämpas inom i första hand byggproduktionen. Försöksverksamheten med resultatbonusinom fastighetsförvaltningen genomförs för tredje året vid styrelsensvästra region. Parallellt pågårutvecklingsarbete för att om möjligt kunna utöka denna form av styrning.Ett nytt ADB-baserat system för verkets beståndsredovisning, inkl. hyresaviserings- och debiteringssystem,BEA-BR, har införts. När del gäller personalförsörjningsfrågor har olikautvecklingsprogram till stöd för förnyelsearbetet tagits fram. Jämfört med /87 har detsamlade resultatet 1987/88 ökat med 502milj. lill totalt I 176 milj.kr. Ökning härrör sig till elt överskottav en faslighetsförsäljning i (prop. 1986/87:25). Den samlade ökningen reduceras dock lillföljd av en extra amortering om 299 milj. kr. Resultatetefter finansiella poster, dvs. utan hänsyn till extraordinära intäkter m. m.och före bokslulsdispositioner m.m., är 634milj. kr., en ökning med 105 milj. kr. Hyresintäkterna har, liksom de totala intäkterna, ökat med drygt 5%från föregående år. Kostnaderna fördrift, underhåll, administration m.m. har ökat med . Driftskostnadernaökade och kostnaderna för underhåll m. m. med . Den större ökningen för underhåll m.m. beror på ökade insatserför all åtgärda hus med eftersatt underhåll. För budgetåret.1987/88 uppvisar verksamheten med inhyrda lokaler ett underskott om 80 milj. kr. atl jämföramed ell underskott om 70 milj.kr året innan.Huvuddelen av årets underskott beror på att vid debiteringav lokalhyror normalt inte får avvika från den hyresavise- Prop.1988/89:100 ring som gjorts (SFS 1980:598). De förändringar som föreligger iförhål- Bil. 9 lande lill budgel sammanhänger främst med omförhandlingar avhyreskontrakt som gjorts efter aviseringslillfällel. Under årethar vidare lokaler i storleksordningen 2,av det totala beståndet ståttlomma, vilket är i stort oförändrat i förhållande till /87. Del bokförda värdet av de statsägdafastigheterna uppgick lill 11 700 milj. kr.Fastigheternas marknadsvärde uppskattas till mellan 25000 30000 milj. kr. Total direktavkastning, dvs.rörelseresultatet i relation till fastigheternas marknadsvärde uppgår till . Byggproduktionenomfattar såväl den civila statsförvaltningen som vissa affärsverk m.fl.Volymen /88 var ca 1800 milj. kr. varav uppdragsverksamheten omfattadeinvesteringar för drygt en miljard. Egen-regiverksamheten har därav omsatt ca 200 milj. kr.inkl. harfasligheter för 66 milj. kr. förvärvats, bl.a. före detta Källbergskagymnasiet i för musikutbildning m. m. Inom övriga områden har verksamheten istort genomförts i enlighet med planeringen. budgetförslag 1989/90 Arbetet med att utveckla mot en ökadkundorientering och ett ökat resullallänkande kommer att prägla styrelsens arbete underkommandeår. En fortsatt utveckling av huvudkontorets stabs- och expertfunktionerkommer att ske som operativa arbetsuppgifter decentraliseras till region- och lokalkontor.Syftet är alt fler uppgifter skall kunnaulföras i nära kontakt med lokalbrukarna. föreslår atlstyrelsen ges en mer rambetonad styrning från statsmakternas sida. Förslagen är ell led i den fortsatta utvecklingenav den statliga lokalförsörjningenoch utgår från förslagen i 1987 och budgetpropositioner ochfrån styrelsens interna förnyelse- och förändringsarbete. Förslagen berörbyggnadsslyrelsens organisation, administration, ändrad finansiering av energibesparande åtgärder och mindreombyggnader och underhåll. Inom områdetlokalförsörjningsplanering kommer alt fortsättaarbetet med att utveckla lokalförsörjningsplaner och att ompröva tidigarestandard vad gäller ylbehov för olika verksamheter. Parallellt med pågående försöksverksamhet med lokalkostnader på ramanslag kommer nuvarande upplåtelsehandlingar att utvecklas i syfte att tydliggöra ansvars fördelning mellanlokalhållare och lokalbrukare. Kraven på besparingar och del begränsade investeringsutrymmet medföratt arbetet med att effek tivisera lokalförsörjningen i höggrad måste inriktas på det befintliga lokalbeståndet.Lokalförsörjningsplanerna liksom förstudier och priorite ringar pekar enligt styrelsen på ettökat investeringsbehov i förhållande lill gällande treårsplan. Vidare pekarbyggnadsstyrelsen på atl hyreskostnads utvecklingen inom vissa kommuner resulterar i en ökad lönsamhet med statsägda lokaler. Mot denna bakgrund föreslår styrelsen all överskott från 43 fastighetsförsäljningarskall användas för att öka andelen statsägda faslig- Prop. 1988/89:100 heter. 1 fråga om dentekniska fastighetsförvaltningen kommer att behållamålsättningen att genom rationaliseringar m. m. sänka de årligadriftskostnaderna . Olika former för ansvarsfördelning och samarbete kommer att prövas. Vidare skeren utveckling av planerings-ochbudgeteringsruliner, liksom formerna för resultatmätning och resultatuppföljning.De nya planeringsrutinerna innebär, förutom ökad långsiktighet, bättre möjligheter till samordning med lokalbrukarnas verksamhetsplanering.Styrelsen föreslår vidare att driftkostnadsbesparande åtgärder skall kunna finansieras med hyresintäkter ochkoslnadsföras inom resp. resultatbudgetför fastighetsförvaltningen. Slutligen föreslås att medlen för fastighetsunderhåll delas upp på envcrksamhetsberoende och en faslig-hetsberoende del. För byggproduktionenredovisar en treärsplan som i likhet innehåller enangelägenhetsgradering av aktuella byggnadsobjekl. Styrelsen har försöktanpassa planeringen till den nivå somangivits i gällande treårsplan, men föreslår alt planeringsnivån höjs medhänsyn till redovisade lokalbehov. förslagtill resultatbudget for fastighetsförvaltning (kkr) förslag 1989/90 -Hl 75 200 -H 9 300 -Hl 88 500 Resultatet efter finansiella poster 1989/90 beräknas blica 620 milj. kr. vilket i stort sett motsvarar budgeten för innevarandebudgetår. Utgifterna för den tekniska fastighetsförvaltningen av detstatsägda lokalbeståndel beräknarbyggnadsstyrelsen lill sammanlagt I 678 milj. kr. varav I 030 milj. kr avser fastighetsdrift. Beloppetinkluderar 50 milj. kr. för kriminalvårdens byggnader. Byggnadsstyrelsenföreslår att fastighetsunderhållet uppdelasi en fastighetsberoende och en verksamhetsberoende del. Sammanlagt föreslås 675 milj. kr. varav 120 milj.kr. för verksamhelsberoende åtgärder. Förslaget innebär en ökning med 146 milj.kr. i förhållande till innevarandebudgetår. Därutöver har beräknat ell investeringsbehovom 35 milj. kr. i driftskoslnadsbesparande åtgärder och för maskiner m.m. .Enligt regeringens direktiv för myndigheternas anslagsframställningar /89 skall civila statliga myndigheter redovisa i vilken omfattningoch som begränsningar i lokalinnehavel Prop. beräknaskunna genomföras under de närmast följande tre budgetåren. Redovisningarnaskall ulföras i samråd med . myndigheterhar föreslagit lokalbesparingar som enligt bedömning bör leda till reducering av lokalkostnaderna under budgetåret1989/90. redovisade materialet framgår all den disponeradelokalarean kan minskas medca 6000 m'. För att åstadkomma reella lokalbesparingar kommer byggnadsstyrelsenalt i samråd med berörda myndigheter utreda hur de lokaler som lämnas skall kunna användas för annanverksamhet. 1 budgetproposition redovisades förslag lill förändring av denstatliga lokalförsörjningen och slalsmaklernas styrning av (prop.1987/88:100, bil. 9 s. 36-48). Del ankommer på regeringen att besluta om dettaförnyelsearbete i de delar de berör . En arbetsgrupp inomfinansdepartementet har genomfört en översyn av de förordningar ochbestämmelser som styr verksamheter. Gruppen har i sittarbete utgått ifrån de krav som det pågående utvecklingsarbetet med denstatliga budgetprocessen med treårsbudget och ramanslag ställer, samtde riktlinjer för lokalförsörjningen som har redovisats i 1987 och 1988 årsbudgetpropositioner. Arbetsgruppen har vidare sökt beakta de förslag lillmodernisering av styrningen av myndigheterna som redovisas i propositionen om ledning av den statliga förvaltningen(prop. 1986/87:99). Arbetsgruppen visar hur ansvars- och arbetsfördelningen mellan lokalbrukare och kanutvecklas och i vilka frågor somlokalbrukare bör kunna ta kostnadsansvar. Övergång tillramanslag innebär ökade beslutsbefogenheter för lokalbrukaren. ställsnya och omfattande tekniska krav på budgetprocessen. Enligt arbetsgruppenmåste statsmakternas styrning av byggnadsstyrel senomarbetas för att budgetprocessen med ramanslag skall fungera smi digt liksom styrelsens samarbete med lokalbrukarna. viktigt grunddo kumentsom måste utvecklas är ett s. k. upplåtelseavlal. I upplåtelseavtal eller motsvarande regleras ansvarsfördelningen mellan lokalhållare och lokalbrukare,liksom kostnadsfördelningen dem emellan. Upplålelseavla- len är i sin lur elt grunddokument för hyresaviseringen och debitering en.Hyresaviseringen ligger till grund för myndigheternas budgetering av lokalkostnader och därmed även förstatsmakternas prövning av myndig heternas ramanslag. Hela kedjan frånupplåtelse av lokaler, hyresavisering lill efterföljande hyresdebiteringmåste synkroniseras med den statliga budgetprocessen för atllokalbrukaren skall kunna hanlera lokalkostnader na som en reell resurs. Det är därförviktigt att avise ring fångar upp allaförutsebara.förändringar i lokalkostnaderna och all sådana förändringar som kräver ställningstagande från statsmaktema klart framgår av aviseringen och av lokalbrukarnas anslagsframställningar. En av konsekvenserna av della resonemang är att bl.a. måste ges möjlighet att stå för vissa kostnader i avvaktan på att medel 45 ställts lill lokalbrukarens förfogande ibudgetprocessen. "988/89:100 Enligt arbetsgruppen kanbyggnadsstyrelsens nuvarande redovisnings- Bil. 9 struktur ligga till grundför övergång till en mer rambetonad styrning, där ekonomiska mål ställs upp för verksamheten. Somhar redovisats tidigare beslutasårligen en resultalbudgel för byggnadsslyrelsens fastighetsförvaltning. Intäkterna består huvudsakligen avhyresintäkter från de statliga lokalbrukarna. En utveckling avbudgetprocessen med ramanslag bygger på attstatsmakterna på ett helt annat sätt än tidigare skall pröva lokalkostnadernaoch deras förändringar. Intäklssidan i resultatbudgeten kommer därmed i storadelar all vara given av stalsmaklerna. Kostnadssidan i resultatbudgelenuppdelas på statsägda resp. inhyrda lokaler samt kostnader för administration.De påverkbara kostnaderna för de statsägda lokalerna består av drift-,underhålls- och administrationskostnader.Givet vissa antaganden om kostnadsutvecklingen för drift och underhåll, samtför kapitalkostnaderna, kan ett beräknat överskott avfastighetsförvaltningen framräknas. överskott skulle kunnas uppställas som mål för byggnadsstyrelsenverksamhet, givet vissa antaganden om intäkterna. skulle idenna modell ges möjlighet att besluta och prioritera i frågor om driftoch underhållsinsatser m.m. Därmed byggs även in ell visst incitament föreflfektivare hantering av dessa frågor. Ävennär det gäller övriga verksamheter inom kan en mera rambetonad styrning avverksamheten genomföras. Jag delar i huvudsak arbetsgruppensbedömningar om inriktningen av statsmakternasstyrning av . arbete bör såledesunder i första hand inriktas på sådana åtgärder som underlättar övergång till lokalkostnader påramanslag för lokalbrukande myndigheter, som tydliggöransvarsfördelningen mellan lokalbrukare och etc. Mot denna bakgrund föreslår jag alt treårsbudget för genomförsi den sista etappen, dvs. 1993/94. Jag har tidigareredovisat förslag till avveckling av nuvarande obligatorium för vissa afTärsverk att anlitabyggnadsstyrelsen för byggadministration. För att ge byggnadsstyrelsenmöjlighet atl sälja denna typ av tjänster påmarknadslika villkor, bör uppdragsverksamheten redovisas som en separatverksamhet. Uppdragsverksamheten skall bära sina egna kostnader samt även lämna bidrag till byggnadsstyrelsensgemensamma kostnader. Jag har för avsiktatt senare återkomma till regeringen med ett förslag till riktlinjer förbyggnadsstyrelsens verksamheter, redovisning och uppföljning med sikte på att förändringarnaskall kunna träda i kraft successivt fr. o.m. I detta sammanhang kommer en sammanvägning all ske mellan arbetsgruppens förslag och deförslag som för fram i sin anslagsframställning. I fråga omomfattningen av verksamheten 1989/90 gör jag i huvudsak samma bedömning som harredovisats i byggnadsslyrelsens anslagsframställning. Jag har för avsikt atl senare återkomma tillregeringen med förslag lill regleringsbrevför /90. Jag hemställer all regeringen föreslår att öil. till Byggnadsstyrelsenför /90 anvisa elt förslagsanslag av . Investeringar m. m. 1987/88 Utgift 633 243 754 Reservation 152 798 140 1988/89 Anslag 800000000 1989/90 Förslag 1100000000 Förinnevarande år har under detta anslag anvisats 800 milj. kr. Investeringar inom byggnadsstyrelsenslokalhållningsområde redovisas i form av en rullande treårsplan (prop1987/88:100, FiU 26, rskr. Planen omfattarmedel för både byggnadsarbeten och faslighelsförvärv. Gällande treärsplan1988/89 - 1990/91 omfattar investeringar om 800 milj. kr. Beloppen för desista åren är preliminära. Inomramen för treårsplanen beslutar regeringen om genomförande av enskildabyggnadsprojekt. Investeringsbehovet för perioden /90- 1991/92 beräknas till ca 2900 milj. kr. En bedömning av investeringarnasfördelning på resp. budgetår framgår avföljande tabell. Min bedömning baseras på de projekl-och lokalförsörjningsplaner som här utarbetats avbyggnadsstyrelsen och jag har i dessa frågor samrått med berörda statsråd. Detbör noteras att byggnadsobjektenbefinner sig i skilda planeringsstadier. Erfarenhetsmässigt innebär del att kostnaderna för de enskildaobjekten kan komma att ändras. Detankommer på regeringen atl besluta om mindre justeringar av aktuellakostnadsramar. Investeringar milj. kr. Pågående/beslutade Nya investeringar m. i Av de byggnadsobjekt som redovisades i 1988 årsbudgetproposition har regeringen beslutat att igångsätta följande större byggnadsobjekt,nämligen förvaltningsbyggnad i och samtnybyggnad för ambassaden i . Nybyggnaden i kommer attfinansieras med överskott från fastighetsförsäljning (prop.