prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — Förbundet har därvid lämnat uppgifter som tyder på att trähusföretagenhar betydande egna markreserver och att en avsevärd andel av husen levereras till företagensegna tomter. Med hänvisning till bl. a.dessa uppgifter anförs från förbundet att småhusproduktionen konuner att dämpas och att ttähusföretagen får problem omundantaget från markvillkoret inte föriängs. För egen del villJag anföra följande. Efterfrågan på nybyggda småhus har ökat. Under desenaste åren har också produktionen av låntagarbyggda egnahem ökat. Antalet beviljade lån försädana småhus ökade till 7 904 budgetaret1986/87 och till 9 512 /88. är sysselsättningengod inom ttähusindusttin. Den ökade efterfråganpå nybyggda småhus och den ökade produktionen av låntagarbyggda egnahem väntas bestå. Sysselsättningeninom trähusindustrin bör därför också fortsätmingsvis vara god. De tidigare angivnaskälen för dispens frän markvillkoret gäller därmed inte längre. Jag anser därför attundantaget från markvillkoret i fråga om småhussom skall bebos av lånesökanden bör upphöra. Det är enligt min mening angeläget att kommunema har möjligheten attmotverka kopplade avtal. Sådana avtal är negativa från konkurrens- och prissynpunkt.De begränsar också hushällens valmöjligheter. För att ttähusföretagen skall ges möjlighet att anpassasitt markinnehav till deändrade förhållandena förordar Jag emellertid att undantaget från mark villkoreti fråga om småhus som skall bebos av lånesökanden förlängs med ettår, räknat från . Efter denna förlängning bör markvill koret gälla i de falllånesökandens markförvärv är förenat med villkor om 23 visshusleverans eller vissa byggnadsarbeten. Det bör också redan nu slås Prop.1988/89: 100 fast att någon ytterligare föriängning av undantaget inte kommeratt göras Bil. 13 efter utgången av . Konsumentskydd vid nybyggnad av egnahem Med stöd av bemyndigande (prop. 1983/84:41,BoU 8, rskr. 64) beslutade regeringen att alla egnahem som byggs med stöd avstatiigt subventioneradebostadslän efter skall ha ett tioårigt konsumentskydd.Skyddet skall omfatta en produktionsgaranti och en utfästelse att avhjälpaväsenfiiga skador på huset orsakade av sådana fel eller brister i konstruktion,utförande eller material som upptäcks efter garantitidens utgäng till dess att tio är har gått, räknatfrän slutbesiktningen. måstesäljarbyggda egnahem ha ett sådant tioårigt skydd för att län ochräntebidrag för nybyggnad skall lämnas. Regeringsbeslutet innebär att detta kravnu även ställs för låntagarbyggda egnahem. Kravet gäller även för det fallatt huset byggs av flera entteprenörer och ansvaret således är delat. I dessa fallskall skyddet omfatta alla deltagande entteprenörers arbeten. Skyddet skalldäremot inte omfatta sådana arbeten som husägaren utför själv eller som han inte kan visa uppavtal på. Garantin skall varabettyggande. Det innebär bl.a. att garantin skall vara utfärdad av företageller organisation som inte själv är säljare, husleverantör eller entteprenör.Det innebär också att garanugivaren skall ha sma åtaganden äterförsäkrade i skälig omfattning. Produktionsgarantinskall täcka alla merkosttiader som uppstår till följd av att konttakteradearbeten avbryts därför att leverantören/entreprenören går i konkurs eller kommerpä obestånd. Kostnader till följd av att färdigställandet blir försenat omfattas dock inte avgarantin. Ansvarsutfästelsenfär förenas med en självrisk om högst ett halvt basbelopp för varjeskada. Har självrisk erlagts för viss skada och uppstår härefter ytterligare skador som teknisktsammanhänger med samma fel eller brist, får dock ny självrisk inte tas ut. Husägaren skallocksä vara tillförsäkrad en rätt att få sina anspråk enligt garantin prövade av en särskildskadenämnd där det ingår företrädare för konsumentema. Direktverkaruie el för ipvärmning Regeringen uppdrog åt plan- ochbostadsverket att lämna förslagull åtgärder som motverkar långsiktiga bindningar till system för uppvärmningmed direktverkande el. Bakgrunden tilluppdraget är att de nybyggnadsregler som träder i kraft och fär tillämpasfr. o. m. innehåller sädana höjda krav pä energihushållning i alla nya byggnaderatt de i huvudsak motsvarar de särskilda krav som ställs på sådanaenergisnåla hus som får ha Prop. 1988/89: 100 direktverkande elvärme.Nybyggnadsreglerna innebär alltså att alla nybyggda Bil. 13 småhus kommer att ha sådanaegenskaper i fråga om energihushållningvilka enligt gällande bestämmelser utgör särskilda skäl för att medgeinstallation av direktverkande eluppvämming. 1987/88: 90 om energipolitiken anförde miljö- ochenergirrunistem (sid. 50) med anledningav det förslag till nybyggnadsregler som dä förelåg - och som senare harantagits av plan- och bostadsverket - bl. a. att detta kan leda till att användningen av direktverkande el åter ökar.Sådana nya bindningar måste enligt hennes mening förebyggas. Jag har erfarit attplan- och bostadsverket bedömer att uppdraget kan slutföras först underhösten 1989. Jag har förståelse för att verket med hänsyn till arbetssituationen vid verket inte påett uttömmande sätt har kunnat genomförauppdraget på den korta tid som stått till förfogande. Det är emellertid angeläget att utan dröjsmål vidta ätgärderi syfte att begränsa installation avdirektel för uppvärmning i bostäder. I avvaktan på att verket utarbetar förslag till de ändringar i ,plan- och byggförordningen och andra föreskrifter som fordras, förordarJag att bostadslän inte utan särskilda skällämnas för installation av direktverkande el vid nybyggnad eller för byte till direktverkande el vidombyggnad. Bestämmelser härom bör ttäda i kraft . Det börankomma på plan- och bostadsverket att meddelanärmare föreskrifter om i vilka speciella fall som bostadslån för installation av direktverkande el får länmas. Jagtänker då främst på sådana fall där kultur- eller miljöintressen ellersociala skäl talar för att direktverkandeel bör få användas eller där särskilda åtgärder vidtas för att underlätta en framtida övergång till ett alternativtuppvärmningssystem. Metodenför beräkning av låneunderlag Lån och räntebidrag för ny- och ombyggnad av bostadshusbestäms med utgångspunkt i ett låneimderlag. Det skall i princip motsvara kosmademaför att uppföra eller byggaom huset. Beräkningen avläneunderlaget för nybyggnad kan ske på två olika sätt. Det kanberäknas med ledning av antingen ett antal pä förhand bestämda kostnadsschabloner (schablonmetoden)eller de faktiska kostnadema för projektet(s. k. produktionskosttiadsanpassad belåning). Låneunderlag förnybyggnad beräknat enligt schablonmetoden används numera dels för attbestämma bostadslån och räntebidrag för nybyggnad av småhus som skallbebos av lånesökanden, s. k. låntagarbyggda egnahem, dels när räntebidrag vid nybyggnad avhyres- och bostadsrättshus samt säljarbyggdaegnahem skall begränsas enligt den s. k. räntebidragsttappan (prop.1985/86: 95, BoU 13, rskr. Metoden för schablonmässig beräknuig avmarkkosöiader i låneunderlaget Prop. 1988/89: 100 har ändrats (prop.1987/88: 48, BoU 6, rskr. I proposifionen Bil. 13 togs även upp frågan om vissa ändringar i schablonmetoden för beräkningav byggkostnader i läneunderlaget. En arbetsgmpp 1987 departementspromemorian (Ds 1987: 3) Förenklade metoder att beräkna låneunderlag och räntebidragsunderlagför bostäder. Arbetsgmppens förslag till ny metod att beräknabyggkostnader och byggherrekostnader möttemycket blandade reaktioner vid remissbehandlingen. Enligt föredragandestatsrådet borde ett beslut om förändring av det nuvarande systemet i denna del bygga på ett förslag som i varje fall fräntekniska utgångspunkter mer allmänt kunde godtas. Företrädare förberörda myndigheter, byggherrar och byggareinbjöds att följa den fortsatta behandlingenav ärendet inom . Detta arbete är nu avslutat. I enlighetmed vad som anfördes i prop. 1987/88: 48 återkommer jag nu med en redovisningför de överväganden och beslut som beredningen bör föranleda. Enligt den gällande metoden beräknas byggkostnaden medutgångspunkt frän ett grundbelopp som regeringen fastställer per lägenhet i ett hus avviss storlek och med visst utförande. föreskriver i vadmån avvikelser i fråga omstorlek och utförande skall föranleda ökning eller minskning av grundbeloppet. Till grundbeloppet får tillägg göras för enrad olika ändamål. Beloppenfastställs av verket. Regeringens bestämmelser om grundbelopp ochtillägg till grundbelopp finns i 4 och 5 §§ förordningen (1978:384) om beräkning av låneunderlag ochpantvärde för bostadslån. För att anpassalåneunderlaget till hus med olika storlek och utförande omformar plan- och bostadsverket grundbeloppet till ettantal kostnadsschabloner för area, tak,yttervägg, trappor, lägenhet, m. m. Till detta kommer kostnadsschabloner för tilläggen tillgrundbeloppen. Totalt fmns ca 175 schabloner. En redogörelse för gällande metodhar lämnats i prop. 1987/88: 48 (bil. Kritik har riktatsmot gällande metod för att den är komplicerad och svär-tillgänglig samt för attden motverkar teknisk utveckling. Det grundläggande syftet för översynsarbetet inombostadsdepartementet har varit att åstadkomma en schabloimietod som är enklareatt använda och som stöder de sttävanden i fräga om byggnaders utformning somuttrycks i (1987: 10) och de nybyggnadsföreskrifter somplan- och bostadsverket harfastställt. I nybyggnadsföreskriftema ställs i första hand funktionskrav på byggnaders egenskaper.Därigenom främjas teknisk utvecklinginom byggandet. I en del fall anger visserligen verket att ett funktionskravär uppfyllt om vissa lösningar används, men detta avses endast underlätta tillämpningen av föreskriftema ochutesluter inte andra lösningar. översynsarbetet har resulterat i följande.För att uppnå en anpassning till Prop. 1988/89: 100 de nu berörda föreskriftema bör själva utgångspunkten förschablonmetoden Bil. I stället för att bestämma schablonbeloppen förolika byggnadsdelar ochutmstningsdetaljer utifrån kostnadema för ett enda hus av viss storlek ochvisst utförande bör som utgångspunkt tas beräknade kostnader för ett antalolika hus som utförs i överensstämmelse med nybyggnadsföreskriftema.Samtidigt kan antalet schablonbelopp minskas väsentligt. Tanken är vidare att schablonbeloppen skall presenteras iform av en s. k. baskalkyl. Med hjälpav vissa ytterligare belopp för större ytor, bättte utförande i fråga om yttertak, fasader och grundläggning, åtgärderför lägre energiförbrukning ellerminskade kostnader för drift och underhåll, högre lägenhetsstandard och särskiltkostnadskrävande utformning av hus och miljö, m. m. uppnås en god följsamhet till de faktiska skilbiadema iproduktionskosttiader mellan hus medolika utformning och utförande. I samarbete med berörda myndigheter, byggherrar och byggentreprenörer har detförsöksvis utarbetats och prövats ett antal baskalkyler. Jämförande testervisar att det inom ramen av 30-40 värdebärare går att åstadkomma en bättteanpassning till faktiska kostnader för byggnader av olika utformnmg änvad som följer av den nuvarande beräkningsmetoden. Jag anser motbakgrund av det anförda att det nu fmns fömtsättningar för att övergå till enschablonmetod där beräkningen görs med ledning av belopp fastställda isärskilda baskalkyler med utgångspunkt från kostnadema för att uppföra hus med enstandard som utgår från de gnmdläggande kraven i de nybyggnadsföreskriftersom utfärdas med stöd av plan- och bygglagstift-ningen. Det torde ankomma på regeringenatt besluta om ändring av den nuvarande schablonmetoden i här berördahänseenden och att meddela bestämmelser härom. För sammanhangets skull villJag dock anmäla följande. Jag avser att iannat sammanhang föreslå regeringen att ändra bestämmelsema för beräkningav läneunderlag och pantvärde vid nybyggnad så att utgångspunkten förberäkningen blir beloppen i en baskalkyl som plan- och bostadsverketfastställer. Av bestämmelserna bör framgå att kalkylen skall bestämmas så attden motsvarar beräknade kosmadema för att uppföra hus med en standard som utgår från degrundläggande kraven i nybyggnadsföreskriftema. Vidare bör framgå attsärskilda belopp skall fastställas för vissa åtgärder och ändamål, utöver vadsom följer av nybyggnadsföreskriftema.Även dessa belopp bör fastställas av plan- och bostadsverket. Jag vill i sammanhanget erinra om attmyndighetsföreskrifter av detta slag skall underställas regeringen för prövningenligt begränsningsförordningen (1987: 1347). De nyaschablonbelopp som verket skall fastställa bör av praktiska skäl beräknas medledning av de faktiska kostnadsnivåer som gäller . Detta medför attläneunderlagsnivån generellt höjs i förhållande till vad som följer av den nuvarandemetoden. Effekterna av denna nivåhöjning bör neuttali-seras så att omläggningeninte i sig leder till ökade räntesubventioner totalt sett, vilket armars skulle bli följden.Det bör lämpligen göras genom att summan av beloppen enligt baskalkyl och tilläggsbelopp Justeras nedlikfor- Prop. 1988/89: 100 migtför alla projekt. När det gäller kostnadsschabloner förvissa ätgärder och ändamål bör plan- ochbostadsverket, i likhet med vad som gäller för nybyggnadsföreskriftema, i sina föreskrifter begränsa sig tillatt ange belopp för vanliga lösningar utan att för den skull andra lösningarär uteslutna. För lösningar som inte anges i verkets föreskrifter börlänsbostadsnämnderna få bestämma läneunderlag efter sedvanlig kostnadsprövning.För dessa fall bör dock regeringenfastställa vissa maximibelopp. De åtgärder och ändamål som bör behandlaspä det nu angivna sättet är - åtgärdersom medför lägre energi förbrukning. - ätgärdersom minskar kostnader för drift och underhäll, - åtgärdersom medför högre standard på bostadslägenheter med tillhörande uttymmen, - ätgärdersom underlättar framtida ändringar av byggnaden samt - särskiltkosmadskrävande utformning av hus eller den yttre miljön. De ändringsförslag som Jag här harredogjort för berör i första hand bestämmelsema i 4 och 5 §§ förordningen omberäkning av låneunderlag och pantvärde förbostadslån samt plan- och bostadsverkets föreskrifter till dessa bestämmelser.Förslagen berör emellertid även bestämmelsema i 6 §, som ger verketmöjlighet att för särskilt fall medge att låneunderlaget beräknas på annat sätt än som anges i 4 och 5 §§.Sådant medgivande kan länmas om det fmns särskilda skäl med hänsyn tillhuset utformning och storlek. Som har framgått av det föregående kommer denomarbetade schablonmetoden att fånga upp även sådana kostnader som beror på särprägladutformning eller storlek. Den särskilda regeln i 6 § blir därmed överflödig. Om mina förslag i övrigt godtas, bördenna regel således upphävas. De av migredovisade ändringama bör genomföras möjligt. Enligt vad Jag harerfarit räknar plan- och bostadsverket med att vara klar med det erforderliga kalkylarbeiet senast underförsta . Jag bedömer därföratt nya, regler för beräkning av låneunderlaget kan ttäda i kraft vid halvårsskiftetsamma år. Med hänsyn till pågående projekt bör dock den nuvarande metoden fä tillämpas ytterligare cn tid, om lånesökandenbegär det. Den som ansöker om låninom från den dag de nya bestämmelsema har ttätt i kraft bör gesrätt att välja den äldre metoden. Med hänvisning till vad Jag nu har anfört hemställer Jagatt regeringen föreslår att att godkänna vad Jag har förordat ifråga om 1. markvillkoret vidbostadslån för vissa egnahem 2. bostadslän vidinstallation av direktverkande el för uppvärmning. Jag hemställer vidare att regeringen bereder riksdagentilUalle att ta del av Prop. 1988/89: 100 vad Jag har anfört i fräga omberäkningen av låneunderlag för nybyggnad av Bil. 1987/88 Utgifti 110 371226 1988/89 Anslag 130 200 0002 1989/90Förslag 111684 000 ' AnslagenBostadsstyrelsen och . 2 Av anslaget för /89 har 565 000kr. inte ställts till plan- och bostadsverkets dispositiontill följd av tillämpandet av en utgiftsram. Plan- ochbostadsverket är centtal förvaltningsmyndighet för frågor om bostadsförsörjning och bostadsmarknad,byggande och stadsmiljö samt fysiskplanering och hushållning med naturresurser. Verket är också chefsmyndighet för länsbostadsnämnderna. Dämtöverhandlägger verket det statliga stödet till allmänna samlingslokaler m.m. Plan- ochbostadsverket leds av en styrelse med nio ledamöter. Chef för plan- ochbostadsverkel är en generaldirektör. Inom verket finns sex avdelningar, nämligenbostadsmarknadsavdelningen, plan- och naturresursavdelningen, stadsmiljöavdehiingen, byggavdelningen,förvaltnuigsavdel-ningen och administtativa avdelningen. Inom verket fmnsvidare ett verks-sekretariat, entypgodkäimandeenhet och en tjänsteexportenhet. Ärenden om allmänna samlingslokaler handläggs inom verket aven samlingslokaldelegation. fmns slutiigen knutna ett stadsmiljöråd och ytterligare fyra rådgivande organ, nämligenbostadsmarknadsrådet, rådet för samhällsplanering, byggrädet ochkonstruktionsrädet. I sin anslagsframställning anför plan- och bostadsverketbl. a. följande. En avutgångspunkterna för den kommitté som hade att utarbeta förslag till det nya plan-och bostadsverkets imiktning och organisation var att omorganisationen skulle syfta till enomprövning och rationalisering av den etableradeverksamheten inom plan- och bostadssektom. Kommitténs förslag skulle syfta till att bilda en organisation somskulle komma att bestå . I propositionen(1987/88:37) om ett nytt plan- och bostadsverk angavs därför en resursramom högst 208 årsarbetskrafter exklusive låneförvaltning, typgodkännande,tjänsteexport, telefonservice och lokalvård (BoU 7, rskr. Förmotsvarande verksamheter användes tidigare 271 årsarbetskrafter inom planverket och . harvidare beslutat om förändringar i låneförvalttiingens orga- Prop. 1988/89: 100 nisation (prop. 1987/88:115, BoU 16,rskr. Ändringen, som skall ske Bil. 13 senastden , iimebär att ()övertar ansvaret för förvaltningen av anslagsfinansierade bostadslän, medanplan- och bostadsverket skall ansvara för bidragsförvalttiingen. Under innevarande budgetår ansvarar plan- ochbostadsverket som tidigare för den centrala administtationen av säväl lån sombidrag. Inom verkets för-valtningsavdehiinghar under innevarande budgetär avdelats 41 årsarbetskrafter för denna verksamhet. Till stöd förverksamheten används det centtala datorstöd som utvecklats inom ramenför UDS-projekt. Detta system har tagits i full drift ioch med den låneavisering som genomförts idecember 1988. Den försening med som det iimebär i förhållande till de ursprungligaplanerna, påverkar möjlighetema att bedömaförvalmingsavdelningens resursbehov och kostnadema för datadrift efter den 1 1989.1 avvaktan på att dessakostnader slutgiltigt kan bedömas, bör förvaltningsavdelningensresurser under nästa budgetår fä ligga kvarpä oförändrad nivå i förhållande till /89. Med hänsyn till derationaliseringar som ägt rum i samband med plan- och bostadsverketsbildande och att verket påbörjat sin verksamhet, har verket utgåttfrån att någon ytterligare nedskärning av förvalttiingskost-nadsanslaget inte äraktuell. -när det nya verket bildades - hade drygt 150 av de tidigare anställdavid och planverket sökt och erhållit tjänster i det nya verket.Därutöver fanns ett 100-tal som har rätt att behålla sina gamla tjänster t.o.mden i enlighet med gällande avtal. Av plan- ochbostadsverkets tjänster är således många obesatta. Ett 30-tal konsulter ochextraanställda har engagerats för att hålla verksamheten uppe. Ett omfattande rekryteringsarbete pågårför närvarande. Enligt verkets bedömningarförväntas högst ett 30-tal av de tidigare anställda följa med vid verketsflytming till . a. mot denna bakgrund föreslår plan- ochbostadsverket följande: Huvudförslagettillämpas inte för plan- och bostadsverket under /90. 2 Medlen för övriga förvaltningskostnaderökas med . för ökadekosttiader för omvärldskontakter m. m. efter omlokaliseringen till . Medel tilldelas förportokosttiader i enlighet med postverkets beräkning. Anslaget minskasmed 402 OCX) kr. som avser konferens- och utbildningsverksamhet. Medlen förs över till anslaget B 2.Länsbostadsnämnderna. Anslaget ökas med 6500 OCX) kr. för information och utbildning. Medlen förs över frän anslaget B 18.Information och utbildning m, m. Outtiyttjade medelsom avser engångsanvisningar under /89 för ADB-investeringar ochomlokaliseringskostnader får användas ävenunder /90. För budgetåret1989/90 görs dämtöver en engångsanvisning av ytterligare . Den rörliga kreditenhos för plan- och bostadsverkets typgodkännandeverksamhet höjs till . Den rörligakrediten hos för tjänsteexportverksamheten ökas till 1 milj. kr. frigörs från sin organisatoriska koppling till plan- och bostadsverket. Prop.1988/89: 100 Bil. (därav lönekosmader) Onislällningskostnader,/ö>j/ag.svw *Av angivet belopp har . inte ställts till plan- och bostadsverketsdisposition till följd av tillämpandet av en utgiftsram. Vid sin anmälan av prop. 1987/88: 37 om ett nytt plan-och bostadsverk konstaterade dåvarande chefen för att det varviktigt ochnödvändigt att vid omorganisationen rikta in sig på att bilda en organisationsom kan bestå som kan överblickas. Han beräknade därvid resursema för dennya organisationen till 208 årsarbetskrafter, exkl. låneförvaltning, uppdragsverksamhet m. m. Med hänsyn härtillförordar Jag att undantag görs från huvudförslagets krav på nedskämingav kosmadema för /90. Vid min beräkning av medlen till förvalttiingskosttiaderhar Jag beaktat att portokostnadema ökar till följd av att plan- ochbostadsverkets tjänstebrevs- rätt dras in . har 92 000 kr.förts bort från anslaget Prop. 1988/89: 100 med anledning av att organisationen medredovisningscenttalen upplöses (jfr. 1988/89:100 bil. Plan- och bostadsverketsbegäran att medel till kostnader för konferens-och utbildningsverksamhet förs överfrån anslaget B 18. Information och utbildningm. m. kan jag inte tillstyrka. För verkets ökadekostnader för resor, telefon m. m. efter omlokaliseringen till Karlskronasamt för ökade kosmader för ADB-driften beräknarjag ytterligare 3,5milj. utöver vad som tidigare beräknats. Jag har vid minberäkning av lokalkostnaderna utgått frän verkets lokal-kosmader iKarlskrona. Lokalkosmadema för verkets nuvarande lokaler i föreslås fr. o. m. den 1 Juli1989 inte längre belasta plan- och bostadsverketsanslag, trots att verket kommer att disponeradelar av dessa lokaler.. Anslaget /90 bör få överskridas med ett belopp som motsvarar sådanautgifter för uttiisming och andra förberedelser för etableringen i Karlskronaför vilka medel har anvisats i form av ett engångsbelopp under innevarandebudgetår men som inte hunnit verkställas under budgetåret. Hämtöver bör för anskaffning avteleutmstning och för flytlkostnader anvisas ett ytterligare engångsbelopp om5,8 milj. kr. Kosmader föromstationering avser sådana förmåner som är reglerade i avtal och andrabestämmelser. Den totala kosmaden för sådana förmåner kan inte beräknas ,på grund av osäkerheten om hur många personer som kan komma att omfattas.Samma gäller i fråga om kosmadema för viss personal i som ävenefter är knuten till verket. Det gäller dels dem somfortfarande har kvar sina tjänster i de båda tidigare verken, dels dem som haranställts i verket för låneförvalmingen men inte följer med till . Jagföreslår att medel för dessa ändamål anvisas under en särskild förslagsvis betecknad anslagspostom 1 milj. kr. Plan- och bostadsverketsbegäran om engångsanvisningar hämtöver för omlokaliseringen kan jag inte tillstyrka. Verket har för sintypgodkännandeverksamhet en rörlig kredit hos om 500 000 kr.Jag tillstyrker verkets förslag att den höjs till . När detgäller tjänsteexporten bedömer Jag däremot att den rörliga kredit om , som verket nu disponerar är tillräcklig. Jag kan därför intetillstyrka plan- och bostadsverkets förslag i denna del. Mot denna bakgrundoch med hänvisning till sammanställningen beräknar jag medelsbehovet under budgetåret1989/90 till sammanlagt . Medel för statens va-nämnd harinnevarande budgetår anvisats imder plan-och bostadsverkets anslag och tidigare under statens planverks anslag. I och med att plan- och bostadsverket flyttarlill upphör den administtativa samordningen mellan nämnden ochverket.