prop · GC03140 · 1988-12-31 00:00:00 — Om en progressivavgift för ökad produktionsvolym skall vara effektiv krävs att denna utgör enhögre kostnad än vad vinslen blir av att utnyttja stordriftsfördelar. Ettdylikt syslem är emellertid så kontraproduktivt att det ej är acceptabelt.Dessutom har storproduklionsavgiften visat sig svår att administrera, varfördenna avgift under alla förhållanden bör tas bort. 2.5Lantbruksstyrelsen har ingen erinran mot utredningens förslag under steg 1. Ett slopande av avgiften torde ej medföra någon utbyggnad av de större företagen med hänsyn till bestämmelserna i den nya djur skyddslagen. 2.7Jordbruksnämndens konsumentdelegation: Storproduktionsreglering en bör avskaffas främst beroende på att den bidrar till högre konsument priser och ett mindre rationellt resursutnyttjande. Begränsade möjligheter lill att identifiera avgiftsskyldiga storproducenter har bidragit till en låg måluppfyllelse och höjda kostnader för såväl stat som konsumenter och producenter. 2.11 Sverigeslantbruksuniversitet stöder förslaget att avskaffa den särskil- Prop. Det kan ej anses vara klarlagt att storproduk- Bilaga 4 tion av ägg i sig gersådana nackdelar alt man därför upprätthåller en En dyliksärbehandling förekommer inte inom andra delar Miljö-och djurskyddshänsyn bör som framhålles av JN knytas lill åtgärder inomdet senare området. 2.15Länsstyrelsen i : Enligt uppfattning bör styrmedelvara så direkta som möjligt. Den nuvarande differentierade produktionsavgiftenbör således i första hand ersättas av direkta begränsningar av företagsstorleki avsikt att stödja familjejordbmket och speciella miljökrav för att uppnåmiljömålet. Eftersomdessa avgifter använts till att finansiera överskottshanteringen och eftersomlänsstyrelsen fömtsätter en fortsatt sådan hantering måste en alternativfinansiering ordnas. delar i delta avseende rapportenssynpunkter om en generell produktionsavgift. Denna avgift bör dock begränsaslill atl omfatta äggproducenter utanför norrlandslänen. Det är nämligennödvändigt alt ta viss hänsyn till de regionala skillnaderna i fördelning avproduktion och konsumtion. Det kan såväl av regionalpolitiska somberedskapsskäl inte vara rimligt att producenter i skall bekostaöverproduktionen hos de stora producenterna i så länge somproduktionen i understiger konsumtionen. Omdet anses möjligt att införa en generell produktionsavgift kombine rad med direkta storleksbegränsningar bör avgiften differentieras kraftiga re så att den verkligen får den avsedda effekten . 2.19Svenska lantägg AB genom Grossistförbundel Svensk handel: En differentieradavgift är i och för sig befogad men då den ej kan administreras på etttillfredsställande sätt vill vi tillstyrka att den avskaffas. Någon annan formav stöd för produktion i begränsad skala och i avlägsna områden t.ex. Norrlandbör införas. Gmndavgiften bör i fortsättningen tas ut i kläckeriledet ochbelasta samtliga försålda unghöns. 2.21Kooperativa förbundet instämmer i att den stafflade storproduktionsavgiftentas bort och att den kan ersättas med en enkel odifferentierad avgift. KF ärockså positivt till förslaget att åtgärder av miljö- och djurskyddsskäl intebör styras med prisregleringsinslmment utan via miljöskydds- ellerdjurskyddslagstiftning. 2.23Lantbrukarnas riksförbund: 1 avsnitt 6.3 konstateras att en ökning av de allrastörsta besättningarna har skett sedan storproduktionsavgiften infördes.Samtidigt ställs frågan "hur utvecklingen hade varit om intestorproduktionsregleringen existerat". Längre fram i samma avsnitt drasslutsatsen att produktionsstmklurens utveckling inte med säkerhet har sambandmed avgiftssystemets utformning. Argumentationen är här oklar. Del ärnaturiigtvis svårt att reda ut orsakssambanden när ett investeringsförbudsamtidigt har gäUt. Med de stordriftsfördelar som finns inom äggproduktionenskulle andelen stora företag sannolikt ha varit större utan dessa styråtgärder. ---- Meden odifferentierad produktionsavgift kommer belastningen påmindre och medelstora producenter att öka relativt sett och leda lill försämradlönsamhet och utslagning för dessa kategorier. 2.25Svenska lantarbetareförbundet: Differentierade produktionsavgifler bör upphöra och ifortsättningen vara lika avgift för alla kläckta hönor. 2.28Svensk fjäderfäskötsel har på denna punkt inga erinringar mot Prop.1988/89: 140 nämndens förslag eller de överväganden som görs beträffandekonsekven- Bilaga 4 serna av storproduktionsavgifternas ersättande med enlikformig avgift. 1 den mån kostnader därmed i otillbörlig grad skulle kommaatt övervältras på mindre producenter och/eller till avsevärt förfång drabbaNorrlandslänen, torde emellertid böra göras till föremål för närmareutredning. 3 Steg 2 och steg 3 Begränsning avöverskottsfinansieringen resp. enbart gränsskydd 3.1 Kommerskollegium:En viktig målsättning bör enligt kollegiets mening vara att ta bort incitamenten för den nuvarande överskottsproduklionen av ägg i . Detta mot bakgrund av de betydande extrakostnader som denna, lill följd av jordbruksregleringens utformning, medför för de svens ka konsumenterna. Kollegiet förordar mot denna bakgmnd, en avregleringi enlighet med steg 3 i jordbmksnämndens rapport, vilket bl. a. skulle innebäraett avskaffande av nuvarande exportstöd. Kollegiet vill dock i sammanhangetunderstryka att en avreglering på området bör genomföras under en övergångstidsom ger producenterna rimlig tid atl anpassa sig till de nya fömtsättningar somdärvid kommer all gälla. ------ Enligtkollegiets mening är, bl. a. att döma av överskottsproduk tionens omfattning, det svenska gränsskyddet för ägg högt. Det bör därför prövas humvida nuvarande gränsskydd kan sänkas. Gräns skyddet bör till sin form även fortsättningsvis utgöras av en rörlig avgift. Medhänsyn till att enbart ett fåtal länder är tillåtna för import lill Sverigesynes det tveksamt om, i ett läge där den svenska marknadsregleringen för äggavvecklas, tillräckliga leveranser av importägg kommer alt kunna erhållas föratt täcka en konsumtion av nuvarande omfattning. En följd kan bli kraftigaprisvariationer med bl.a. säsongmässigt höga priser. Frågan aktualiseras dåhumvida det är möjligt att utan otillbörliga risker för att till spridaNewcastlesjukan bredda importmöjligheterna, exempelvis genom att tillåtaimport från vissa (osmittade) regioner inom de länder som har Newcastlesjukan.Även andra förfaranden kan eventuellt komma i fråga. Någon närmare prövning avde risker och komplikationer som aktualiseras i ett sådant sammanhang har integjorts. För alt få en närmare uppfattning härom torde synpunkter i fråganbehöva inhämtas från fackmyndigheterna i dessa frågor (lantbmksstyrelsen ochstatens veterinärmedicinska anstalt). 3.2 Näringsfrihetsombudsmannenanser- alt överskottsfinansi eringen bör tas bort. Däremot kan del synas försvarligt att behålla ett rörligt gränsskydd, så länge världsmarknaden ej är avreglerad. Därutöver synes ett gränsskydd möjligen vara försvarligt under en övergångstid med hänsyn till att näringen kan behöva en mjukare övergång till friare förhål landen. --- NO förordar mot denna bakgmnd steg 3 med den reserva tionen att även gränsskyddet avvecklas. EnligtNO:s uppfattning lär man inte kunna komma till rätta med överskottsproblematiken förrän man avregleral så mycket att den enskilde äggproducenten känner av tydliga signaler från marknaden i form av prisändringar. Överskottsfinansieringen i förening med gränsskyddet har medfört att marknaden inte givit tillräckligt tydliga signaler. 3.3 anser att JN:s slutsatser i stort är riktiga sett ur en statiskteoretisk synvinkel. Om man för analysen väljer 13 ett mer dynamisktangreppssätt och även värderar motverkande faktorer Prop. 1988/89: 140 blirresultaten inte lika givna. Exempel på sådana faktorer som talar för en Bilaga4 fortsatt svensk äggproduktion även vid en mer eller mindre total avregleringär all det finns konsumenter som är beredda alt betala ett betydligthögre pris för t.ex. sprätlägg trots att det inte finns någon objektivtfastställbar skillnad i smak utan endast en skillnad i produktionsme-' tod. Detär inte osannolikt att många konsumenter skulle vara beredda att betala etthögre pris för svenska ägg med kvaliteter som färskhet, "gladare"höns etc. Ävenpå utbudssidan finns faktorer som har stor betydelse för möjligheten tillimportkonkurrens. I JN:s analys saknas en genomgång av möjligheterna till enökad import av ägg i tillräcklig omfattning för att möta en ökad svenskefterfrågan. 3.4 ställer sig positivt till de avutredningen föreslagna stegen I, 2och 3. 3.5 Lantbruksstyrelsen: Avsikten med skisseradeförändringar under steg 2 är att i ökad utsträckning styra marknadsbalansen medgränsskyddet och priset. Lantbruksstyrelsen instämmer i all priset måste fåtillåtas spela en större roll i hanteringen av överskottsproduktionen eftersomdet är det enda effektiva medlet (om man inte vill ha en fullständigproduktionsreglering med de nackdelar det medför). Föreskrifternatill den nya djurskyddslagen kommer däremot att medföraen sådan minskning av värphönsbeståndet att överskottsproblemen löses,åtminstone temporärt. Om därefter nya tendenser till över-skottsproduklionvisar sig är det värdefullt om priset i högre grad än kan användas föratt bibehålla marknadsbalansen. Långsiktigt torde detta vara det bästa ävenför producenterna som därigenom får "rätt signal" och undvikerfelinvesteringar. ---- Lantbruksstyrelsenfinner att steg 3------ kan leda till såväl starktförsämrad lönsamhet i näringen som otillräcklig självförsörjning på ägg inomlandet. Steget har även negativa konsekvenser ur regionalpolitisk synpunkt ochkommer atl gynna de marknadsmässigt bäst belägna företagen. 3.7Jordbruksnämndens konsumentdelegation förordar en mark nadsprissättning med införselavgifter eller annal gränsskydd, enligt steg tre. Den marknadsbalans som ges av de nya föreskrifterna om utrymme för värphöns ger naturliga förutsättningar för en sådan övergång. gandet av finansiering till överskottshantering bör således ske i fas med all den nya djurskyddslagen börjar tillämpas. 3.9Statskontoret: genomgång av konsekvenser ay äggregleringenoch ett avskaffande av densamma visar atl de marknadsreglerande åtgärder somvidtagits endast haft effekt på kort sikt och att regleringarna fött nyaregleringar. Kontroll av efterievnad och administration av regleringssystemetär resurskrävande och man kan ifrågasätta om systemet kan skötas korrekt. ---- Åtminstonesteg I 3 i avregleringen enligt jordbruksnämndens förslag bör genomföras. 3.11Sveriges : Den nya djurskyddslagen kommer, un der förutsättning att de förslag som behandlas inom lantbruksstyrelsen accepteras, mycket snart att begränsa antalet platser för värphöns genom 14 att beläggningen avburarna minskas från 4 till 3 hönor. Dessa nya belägg- Prop. 1988/89:140ningsföreskrifter kommer sannolikt att gälla och får fulltBilaga 4 genomslag i produktinen . Följden härav blir enväsentlig minskning av produktionen. Nyinvestering i burhållningssystem är mindresannolik. Andra system är under utveckling men osäkerheten om dessa är ännualltför stor för atl stimulera till omfattande investeringar. Internamarknadsregleringar i jordbruket är svåra att motivera urprincipidl synpunktoch de tenderar att skapa överskott. Avveckling av dessa medför dockomställningsproblem för producentema, i synnerhet om överproduktionen är stor.En samordning av avvecklingsåtgärder med exempelvis åtgärder pådjurmiljöområdet, som förväntas ge en produktionsminskning, bör därföreftersträvas. 3.15Länsstyrelsen i : Förslaget om att minska antalet hönor per bur från fyra till tre kommer troligen att ta bort eller i vart fall minska överskottet.-- Atthelt slopa möjligheterna till finansieringen av överskottet skulle enligt uppfattning slå hårdast mot de mindre produ centerna och de mindre packerierna och således vara ytterst negativt för och i övrigt. ---- Jordbruksnämndensanalys ger- inget klart svar på vad somkommer att hända om överskottsfinansieringen tas bort varför länsstyrelsenavstyrker att steg 3 genomförs. anser dock att någon form avinskränkning av Svensk ägghandels möjligheter lill överskottsfinansiering börgöras. Inskränkningens utformning och storlek bör emellertid studeras vidareoch på nytt remitteras innan beslul fattas. 3.19Svenska lantägg AB genom handel: Regleringarav nuvarande form måste finnas kvar då säsongvisa överskott kan förekomma trots att den totala produktionen per regleringsår kan ligga under självförsörjningsbehovet.---- 3.21Kooperativa förbundet: Steg 2 bedömer KF som en övergångsform till steg 3. Det enda skydd som staten ställer till förfogande är gränsskyddet i steg 3. Branschen får själv ombesörja eventuell export av överskottspro duktionen, KF är tilltalat av förslagen i steg 3 enär graden av marknads ekonomi är stor. KF vill dock hänvisa till vad som anförts beträf fande synkronisering med åtgärder inom jordbruksprisregleringens övriga avsnitt. 3.23Lantbrukarnas riksförbund: Med den låga efterfrågedastici- tetsom gäller för baslivsmedel, inte minst ägg, utgör marknadsregleringen ettnödvändigt skyddsnät för de drastiska prisfall som annars skulle bli följden omöverskott måste avsättas direkt på den inhemska marknaden. Enbegränsning av regleringsföreningens möjligheter till marknadsreglerandeåtgärder kommer dels alt leda till större prisvariationer, dels till en sänktgenomsnittlig prisnivå. Effektens storlek avgörs av vilken ekonomisk ellervolymmässig begränsning som fastställs. Omman önskar åstadkomma en ökad marknadsanpassning i socialt acceptabla formerkrävs även fortsättningsvis en prissättning med koppling till jordbruketsproduktionskostnader och inkomstutveckling, vilket i sin tur kräver ett systemmed mittpris och prisgränser. Detta är en avgörande jordbmkspolitisk fråga. Avkommentarerna--- framgår varför möjligheterna alt vidta marknadsreglerandeåtgärder är nödvändiga. Ett borttagande av mark- 15 2 1988/89. 1 .saml Nr 140. nadsregleringen skullemedföra drastiskt ökade prisrörelser. 1988/89: 140 attavsätta ens säsongmässiga överskott på den inhemska marknaden Bilaga 4måste betraktas som ytterst begränsade. Produktionen skulle därmed tvingas nedunder självförsörjningsnivån, eftersom förutsättningar saknas förmarknadsreglerande åtgärder utan statlig medverkan. ---- Enviss sänkning av konsumentpriset är trolig, men det finns i praktiken inte grund föratt göra antaganden om någon "automatik". 3.25Svenska lantarbetarefiirbundet: Att en kortsiktig administrativ prisstyrningskulle kunna påverka produktionens storlek, tror vi inte på. Nuvarande systemmed prisgränser bör finnas kvar, eventuellt med större spännvidd. Prisgränsernafastställs vid förhandlingar. Det innebär atl såväl sänkning som höjning avgränserna kan ske. En sådan prisstyrning minskar behovet av marknadsreglerandeåtgärder. 3.28Svensk fjäderfäskötsel instämmer i stort i vad nämnden anfört om de konsekvenser den upptagit till diskussion. Nämndensynes enligt föreningens uppfattning överskatta effekterna av en prispress och de signaler lill produktionsminskning som en sådan skulle ge.---- ---- Underalla omständigheter kommer i en produktion som står underen stark prispress äggkvaliteten alt sjunka, medan däremot priset tillkonsument med stor sannolikhet och enligt all erfarenhet kommer att förbliopåverkad. 3.24Sveriges livsmedelsindustriförbund förordar en avreglering i enlighetmed steg 3 i nämndens utredning, dvs. ett avskaffande av den nuvarande marknadsregleringen, men ett bibehållande av ett gränsskydd på området.--- 4 Steg 4 och steg 5 Borttagande av gränsskydd men fodertill resp. total avreglering 4.4 : Steg4 och steg5 är enligt verketsmening omöjliga att ta ställning rill. 4.5 Lantbruksstyrelsen bedömer steg 4 och 5 som heltoacceptabla med hänsyn dels till de förväntade ekonomiska konsekvenserna förföretagarna, dels det sannolikt mycket stora importbehovet för ägg.--------------------------- 4.7Jordbruksnämndens konsumentdelegation: Steg fyra och fem förhindras av attvärldsmarknadsläget präglas av överskott, låga internationellapriser och protektionism. Ett ensidigt svenskt borttagande av gränsskyddet, sominnebär att en stor del av de svenska äggproducenterna slås ut, kan på siktbli ofördelaktigt ur ett samhällsekonomiskt perspektiv. 4.9Statskontoret:-- När det gäller borttagande av gränsskydd bör dettaske i samma mån som omvärlden vidtar sådana åtgärder. Vidare bör arbetet i den parlamentariska arbetsgruppen inom jordbruksdepartemen tet avvaktas för att få underiag för en samlad avveckling av regleringar inom jordbruksnäringen. 4.12Statens veterinärmedicinska anstalt har i första hand givit synpunk- Prop.1988/89:140 ter på smittskyddsaspekten och livsmedelshygienen vid en situationmed Bilaga 4 ökad import (steg 3 4). har salmonellai ägg blivit elt stort livsmeddshy- gienisktproblem i många länder.- Det är svårt att veta hur situationenutvecklas, men om många länder får problem med att garantera att de producerarsalmondlafria ägg, kan det bli svårt att hitta godtagbara importörer. Kan däremotsvenska äggproducenter garantera salmondlafria ägg kan det bli aktuellt medexport. 4.15Länsstyrelsen i delar jordbmksnämndens uppfattning om att det inte är möjligt att ta bort gränsskyddet och behålla en svensk äggproduktion av nämnvärd omfattning. 4.18 Föreningenfoder och spannmål: 1 fråga om borttagandet av gränsskyddetvill föreningen- betona vikten av att en sådan inte görsensidigt utan föregås av internationella överenskommelser om en globalavveckling. 4.19 genom handel: Steg 3 5 betraktar vi som orealistiska och avstår därför från närmare kom mentarer. Dessa steg skulle leda till betydande problem för såväl konsu menter som producenter och medföra betydande negativa effekter ur samhällsekonomisk synpunkt. kan inte ensidigt avveckla regle ringssystemet i snabbare takt än omvärlden. Hänsyn måste också tas till att den svenska äggproduktionen belastas av extra kostnader för miljöåt gärder m.m. 4.21Kooperativa förbundet: Steg 4 och 5 anser KF inte är möjliga att genomföra sålänge andra länder genom gränsskydd stödjer sin jordbmksproduktion. 4.23Lantbrukarnas riksförbund: Dessa alternativ måste betraktas Som framgår av kommentarerna till de tidigare stegen i en tänkt avreglering är bibehållande av gränsskydd och möjligheter till marknadsreglering fömtsättningar för en fortsatt in hemsk äggproduktion.- 4.25Svenska lantarbetareförbundet: Del är viktigt att ett gränsskydd finns kvar föratt säkra en inhemsk produktion och vid fastställande av nivån på detsamma börman taga hänsyn till produktionskostnaderna inom landet. En strävan måste varaatt likrikta export- och importskydd med övriga länder, framför allt inom EG. Idetta sammanhang måste hänsyn tagas till våra krav på djurskydd samtfoderpriser. 4.28Svensk ijäderfäskötsel: Nämnden tar lätt på frågan om even tuellt uppkommande importbehov. Det bör i det sammanhanget påpekas att också frånvaron i vårt land av Newcastlesjukan liksom av behovet att vaccinera mot denna och ett flertal andra vimssjukdomar utgör en viktig del i orsakerna till i förhållande till omvärldens höga äggkvalitet. Äggimport medförande risker för införande i landet av dessa sjukdomar kommer därmed att utgöra ytteriigare ett hot mot äggkvaliteten. Icke heller är vaccination någon garanti för en opåverkad äggkvalitet. Samma risker för konsumenterna med ett mer eller mindre importbehov utgör de nu på många hållutomlands förekommande synnerligen allvarli- Prop. 1988/89:140 ga salmonellainfektionerna. 5 Kvalitetskontroll och kvalitetsbetalning av ägg uppräkning av bidragen 5.1 Kommerskollegiumdelar den uppfattning som kommer till uttryck i målsättningen om att livsmedel bör hålla en hög kvalitet. Inom ramen för målsättningen om en så långtgående avreglering som möjligt är det dock enligt kollegiets mening inte orimligt att näringen själv svarar för den kvalitetsmärkning och kvalitetskontroll som kan anses vara erforderlig på detta område. Ianslutning lill märkningsfrågan vill kollegiet erinra om alt runmärkningen harsitt ursprung i de föreskrifter om kvalitetskontroll som infördes på 1930-taletoch som då endast avsåg exportägg. Märkningsbestämmelserna för exportägggäller för övrigt alltjämt (se SFS 1958:528). Kollegiet vill för sin delifrågasätta nödvändigheten av bestämmelser om obligatorisk märkning vad gällerexportägg (inget hindrar dock en fortsatt sådan märkning på frivillig väg) ochföreslår därför att en omprövning görs av dessa bestämmelsers fortsatiagiltighet. 5.2 : Iett yttrande över betänkandet (SOUl986:25)"Kontroll av livsmedel" anförde NO att det är svårt att förslå varför det skall finnas ett organ med myndighetsliknande uppgifter som kontrollerar atl ägg har en hög och jämn kvalitet. Näringen bör vara fullt kapabel att på egen hand tillse att ägg håller en kvalitet som passar de svenska konsumenterna och duger för eventuell export. 5.3 : SPK menar------ att kvalitetskontrollkan vara frivillig och genomföras ulan statlig reglering. Kostnaden för en kvalitetsmärkning bör bäras av de konsumenter som efterfrågar och upplever en sådan som värdefull. 5.4 : Vad gäller kvalitetskontrollen förägg har verket i sill remissyttrande över utredningen för bramatkvalitet framfört att det är tveksamt om själva kontrollen och dentillhörande märkningen är anpassade till konsumentbehovel. 5.5 Lantbruksstyrelsen instämmer i utredningens förslag. 5.6 tillstyrker------ jordbruksnämndensförslag 5.7 Jordbruksnämndenskonsumentdelegations principiella inställning är att näringen själv bör ansvara för att kvaliteten på produkterna upprätt hålls. ---- KD skulle emellertid kunna acceptera att packeribidragen tillsvidare kvarstår enligt JN:s förslag, under fömtsättningen att bidragetfinansieras med medel som i vilket fall som helst hade tillförts producenterna. 5.11Sveriges delar JN:s synpunkter all god produktkvalitetskall främjas. Den föreslagna avvecklingen av nuvarande burhållningssystemmedför i ett övergångsskede vissa risker för sämre äggkvaliteti avvaktan på att fullgoda alternativ kan utvecklas. I ett sådant Prop.1988/89:140 läge kan en särskild stimulans till hög produktkvalitet vara motiverad. 5.12Statens veterinärmedicinska anstalt: Ur livsmedelshygienisk synpunkt är detviktigt atl ha en kvalitetskontroll med genomlysning av ägg. Närden nya djurskyddslagens intentioner förverkligas och hönsen får tillgång tillströbädd och värpreden kan golvägg bli ett problem som behöver uppmärksammas. Äggsom ligger i smutsigt golvströ skadas lätt och kan lätt bli invaderade avbakterier. En liten risk finns också att spolmask kan inkorporeras i ägg frångolvhöns. SVAanser därför att en kvalitetskontroll bör utvidgas ur livsmedelshygienisksynpunkt. 5.19Svenska lantägg AB genom Grossistforbundet Svensk handel: Beträf fande kvalitetsstöd anser vi det vara angeläget att detta förstärks. KMÄ-kontrollenbör utvidgas att även omfatta egenskaper som smak, luft, färg samtfoderråvarornas inverkan på äggkvaliteten. Kvalitetsbidragen till packeriernabör höjas för att återställas till gällande penningvärde. Därigenom erhållesnödvändig stimulans för utökat kvalitetsarbete vars resultat direkt kommerkonsumenterna till del. 5.21Kooperativa förbundet delar utredningens förslag att packeribidraget börbehållas och räknas upp för att bevara och helst höja kvaliteten på ägg. 5.23Lantbrukarnas riksförbund: Det behöver knappast påpekas att kvalitetskontrollensbetydelse skulle bli än större i en situation med ökad import.---- En avsevärdutökning av kvalitets- och sanitärkontrollen skulle därmed vara absolutnödvändig. 5.25Svenska lantarbetareförbundet: En god kvalitet är angelägen på alla ägg. Ettinförande av obligatorisk kvalitetskontroll av alla ägg som går genom handelnbör ske. Ekonomiska ersättningar för kvalitetskontrollen bör ökas för att få enstörre genomslagskraft. Kostnaderna för kontrollen skall även fortsättningsvisbäras av näringen. 5.28 Svenskfjäderfäskötsel delar nämndens synpunkter och förslag be träffande kvalitetskontroll. Föreningenanser-- mycket tala för en övergång till en obligatorisk