prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — Denna betalningsmodell bör nu ändras så attavgiften betalas i en post kalenderårsvis.Jag har därför beräknat ett engångsbelopp om . att tillförasanslaget för /90. Jag beräknar därför medelsbehovet förnästa budgetår under detta anslag tiU . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Visst internationellt energisamarbete för /90anvisa ett förslagsanslag på . 1987/88 Utgift 38410000 Reservation 716000 1988/89 Anslag 1000 1989/90 Förslag 1000 Statenskärnkraftinspektion skall enligt sin instruktion (1988:523) som centralförvaltningsmyndighet bl.a. följa utvecklingen på kärnenergiområdet särskilt beträffande säkerhetsfrågor,utreda frågor om och ta initiativ till åtgärderför att höja säkerheten hos kärntekniska anläggningar samt ha hand omsådana uppgifter med avseende på kontroll av kärnämne som följer av bl. a.Sveriges internationella åtaganden. Inspektionen skall vidare aktivt bidra till att geaUmänheten insyn i och information om det arbete påkärnsäkerhetsområdet som bedrivs i landet samt ta initiativ till sådan forskning och utveckling som rör säkerhetenhos kärnkraftverk och andra kärntekniskaanläggningar, säkerheten vid trans porter och säkerheten hos metoder för hantering och förvaring av kärn bränsle och kärnavfall. Kärnkraftinspektionenleds av en chef (generaldirektören). Vid inspektionen finns en styrelse sombestår av högst åtta personer, generaldirektören medräknad. Till myndigheten är tre rådgivande nämnderknutna: reaktorsäkerhetsnämnden, om kontroll av kärnämne och om forskning och utvecklingpå kärnsäkerhetsområdet. Inspektionen ärorganiserad på två tekniska huvudenheter för tillsyn resp. för utredning , en administrativenhet, en personalenhet samt ett informationssekretariat. Verksamhetenfinansieras med avgifter enligt förordningen (1975:421) om vissa avgifter till statenskämkraftinspektion. Avgifterna beräknas täckakostnaderna för såväl förvaltningen som kärnsäkerhetsforskningen. Anslaget förs därför upp med ett formellt beloppav I . Prop.1988/89:100Bil. Beräknad ändring 1989/90 (därav lönekostnader) Lokalkostnader lAEA ( + 1683000) Tillsyn av kärnenergianläggningar m. m. I kärnkraftinspektionens gransknings- ochtillsynsverksamhet ingår bl. a. att granska säkerheten vid nya anläggningar,löpande granska och utöva tillsyn av anläggningar i drift, följa upp och analyseradrifterfarenheter och tillbud samt genomföra återkommandesäkerhetsgranskningar av anläggningar. Härtill kommer att följa utvecklingen inom olikasäkerhetstekniska områden, såväl för kärnkraftsanläggningar som för anläggningar och metoder för förvaring av kärnavfall. Inspektionen harunder haft ett besvärande vakansläge. a. kraftfullarekryteringsinsatser har dock personalsituationen förbättrats under budgetåret1987/88.1 stort sett full bemanning förväntas kunna upprätthållas under innevarande och kommandeverksamhetsår. Detta fömtsätter dock att det personalpolitiskaåtgärdsprogrammet, som påbörjats i sin helhet, kan genomföras. Kärnkraftinspektionensförslag till förvaltningskostnaderför /90innebär i korthet följande: -hl000 000 + 425000 + 175000 -I- 300000 + 110000 Prop.1988/89:100Bil. Beslutetom avstängning av två reaktorer ställer stora krav påatt såväl kärnkraftsföretagen som säkerhetsmyndigheterna kan bibehålla ochvidareutveckla den kompetens som finns inom resp. organisation. Det ärockså viktigt att balansen mellan myndigheter ochföretag kan bibehållas så att samhällets övergripande ansvar för verksamheteninte äventyras. En följd av bl.a. olyckan i Tjernobyl äratt uppmärksamheten har skärpts när det gäller säkerheten i anläggningar iSveriges närhet. Mot denna bakgmnd harslutits ett antal bilaterala varsel- och informationsavtal. Myndigheterna har av regeringen ålagts attverkställa de åtgärder som följer av avtalen. Jag anser det vara angeläget attsäkerhetsmyndigheternas kompetens ochoberoende vidmakthålls i det fortsatta arbetet med att höja säkerheten vid de svenska kärntekniska anläggningarna. Det äräven av stor betydelse att svensktkärnsäkerhetskunnande ges utrymme för att medverka till en förbättring av kärnsäkerheteninternationellt. Mot bakgrund av vadjag anfört och av vad som framförts av kämkraft-inspektionen anser jag atthuvudförslaget inte bör tillämpas för inspektionen /90. Med hänvisning tillsammanställningen beräknar jag utgifterna för inspektionen under dettaanslag till . Jag harhärvid tagit hänsyn till de ökade kostnader som påförs myndigheten isamband med införandet av en avgiftsfinansiering av den statligaredovisningsrevisionen. Verksamheten finansieras med avgifter enligtförordningen (1975:421) om vissa avgifter till . Anslaget förs därförupp med ett formellt belopp av . Jag hemställer att regeringen föreslår att till : Förvaltningskostnaderför /90 anvisa ettreservationsanslag på . 1987/88 Utgift 1988/89 Anslag 1989/90 Förslag Statenskärnkraftinspektion skall enligt sin instruktion (1988:523) ta initiativ till sådan forskning och utveckling som rör säkerheten hos kärn- kraftverk ochandra kärntekniska anläggningar, säkerheten vid transport av kärnämne ochkärnavfall samt säkerheten hos sådana metoder för hantering och förvaring av kärnavfall som används eller kan komma attanvändas, i den mån inte någon annan myndighet har sådana uppgifter. Verksamhetenfinansieras med avgifter enligt förordningen (1975:421) om vissa avgiftertill . Anslaget förs därför upp med ett formellt belopp av . Prop.1988/89:100Bil. Beräknad ändring 1989/90 Kärnsäkerhetsforskning m. m. + 1451000 + 210000 Denav kärnkraftinspektionen initierade kärnsäkerhetsforskningen har som mål att ge underlag för den egna tillsyns-och granskningsverksamheten.Forskningsprogrammet spelar dessutom en viktig roll genom att det medverkartiU att vidmakthålla kompetens och forskarkapacitet inom områden av betydelseför kärnsäkerhetsarbetet samt att det direkt bidrar till säkerhetsarbetet inom hela det svenskakärntekniska verksamhetsområdet. Forskningsprogrammetär indelat i områdena människa maskin, material, termohydraulik, kämbränsle, kärnämneshantering,systemanalys, övervakningssystem och kämavfall. Inom anslagetkärnsäkerhetsforskning finansieras det svenska deltagandet i s. k.Haldenprojekt och forskning inom ramen för det nordiska kontaktorganet för atomenergifrågor(NKA). Vidare finansieras från detta anslagdels en professur i reaktorsäkerhet vid tekniska högskolan i ,dels verksamheten vid de lokala säkerhetsnämnderna vid de fyra kärnkraftverken. Kärnkraftinspektionen föreslår att anslaget räknas uppmed . Vidare föreslårinspektionen en uppräkning av anslaget med . för att bekostaverksamheten vid svenska kärndatakommittén samt för utökad forskning kringsäkerhetsfrågor avseende reaktorkonstruktioner i andra länder. Kärnkraftinspektionens tillsyns- ochgranskningsverksamhet ger myndighetengoda möjligheter att överblicka behovet av forskning inom kärnsäkerhetsområdet.Tillsyns- och granskningsverksamheten ger myndigheten underlag för hur insatserna skall prioriteras inom området.Med hänsyn till den reservation som kämkraftinspektionen redovisar /88 bedömer jag att den av inspektionen föreslagna Prop.1988/89:100 uppräkningen av anslaget för att bekosta svenskakärndatakommitténs Bil. 16 verksamhet samt utökad forskning kring utländskareaktorkonstruktioner bör rymmas inom tillgängliga medel. Jag beräknar medelsbehovet förkärnsäkerhetsforskningen till . för nästa budgetår. Ett betydelsefullt inslag i lagstiftningen påkärnenergiområdet är att genom bestämmelserom information bidra till att skapaöppenhet och insyn i arbetet förkärnsäkerhet och strålskydd. Det gäller både driftsfrågor och frågor omavfallets hantering och slutförvaring. Enligt gällande bestämmelser ilagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet (kärntekniklagen) skall det finnas en lokal säkerhetsnämnd vidvarje kärnkraftverk samt vid anläggning för hantering, lagring eller slutligförvaring av kärnavfall eller av kärnämne som inte skall användas pånytt. Nämndernas uppgift är att skaffa siginsyn i säkerhets- och strålskyddsfrågor samt att informera allmänhetenom sådana frågor. Kärnteknisk verksamhet bedrivs även avStudsvik AB i och ABB AtomAB i . Några lokala säkerhetsnämnder finns inte i dessa kommuner. 1983/84:60 om ny lagstiftning på kärnenergiområdet uttalade föredragandestatsrådet bl.a. att verksamhetenvid dessa anläggningar är av en annan karaktär än kärnkraftverken ochkärnavfallsanläggningarna och att det inte fanns något uttalat behov av säkerhetsnämnder i och Västeråskommuner. I sitt av riksdagengodkända betänkande (NU 1983/84:17, rskr. 135) delade näringsutskottet dennauppfattning. Enligt utskottet borde det ankomma på berörda kommuner att,om de skulle finna det angeläget, påkalla en ändring av bestämmelserna. kommunhar i en framställning till regeringen begärt att bestämmelserna i kärntekniklagenändras så att en lokal säkerhetsnämnd kan inrättas i . Tillstöd för sin framstäUning har kommunenbl.a. anfört, att kommunen fortlöpande har följt den kärntekniska verksamhetens omfattning i kommunen samt attdet kan konstateras att bl.a. avsevärt större mängd avfall numera brännsvid StudsvikAB vilket i sin tur föranlederen mängd transporter genom kommunen. Enligt kommunen skulle det redan nu fungerande samarbetet med StudsvikAB kunnautvecklas avsevärt inom ramen för en lokal säkerhetsnämnd. Jag biträder kommuns förslag omatt en lokal säkerhets nämnd bör inrättas i kommunen med uppgiftatt skaffa sig insyn i den kärntekniska verksamhet som bedrivsav StudsvikAB i Studsvik. Enligt gällande bestämmelse i kärntekniklagen om lokala säkerhetsnämnder är det möjligt att redan nu inrätta ensäkerhetsnämnd beträffande viss del av verksamheten i Studsvik. Den nya lokala säkerhetsnämndens verksam hetsområde bör emellertid omfatta all kärnteknisk verksamhet som be drivs i Studsvik. Bestämmelsen ikärntekniklagen om lokala säkerhets nämnder bör därför ändras så att denomfattar all kärnteknisk verksamhet 91 Den nya bestämmelsen bör formuleras så att den vid behovkan Prop. 1988/89:100 tillämpasäven i fråga om den kärntekniska verksamhet som bedrivs i Bil. Upprättat lagförslag tn. Med anledning av vad jag har anfört har inom miljö- ochenergidepartementet upprättats ett förslag till lag om ändring ilagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet. Med hänsyn till lagstiftningsärendetsbeskaffenhet skulle enligt min mening lagrådets yttrande över förslaget saknabetydelse. Förslaget bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 16.1. För verksamhetenvid den lokala säkerhetsnämnden vid Studsvik AB:s forskningsanläggningberäknarjag . för /90. För de lokala säkerhetsnämndernaberäknarjag därför ett medelsbehov av sammanlagt I . Deställningstaganden som jag har redovisat innebär sammanfattningsvis att jag för denverksamhet som finansieras över anslaget under /90beräknar . Anslaget tillförs medel genom avgifter från dem som hartillstånd enligt lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet att uppföra,inneha eller driva en kärnkraftsreaktor. Anslaget bör därför, liksom för innevarande budgetår,föras upp med ett formellt belopp av . Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. antainom miljö- och upprättat förslag till lag om ändring i lagen (1984:3) omkärnteknisk verksamhet, 2. till Statens kämkraftinspektion:Kärnsäkerhetsforskning för /90 anvisa ett reservationsanslagpå I . 1987/88 Utgift 1988/89 Anslag 1989/90 Förslag är enligt sininstruktion (1988:296) en central förvaltningsmyndighet med uppgift att övervakagenomförandet av den forsknings- och utvecklingsverksamhet och det program förbl.a. sådan verksamhet som avses i 11 och 12§ lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet samt handlägga vissafinansieringsfrågor på kärnavfallsområdet. Nämnden skall särskiltfölja utvecklingen på kärnenergiområdet, främst metoder för hantering och slutlig förvaring av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall fråndetta och för avveckling och rivning av reaktoran- 92 Nämnden skall redovisa behållningen av de medel som nämndenhar att förvalta i samband med att förslaget till avgift enligt 5§lagen (1981:669) om finansiering av framtida utgifter för använtkärnbränsle m.m. lämnas till regeringen. Nämnden skall vidare ta initiativ till sådan forsknings- och utredningsverksamhet sombehövs för att nämnden skall kunnafullgöra sina åligganden i den mån inte någon annan myndighet har detta till uppgift samt till redovisa sin planeradeforskningsverksamhet i den mån verksamheten inte är ett led i beredning av ärenden som statens kärnbränslenämnd har att avgöra samtresultaten av denna forskningsverksamhet. Nämndenskall verka för att allmänheten ges information om arbetet vad gäller använt kärnbränsle och radioaktivtavfall från detta samt avvecklingoch rivning av reaktoranläggningar. Nämnden har vidare särskilda uppgifterenligt lagen (1981:669) och förordningen (1981:671) om finansiering av framtida utgifter för använtkärnbränsle m. m. samt lagen (1984:3) och förordningen (1984:14) omkärnteknisk verksamhet. Fr.o.m. den Ijanuari 1989 kommer nämnden att fullgöra vissa uppgifter enligt en nylagstiftning om finansiering av hanteringen av visst radioaktivt avfaU vid (se prop. 1988/89:37,NU 7, rskr. leds av en chef(överdirektören). Vid nämnden finns vidareen styrelse som består av högst tio personer, överdirektören medräknad. Prop.1988/89:100Bil. Beräknad ändring 1989/90 (varav lönekostnader) Granskningsinsatser, engångsvis Lokalkostnader Projektmedel 4109000 (2821000) + 254000 (+147000) + 500000 -242000 + 300000 Avgifter från elproduktion i kärnkraftsreaktorer erinrar om att en av huvuduppgifterna för nämnden är att granska kärnkraftföretagensforskningsprogram. Vart tredje årskall nämnden genomföra en sådan granskning, nästa gång under /90. Detta arbete medför ett ökatbehov av utrednings- och konsultinsatser.Nämnden föreslår därför att posten förvaltningskostnader ökar med . för /90,förutom pris- och löneomräkning. 8 1988/89. 1 .saml Nr 100. Vadbeträffar lönekostnaderna finner nämnden att någon minskning inte Prop.1988/89:100 går att genomföra. Med nio anställda beräknas lönekostnaderna tahela Bil. 16 anslagsposten i anspråk. En medelstilldelning enligthuvudförslaget är, anför nämnden, inte förenligt med de mål för nämndensverksamhet som har beslutats av statsmakterna. Sin beräkning avprojektmedel grundar nämnden på bedömningar av behovet av forskningsinsatserunder den närmaste treårsperioden. För budgetåret1989/90 har nämnden beräknat behovet av projektmedel till 7,7 milj.kr. Nämndens verksamhet avseende finansiering omfattar attsvara för bl.a. förvaltning av inbetalade avgifter enligt lagen(1981:669) om finansiering av framtida utgifter för använt kärnbränsle m. (finansieringslagen) och utbetalning av ersättning till reaktorägarna. Av redovisningen för år 1987framgår att avgifterna uppgick till 1221 milj.kr. (1 271 milj.kr. Utbetalade ersättningar uppgick till 700 milj.kr. (781 milj.kr.). Ränteintäkterna uppgick till 349 milj. kr. och överskottet avförvaltningen till 858 milj.kr. (744 milj.kr.). Behållningen var 3 928 milj. För första halvåret1988 inbetalades 690 milj. kr. De utbetalade ersättningarna uppgick till278 milj. kr. Den 30 juni 1988uppgick nämndens fordran på till 3087 milj.kr.och totalt avsatta medel till ca 4300 milj. kr. Sedan finansieringssystemetträdde i kraft har ca 5 900 milj.kr utbetalats till reaktorägarna i ersättning för kostnader förhantering av använt kärnbränsle. De under /88 utbetaldaersättningarna har bl.a. disponerats förforsknings- och utvecklingsarbeten avseende metoder för slutförvar,förskottsbetalningar avseende kontrakterade upparbetnings-tjänster till Cogéma,transportutrustning för använt kärnbränsle, färdigställande av centrallager för använt kärnbränsle (CLAB) i Simpevarp samtutbyggnad av slutförvar för reaktoravfall (SFR) i Forsmark. Före den 1 juli 1986hade reaktorägarna möjlighet att få lån beviljade ur inbetaladeavgiftsmedel. återbetalade två lån på totalt 370 milj.kr.Den sammanlagda utestående lånesummanuppgår därför till 1 025 milj. kr.Därav utgör 520 milj. kr. lån till OKGAB och 505 milj.kr. Dessa två reaktorägare har anmält tillnämnden att de per avser återbetala lån omsammanlagt 620 milj. kr. SKNPlan 88 ochförslag tUl avgift för Nämndenhar överlämnat SKN Plan 88 och förslag till avgift för . Regeringen har beslutat att avgiften elektrisk energisom levereras från kärnkraft verk skall vara oförändrad för år1989 och utgå enligt följande: 94 /kWh Prop. /kWh Bil. Regeringenhar uppdragit åt statenskärnbränslenämnd att utarbeta förslag till ändringar i finansieringssystemet för framtidautgifter för använt kärnbränsle m. m. För kärnbränslenämndens verksamhet under budgetåret1989/90 beräknar jag utgifterna under detta anslag till ,varav . som ett engångsbelopp för nämndens utgifter för granskning avkärnkraftföretagensforskningsprogram. Chefen för hartidigare anmält förslag till en ny ordningvad beträffar finansiering av den statliga redovisningsrevisionen. Jag hartagit hänsyn till detta vid min beräkning av medel under anslaget. Nämndens verksamhet finansieras ienlighet med finansieringslagen medavgifter från elproduktionen i kärnkraftsreaktorer. Anslaget bör därför förnästa budgetår liksom för innevarande budgetår föras upp med ett formelltbelopp av . Jag hemställer att regeringen föreslår att tillStatens kärnbränslenämnd för /90 anvisa ett reservationsanslagpå . StudsvikAB är statens största samlade resurs för energitekniskt forsknings- och utvecklingsarbete. Studsvikskoncernenbestår av moderbolaget samt dotterbolag. Inom Studsvikskoncemenfinns ca 900 anställda, varav ca 700 i Studsvik. Studsviks koncernstmktur omfattar fyraaffarsdrivande divisioner: kärnteknik,energiteknik, och () samt enservicedivision. Studsvik finansierarsin verksamhet via dels direkta anslag, dels kommersiella uppdrag och tjänster. Bolagets ekonomiska situation har desenaste åren varit problemfylld. En redovisning av bolagets ekonomiskasituation lämnades senast vid min anmälan till proposition om tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för budget /88 (prop. 1987/88:25) ochriU propositionen (prop. 1987/88:90) om energipolitik inför 1990-talet.För att möjliggöra en ekonomisk rekon struktion beslöt med anledning av nämnda propositioner att 95 lämna bolaget ägartillskott om dels 50 milj. (NU 12, rskr. 112), dels 40 Prop. 1988/89:100 milj. kr. (NU 40, rskr. Bolaget har successivtvidgat sin verksamhet utanför det kärntekniska området till energiområdet iövrigt. Vidare har bolaget successivt ökat andelen finansiering viakommersiella uppdrag och tjänster. Av följande tablå framgårde anslagna medlen för budgetåren 1987/88 och 1988/89 samt bolagets beräkningav medelsbehovet för /90 (milj. ningsreaktorer, m. m. aktivt avfall i Studs- vik, m. m. ' Fr.o.m. den finansierasverksamheten via en särskild avgift (se prop. 1988/89:37, NU 7, rskr. Bidrag till verksamheten vid 1987/88 Utgift 102 600000 1988/89 Anslag 94000000 1989/89 Förslag 48000000 Från anslaget lämnas bidrag till verksamheteninom . Bolaget begär 58,4 milj. kr. i bidrag till verksamheten under /90.Av följande tablå framgår anslagna medel för /89 samt bolagetsberäkning av medelsbehovet för /90 (milj. 1988/89 1989/90 1989/90 6,0' Konvertering till låg-anrikat uran i R2-reaktorn ' Fr.o.m. budgetåret1989/90 anvisas medel för verksamheten vid under det under åttondehuvudtiteln uppförda anslaget Tekniska fakulteterna Forskningsreaktorn utnyttjasför tre olika verksamheter, Prop. 1988/89:100 nämligen Bil. bränsle-och materialprovning för kärnkraftområdet kommersiellstrålningsbehandling av material grundläggande neutronforskning. Institutionen förreaktorfysik vid i och Institutionen förneutronforskning vid universitet i har sina verksamheter heltbaserade på forskningen vid R2-reaktorn. Bolaget hemställer om 18 milj. kr. /90 för att upplåta reaktorn för grundforskning. Konvertering tilllåganrikat uran i R2-reaktorn. Programmet för övergång till låganrikat uran i R2-reaktornhar pågått . R2-reaktornförbereds för drift med låganrikat uran. För budgetåret1989/90 hemställer bolaget om 3,4 milj. kr. för övergång till låganrikat uran. Egen ochbranschrelaterad forskning och utveckling. Forsknings- och utvecklingsarbetetbedrivs i huvudsak genom tillämpad forskning och utveckling i egen regi eller som pilot-och demonstrationsverksamhet i samarbete med andra intressenter. Syftet är att bevisafunktion och prestanda hos sådan teknik. Bolaget hemställer om totalt 27 milj.kr. för /90 för egen och branschrelaterad forskning och utveckling. Verksamheten är huvudsakligen inriktad på drift- ochsäkerhetsfrågor inom områdena materialteknik, energisystem och förbränningsteknik.Inom materialteknikområdet studeras långsiktiga egenskaper hos stål ochplaster i olika miljöer och belastningsfall. Inom området energisystembedriver bolaget forskning inom områdena energilagring och småskaligakraftvärmesystem. Inom området förbränningsteknik undersöks möjligheten till effektiv,miljövänlig förbränning, särskilt med avseende på svaveldioxid-, kväveoxid-och dioxin-emissioner.Bolaget hemställer om totalt 10 milj. kr. för /90 förgmndläggande energiteknisk forskning. Bolagets ekonomiska situation har varitproblemfyUd. För att möjliggöra en ekonomisk rekonstmktion har staten lämnat bolaget ägartiUskott. Bl.a.har bolaget, som jag har anfört, erhållit 90 milj. kr. i ägartillskott /89 för att möjliggöra en ekonomisk rekonstmktion avbolaget. Enligt vad jag har fått veta har bolaget vidtagit en rad åtgärder desenaste åren för att förbättra den ekonomiska situationen. För driften avR2-reaktorn beräknarjag ett medelsbehov av 18 milj. kr. för /90. Jag är däremot inteberedd att ge bolaget medel för övergång till låganrikat uran i R2-reaktorn. För egen och branschrelaterad forskningberäknar jag ett medelsbehov av 20 milj. kr. I energiforskningsutredningens direktiv ingår det bl.a. att 97 föreslå hur denenergirelaterade forskningen vid som sam- Prop. 1988/89:100 manhänger med omställningen av energisystemet kanintegreras i energi- Bil. För att redan numarkera betydelsen av att denna forskningvid Studsvik integreras med övrig energiforskning avser jag, i enlighet med vadjag tidigare anförde vid min behandling av anslaget C6. Energiforskning, senare återkomma tillregeringen med förslag om att 4 milj. kr. av regeringens disposition /90 överförs till anslaget C11. Bidrag tiU verksamhetenvid . För gmndläggandeenergiteknisk forskning beräknar jag ett medelsbehov av 10 milj. kr. för budgetåret1989/90. I enlighet medriksdagens beslut i anledning av prop. 1988/89:37 (NU 7, rskr. 90) upphör de statliga anslagentill under anslagen C12 14för i innevarande budgetår fr. o. m. . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Bidrag till verksamheten vidStudsvik AB för /90 anvisaett reservationsanslag på 48 OOOOOO kr. 1987/88Utgift 461 182109 1988/89 Anslag 443 5080001989/90 Förslag 413679000 Från anslaget betalas driftkostnader förberedskapslagring av bränslen och drivmedelexkl. Anslaget omfattar också personal- och kapitalkostnader för beredskapslagringensamt hyreskostnader för lagringsanläggningar. 1988/89 Beräknad ändring Personalkostnader 9157000 - 557000 Övriga driftkostnader 69351000 -16 519000 Kapitalkostnader 365000000 -12753000 har beräknat anslaget med utgångspunkti det oljelag-ringsprogram som fastställdes i samband med i beslut omtotalförsvarets fortsatta utveckling (prop. 1986/87:95 bil. 12, FöUl I, rskr. har vidare fömtsätt attdrift och förvaltning fr. o. m. överförs från överstyrelsen förcivil beredskap till samt att oljebranschens lagringsbolag och dessa bolags anläggningar över tas . Energiverkethar under detta anslag beräknat personalkostnader för Prop. 1988/89:100såväl den centrala som den regionala lagringsorganisationen. Personal- Bil.16 kostnaderna har beräknats till 13,6 milj.kr. exkl. löneomräkning för budgetåret1989/90. Kostnader för deltidsarbetande personal (tillsynsmän, städpersonal)har redovisats under anslagsposten Övriga driftkostnader. harberäknat övriga driftkostnader till 51,8 milj.kr.