prop · GC0385 · 1988-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1988/89:85 om upphovsrätt och datorer Regeringen föreslårriksdagen all anta det förslag som har tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokolletden . Ipropositionen behandlas upphovsrättsliga frågor som uppkommer vid användning avdatorer. Delrättsliga skyddet för datorprogram skall enligt propositionen, såsom förnärvarande, regleras i den upphovsrätlsliga lagstiftningen. Ett förtydligandetillägg härom införs i upphovsrättslagen (1960:729). I denna lag införs vidareen bestämmelse som i vissa avseenden begränsar rätten att kopiera datorprogramför enskilt bruk. Lagändringarnaföreslås träda i kraft . 1 1988/89 I .saml. Lag om ändring i lagen (1960:729) om upphovsrätt till litteräraoch konstnärliga verk Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1960:729) om upphovsrätt till litteräraoch konstnärliga verk dels att 1, 11, 23, 24 och 27 §§ skall ha följandelydelse, dels att i lagen skall införas en ny paragraf, 40 a, av följandelydelse, dels att i lagen närmast före 40 a § skall införas en rubrik avföljande !§' Den som skapat ett litterärt eller Den som skapat ett litterärt eller konstnärligt verk har upphovsrätt konstnärligt verk har upphovsrätt till-verket, vare sig det utgör skön- till verket, vare sig det utgör skön litterär eller beskrivande framställ- litterär eller beskrivande framställ ning i skrift eller tal, musikaliskt ning i skrift eller tal, ler det har kommit till uttryck på Tilllitterärt verk hänföres karta, så ock annat i teckning eller grafik eller iplastisk form utfört verk av beskrivande art. 11§ Av offentliggjort verk må enstaka Av offentliggjort verkär enstaka exemplarframställas för enskilt exemplar framställas för enskilt bruk. Vad sålunda framställts må ej bruk. Vad sålunda framställts/är ej utnyttjas för annat ändamål. utnyttjas för annat ändamål. första stycket sägs medför ej rätt all för eget bruk låta annan framställabruksföremål eller skulptur eller genom konstnärligt förfarande efterbildaannat konstverk, ej heller räll alt utföra byggnadsverk. Den som med stöd av JÖrsla stycket vill kopiera datorprogram i maskinläsbarform får göra detta endast för sitt enskilda bruk och bara under förulsällningatt programmet är utgivet och att JÖrlagan för kopieringen inte används inäringsverksamhet eller ojfentlig verksamhet. Kopian får ej utnyttjas förannat ändamål. Senaste lydelse 1970:488. Sedan ell litterärt eller musikalisktverk har utgivits, får exemplar, som omfattas av utgivningen, spridas vidareoch visas offentligt. Exemplar av musikaliska verk får dock inte ulanupphovsmannens samtycke tillhandahållas allmänheten genom uthyrning ellerannan därmed jämförlig rättshandling. Sedan ett litterärteller musikaliskt verk har utgivits, får exemplar, som omfattas avutgivningen, spridas vidare och visas offentligt. Exemplar av musikaliskaverk får dock inte ulan upphovsmannens samtycke tillhandahållas allmänhetengenom uthyrning eller annan därmed jämförlig rättshandling. Detsamma gällerexemplar av datorprogram i maskinläsbar form. Sådana exemplar får inte heller utanupphovsmannens samtycke lånas ut till allmänheten. Annan hos svensk myndighetupprättad handling än som avses i 9 § första stycket må återgivas utan upphovsmannenssamtycke. Vad nu sagts gäller dock icke officiell karta, teknisk förebild, verksom framställts för undervisning eller utgör resultat av vetenskaplig forskning,alster av bildkonst, musikaliskt verk, diktverk eller verk, varav exemplar isamband med affärsverksamhet genom myndighets försorg tillhandahållesallmänheten. Annan hos svensk myndighetupprättad handling än som avses i 9 § första stycket får återges utan upphovsmannenssamtycke. Vad nu sagts gäller dock inte officiell karta, teknisk förebild,datorprogram, verk som framställts för undervisning eller utgör resultat avvetenskaplig forskning, alster av bildkonst, musikaliskt verk, diktverk ellerverk, varav exemplar i samband med affärsverksamhet genom myndighets försorgtillhandahålls allmänheten. Vadsom muntligen eller skriftligen anföres inför myndighet eller i statlig ellerkommunal representation eller vid offentlig överläggning om allmännaangelägenheter må likaledes återgivas utan upphovsmannens samtycke; dock attutlåtanden, såsom bevis åberopade skrifter och dylikt må återgivas allenast isamband med redogörelse för mål eller ärende vari de förekommit och i denomfattning som betingas av ändamålet med redogörelsen. Upphovsman äger ensamutgiva samling av sina anföranden. Upphovsrättmå, med den begränsning som följer av vad i 3 § sägs, helt eller delvis överlåtas. Överlåtelseav exemplar innefattar icke överlåtelse av upphovsrätt. I fråga om beställdporträttbild äger upphovsmannen dock icke utöva sin rätt utan tillstånd avbeställaren eller, efter dennes död, av hans efterlevande make och arvingar. 'Senaste lydelse 1982:1059. * Senaste lydelse 1973:363. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. Beträffandeöverlåtelse av upp- Beträffande överlåtelse av upp hovsrätt i vissa särskilda avseenden hovsrätt i vissa särskilda avseenden stadgas i 30-40§§; dock skola föreskrivs i 30-40 a . Dessa be nämnda bestämmelser tillämpas af stämmelser tillämpas dock endast i lenast i den mån ej annat avtalats. den mån ej annat avtalats. Avtal om rätt att utnyttja datorprogram Överlåtelse av rätten att utnyttja ett datorprogram innefattar rättatt framställa sådana exemplar av programmet och göra sådana anpassningar iexemplaren som behövs för den medgivna användningen samt att framställa reservexemplaroch exemplar som behövs från skyddssynpunkt. Sådana exemplar får inteutnyttjas för annat ändamål och får inte heller användas när rätlen attutnyttja programmet har upphört. Dennalag träder i kraft den . Lagentillämpas även på verk som har tillkommit före ikraftträdandet. Bestämmelsernai 40 a § tillämpas även på överlåtelser som har ägt mm före ikraftträdandet. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , R. , , , ,, G. , , , , , , Proposition om upphovsrätt och datorer 1 Inledning Utvecklingenpå datorområdet har gått mycket snabbt. Datatekniken har kommit till användningpå allt fler områden i samhället. 1984/85:220 om datapolitik lämnaderegeringen en översikt över utvecklingen och drog vidare upp riktlinjer förden framlida datapolitiken. Riktlinjerna berörde vitt skilda områden, såsomdatatekniken i arbetslivet och inom utbildningen samt integritetsfrågor iförening med datateknik. Propositionen innehöll också en redogörelse för de upphovsrätlsligafrågor som bruket av datorer och datakommunikationssystem ger upphov till. Syftetmed den datapolitiska propositionen var bl.a. att ge information omregeringens arbete på del datapolitiska området. Några lagförslag lades intefram i det sammanhanget. Fråganom upphovsrätt och datorer har härefter behandlats av upphovs-rättsutredningen(justitieombudsmannen , ordförande, redaktören , riksdagsledamoten , fd. radiochefen , docenten och kommunalrådet ) ibetänkandet (SOU 1985:51) Upphovsrätt och datorteknik. I belänkandet larutredningen upp tre delområden i samband med datoranvändning där denupphovsrättsliga lagstiftningen berörs. Det första området gäller frågor omlagring, bearbetning och skapande av verk med hjälp av dator samt skyddet fördatabaser. Del andra gäller skyddet för datorprogram och det tredje, slutligen,skyddet för integrerade kretsar (s.k. datachips). En sammanställning av remissyttrandena har gjorts i juslitiedepartementeloch finns tillgänglig i lagstiftningsärendet (Dnr 2557-85). Efter remisstidensutgång har ell antal remissinstanser hemställt alt rätten lill datorprogramsom har skapats i anställningsförhållanden lagregleras. Dessa framställningarhar tagils in i sammanställningen av remissyttrandena. Dendel av utredningens belänkande som gäller skyddet för datachips har resulterati lagen (1986:1425) om skydd för kretsmönster i halvledar- 11 1988/89. produkter,som trädde i kraft (se prop. 1986/87:49, LU Prop.1988/89:85 10, rskr. De två återstående delarna av utredningens betänkandetas nu upp lill behandling. Tillprotokollet i delta ärende bör fogas dels en sammanfattning av utredningensförslag i nu aktuella delar som bilaga 1, dels utredningens lagförslag sombilaga 2, dels en förteckning över remissinstanserna som bilaga 3. 1 dennaförteckning anges också vilka remissinstanser som har kommit in med särskildaframställningar beträffande rätten till datorprogram ianställningsförhållanden. Underlagstiftningsärendets beredning i justiliedepartementel har samråd skett medföreträdare för vederbörande departement i de andra nordiska länderna. IDanmark avlämnade kultur- och kommunikationsministern ettlagförslag om ändringar i upphovsrältslagen på grundval av ettutredningsförslag. Sedan delta lagförslag fallit i och med att nyval utlystesunder , har ett nytt förslag lagts fram för Folketingel.Motsvarande lagförslag skall enligt planerna läggas fram i och i Norgeinom kort. Avsikten är i alla länderna att lagförslagen skall träda i kraft den1 . Regeringen beslöt all inhämta lagrådets yttrande överett inom justiliedepartementel upprättat förslag till lag om ändring i lagen(1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk. Förslaget är likalydandemed del som läggs fram. Lagrådet lämnade förslaget utan erinran. Lagrådetsyttrande bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 4. Detvå grundläggande inlernationella konventionerna på upphovsrättsområdet om skydd för litterära och konstnärliga verk och Världskonvenlionenom upphovsrätt administreras av de två FN-fackorganen (för den intellektuella äganderätten) respektive (för utbildning, vetenskap och kultur). Dessa organisationer harinom ramen för sitt arbete även tagit upp olika aspekter på del immaterialrättsligaskyddet i samband med datortekniken. Närdel gäller rättsskyddet för datorprogram har ett omfattande arbete ulförts inomWIPO och . Slutsatsen av de överläggningar som har hållits är att praktiskttagel alla industriländer med marknadsekonomi antingen redan ger upphovsrättsligtskydd för datorprogram eller anser att sådant skydd bör ges. Ett stort antalländer har infört eller arbetar på särskilda lagbestämmelser för datorprogram isin upphovsrättslagstiflning. Del fåtal länder som har intagit en avvikandeståndpunkt anser att skydd bör ges genom patent eller att en särskildfristående skyddsform bör tillskapas. Vadhärefter angår frågorna om lagring, bearbetning och skapande av verk med hjälp avdator saml skyddet för databaser har arbetet inom och resulterat ien rekommendation , vari konsta- teras all de grundläggandeprinciperna i konventionerna är tillämpliga även i della sammanhang. Det blirdärför en fråga för konvenlionsstalerna att i sin nationella lagstiftning se tillalt de grundläggande principerna kommer alt tillämpas också i praktiken. Idecember 1987 kom frågorna åter att beröras vid ett regeringsexpertmöle i WIPOoch angående upphovsrätt till det tryckta ordet. Någon inställning somavviker års rekommendation har dock inte kommit till uttryck. Del kan slutligen nämnasatt frågor som rör upphovsrätt och datorer, bl.a. skyddet för datorprogram,övervägs inom de europeiska gemenskaperna (EG). lade EG-kommissionensålunda fram ett diskussionsunderlag, ett s. k. , där dessa frågortogs upp till behandling i syfte all åstadkomma en harmonisering avlagstiftningen på området inom EG. Detta var emellertid så försenatatt många av EG:s medlemsländer inte ansett sig kunna avvakta dess publiceringutan har genomfört eller lagt fram förslag lill lagstiftning som rör dessafrågor. Härefter har beslutat om ett utkast till direktivpå området. Del har emellertid ännu inte publicerats. Enligt de bedömningar somhar gjorts inom torde direktivet inte kunna antas förrän tidigastom . Inledningsvislar jag upp frågan om rättsskyddet för datorprogram och därmed sammanhängandespörsmål (avsnitt 3.1). I ett andra huvudavsnitt behandlas andra upphovsrättsligafrågor beträffande datorbehandling och skyddet för dalabaser (avsnitt 3.2). Minakommentarer till de enskilda lagbestämmelserna återfinns i specialmotiveringen(avsnitt 6). 3.1 Skyddet för datorprogram 3.1.1 Behovet av lagstiftning Minbedömning: Rättslägel beträffande del immaterialrättsliga skyddet fördatorprogram bör klarläggas genom uttryckliga lagbestämmelser. Utredningensbedömning: Överensstämmer med min bedömning. Remissinstanserna:En i det närmaste total enighet föreligger om alt en lagreglering är nödvändig.Ett par remissinstanser anser emellertid att utredningens förslag inte kanläggas lill grund för lagstiftning. Skälenför min bedömning: Begreppet datorprogram är inte helt entydigt. Vanligtvisavses härmed den serie instruktioner som erfordras för att en dator skall kunnaarbeta. Den engelska termen "computer software" betecknar normallsåväl själva programmet som "program descriplions", dvs.beskrivningar av program i olika former samt deras idéer, utformning ochfunktioner liksom också s.k. "supporting material", dvs. material i Prop.1988/89:85 form av handböcker och annan information som kan behövas förförståelsen av programmet. Programbeskrivningar och handledningar förekommeroftast i skriven form och omfattas därför normall sett av det upphovsrättsligaskyddet utan att några speciella problem är förenade med detta. Material avdetta slag bör därför inte inkluderas i begreppet datorprogram. Datorprogramkan förekomma i olika former. Man brukar här skilja mellan begreppen"källkod" och "objektkod", där något förenklat källkodutgör programmet i skriven, för ögal uppfallbar form och objektkod utgör denmaskinläsbara versionen av programmet. Ett datorprogram kan alltså rent fysisktfinnas antingen i skriven form eller i maskinläsbar form. I denna senare formkan programmet finnas på ett materiellt underlag av typ diskett, magnetband, "chip"eller liknande eller också direkt inmatat i en dators minne. Det finns från rättsskyddssynpunklinte någon anledning all skilja mellan dessa olika dokumentationsformer fördatorprogram. När jag i del följande talar om datorprogram avser jag alltsåprogram i alla förekommande former. Fråganom rättsskyddet för datorprogram har varit föremål för omfattande inlernationelladiskussioner. Det främsta skälet till detta är givelvis det utomordentligtstora ekonomiska värde som sådan produktion representerar och som har berörtsnärmare av utredningen (se betänkandet s. 85). Del är angelägel för den somavser att investera i utveckling av programvara all vela att resultatet av ensådan investering inte fritt kan utnyttjas av andra utan att det finns enmöjlighet att få igen investeringskostnaderna. Detär med hänsyn härtill viktigt att det inte råder någon osäkerhet om vilketrättsskydd som ges åt datorprogram. En sådan osäkerhet kan verka hämmande påintresset av nyskapande och härigenom bromsa utvecklingen på området. Den kanvidare försvåra importen av datorprogram som har skapats utanför . Redanpå grund härav anser jag i likhet med remissinstanserna all det är angelägetall frågan nu tas upp till behandling. I den mån gällande lagstiftning inte gerett tillfredsställande skydd för datorprogram bör särskilda regler härominföras. Somframgår av föregående avsnitt har flera redan genomfört lagstiftningpå området. Det gäller bl.a. , och Storbrilannien.I andra länder finns förslag till lagstiftning som har överlämnats eller inomkort kommer all överlämnas till vederbörande parlament. Det gäller t. ex.Danmark och . Med hänsyn härtill och lill vad som har uppgetts omtidpunkten för när ett EG-di-rektiv kan föreligga, anser jag att det inte finnsnågon anledning all ylleriigare avvakta utvecklingen inom EG. Härtill kommerintresset av en tidsmässig samordning av den nordiska lagstiftningen för attden rättslik-hel som råder på området skall så långt möjligt kunna bevaras. Utredningensbetänkande är enligt min mening väl ägnat att läggas till grund för sådana överväganden som jag har nämnt. Jag kan således inte ansluta mig till den motsatta uppfattning som ell par remissinstanser har gett uttryck för under hänvisning till alt utredningens förslag uteslu tande beaktar producentinlressen och all utredningen har saknat erforder- 8 Här kankonstaleras all utredningen, som är pariamenta-riskl sammansatt och som harbiträtts av ett antal experter såsom företrädare för skilda intressen, har avgetlett enhälligt belänkande. Utredningsförslaget är vidare i sina huvuddrag välanpassat till de bedömningar som har gjorts vid de internationellaöverläggningarna på området och i de övriga nordiska länderna. Vad jag nu har sagthindrar inte att det på enskilda punkter kan finnas anledning att välja andralösningar än som har föreslagits av utredningen. Det gäller bl. a. den kanske mestkontroversiella frågan humvida datorprogram skall kunna kopieras för enskiltbruk. Jag återkommer lill den frågan i avsnitt 3.1.5. Mittförslag: I upphovsrältslagen anges uttryckligen att datorprogram kan vara altanse som verk i upphovsrättslagens mening. Utredningensförslag: Överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna:Utredningens förslag att rättsskyddsfrågorna skall regleras inom upphovsrättentillstyrks eller lämnas utan erinran av åtskilliga remissinstanser. Nästanlika många remissinstanser ifrågasätter dock om upphovsrättslagstiftningen ärden mest ändamålsenliga för att ge skydd för datorprogram. Några av dem anseralt frågorna bör behandlas i en särskild lag, skild från upphovsrättslagen.Flera av de remissinstanser som är kritiska mot att regleringen görs inom det upphovsrätlsligasystemet konstaterar dock att det med hänsyn till beroende av deninternationella utvecklingen knappast finns något lämpligt alternativ förnärvarande. Skälenför mitt förslag: Ett skydd för datorprogram kan utformas på olika sätt. Immaterialrätteneller konkurrensrätten, till vilken också räknas skydd för företagshemligheter,kan tillämpas. avtalslösningar mellan producent och användare kan vidarege ell visst skydd. Tekniska skydd, t. ex. mot kopiering, har åtminstonetidigare varit vanligt förekommande. Här skall emellertid endast behandlas detskydd som kan ges inom immaterialrätten. Härfinns olika möjligheter att skydda datorprogram mot obehörig användning. Närdet gäller att skydda den intellektuella prestation som ett program ärresultatet av är det dock endast två regelsystem som kan komma i fråga,upphovsrätten och patenträtten. Alternativt kan man länka sig en särskild,fristående skyddsform. Vadförst angår patenträtten är möjligheterna att få patentskydd för datorprogrambegränsade. Enligt den europeiska patentkonventionen (EPC) , tillvilken och en rad andra europeiska länder är anslutna, kan patent inteerhållas för sådant som endast utgör ett datorprogram. Ett av skälen till i EPC har undantagit datorprogram från möjligheten till patent är alldenna skyddsform med sitt strikta nyhelskrav i förening medkravet på uppfinningshöjd har bedömts som Prop. 1988/89:85 olämplig. Enmotsvarande bestämmelse återfinns i den svenska patentlagen (1967:837), där deli 1 § andra stycket 3 sägs att som uppfinning anses aldrig vad som utgör enbart"en plan, regel eller metod för intellektuell verksamhet, för spel ellerför affärsverksamhet eller ett datorprogram". Eftersom är bundetav EPC kan datorprogram som sådana inte heller föras in under patentskyddet.Att detta inte utesluter att ett datorprogram kan ingå som en del av enpatenterbar uppfinning är en annan sak. Fråganom att tillskapa en särskild skyddsform för datorprogram har ingåendeanalyserats i det internationella arbetet inom bl.a. och . Somunderlag för ett regeringsexpertmöle hade utarbetats ett utkast särskild konvention som innehöll föreskrifter om ett skydd, specielltanpassat för datorprogram. Vid mötet förkastades emellertid tanken på en sådanordning. Ett stort antal delegationer uttalade att i deras länder skyddadesprogramvara redan enligt gällande upphovsrätts-lagstiftning. En särskildskyddsform för datorprogram kunde därför skapa" förvirring i förhållande tilldet gällande skyddet. Samma uppfattning redovisades vid ett senare expertmöteinom och , vid vilket man behandladeupphovsrättsliga aspekter på skydd av datorprogram. Redan före nämnda mötenhade genom en lagändring gjort klart att datorprogram kunde varaatt anse som upphovsrättsligt skyddade verk. Motsvarande lagändringar gjordesi och i bl.a. , ,och . Åtskilliga länder har därefter gjort på sammasätt, och arbete i samma riktning pågår i ytterligare länder. Somhar påpekats av flera remissinstanser kan inte på ett så ekonomisktviktigt område som detta gå sin egen väg utan hänsyn lill hur man i andraindustriländer ser på rättsskyddsfrågorna för datorprogram. Enligt min meningär det därför en självklar utgångspunkt att vi måste anpassa oss tillinternationell praxis. Äveni de andra nordiska ländema har man funnit all synsättet i våra länder i dennafråga måste överensstämma med det som är förhärskande bland andraindustriländer. Inte minst viktigt härvidlag är att notera den ordning somredan har genomförts i ett antal av EG:s medlemsländer och som också förordasav i dess om upphovsrätt och enligt vad jagerfarit även i direktivutkastel. Denna ordning har för övrigt stöd av övrigaEFTA-länder. Jag kan mot denna bakgmnd inte komma lill annan slutsats än atträttsskyddet för datorprogram även i vårt land måste inordnas i det upphovsrätlsligasystemet. Närdel härefter gäller frågan huruvida datorprogram skyd das av upphovsrättslagen eller om särskilda regler härom skulle behöva införas kan jag i allt väsentligt ansluta mig tifl utredningens analys och slutsats (se betänkandet s. 88 89). Upphovsrättens grundtanke är att ge skydd ål del andliga skapandet oavsett vilken form det tar sig. Del är också klart att ett datorprogram är uttryck för mänskligt andligt skapande, för vilket det krävs en hög grad av kunskap, förmåga till logiskt tänkande och 10 intuition för all påenklaste och effektivaste sätt nå fram lill det bästa resultatet. Jag finnersåledes att det inte råder något tvivel om all datorprogram kan utgöra en typav verk i upphovsrällslig mening och därmed åtnjuta upphovsrättsligt skyddredan i dag. All så är fallet har för övrigt också hovrätten för i ett avgörande (DB 159). En förutsättning för upphovsrältslagenstillämpning är att programmet i fråga motsvarar en sådan skapande insats attdel uppnår s. k. verkshöjd. Hur högt detta krav bör ställas behandlas närmare ispecialmotiveringen (avsnitt 6). Att nya former av andligtskapande på della sätt skulle komma alt omfattas av gällande lagstiftningförutsågs redan vid upphovsrältslagens tillkomst. Sålunda framhöll aukiorrällskommittén,vars betänkande (SOU 1956:25) låg lill grund för lagstiftningen, allexemplifieringen av verkskategorier i lagens inledande bestämmelse i alltväsentligt täckte då brukliga former för litterärt och konstnäriigl skapandemen all den inte var avsedd att vara uttömmande. Om någon prestation av annatslag skulle gå in under det generella begreppet "skapande av ell litterärteller konstnäriigl verk", var enligt kommittén även den föremål förupphovsrätt. Kommitténs bedömning på denna punkt föranledde inte någoninvändning vid lagstiftningsärendets fortsatta behandling (prop. 1960:17, ILU41, rskr. Somjag har framhållit är det emellertid angeläget att det inte rådernågon osäkerhet om rättsskyddet för datorprogram och frågan huruvida sådanakan vara att anse som verk i upphovsrältslagens mening. Därför bör ellförtydligande tillägg göras härom i I § upphovsrältslagen. Sammanfattningsvisfinner jag alltså att datorprogram redan genom gällande lagstiftning kan varaatt anse som verk i upphovsrättslagens mening och att ett skydd därigenom gesenligt det upphovsrättsliga regelsystemet. Utredningensanalys av den reella innebörden härav (se betänkandet s. 93 fl) har genomgåendegodtagits av remissinstanserna. Jag har för egen del ingen erinran mot vadutredningen har anfört och avser därför inte att närmare beröra dessa frågor.