prop · GC03130 · 1988-12-31 00:00:00 — Chefen för justitiede partementet har för avsikt att återkomma till regeringen senare med för slag om en särskild proposition till där bl. a. denna fråga kom- 49 mer att behandlas. Socialstyrelsenssocialarbetare i Prop. Sedanår 1971 har haft två socialarbetare placerade i Kö- ""8j penhamn. Socialarbetarnaavlönas av och är organisatoriskt knutna till byrån försocialt behandlingsarbete i . På liknande sätt har ochFinland socialarbetare placerade i . Dennanordiska socialarbetarverksamhet i startade efter krav frånmyndigheter i och och sågs som ett komplement till dennordiska konventionens bestämmelser om social trygghet. Huvudtanken i dennordiska socialkonventionen är att nordiska medborgare skall åtnjutafullständig social trygghet var de än befinner sig i . De berörda ländemavar dock när verksamheten i infördes eniga om att lägeoch dragningskraft på ungdomar med missbmksproblem motiverade särskildaåtgärder för att hindra att dessa ungdomar fastnade i missbmk i . Detnordiska kontaktman-naorganet rörande narkotikafrägor har varit det organ där denordiska ländema gemensamt diskuterat denna verksamhet. Verksamheten är dock avbilateral karaktär, dvs. åtagande och finansiering är beslutade av varje landför sig. Beredningsgmppendiskuterade i sin rapport frågan om humvida den särskilda verksamheten iKöpenhamn alltjämt framstår som berättigad eller inte. Gmppen tog inte slutligställning till detta, men menade att under alla förhållandeninte bör vara huvudman för den i fortsättningen. Påinitiativ av nordiska kontaktmannaorganet för narkotikafrågor har en översynnyligen genomförts av de nordiska socialarbetaraas verksamhet i Köpenhamn.Studien, som presenterades i febmari 1989, skall behandlas av kontaktmannaorganetvid dess sammanträde . Av studien framgår att antalet svenskaklienter som de svenska socialarbetarna får kontakt med har ökat under desenaste åren. hade man kontakt med 629 personer. Av dessa var under och under . Klientema utgörs till stor del av ungdomari riskzonen liksom av grava alkohol- och narkotikamissbmkare. Socialarbetaraafår också kontakt med ett ökat antal HIV-posiliva missbmkare. Istudien rekommenderas att respektive länder skall behålla verksamheten under iförsta hand . Kontaktmannaorganet föreslås löpande följa verksamheten ochvärdera behovet av den samt pröva eventuella förändringar av dess organisationoch arbetsformer. Kontaktmannaorganetsbehandling av denna studie bör avvaktas. Enligt min uppfattning bör dockinriktningen vara att inte skall vara huvudman förverksamheten, eftersom styrelsen i princip inte bör syssla med direktklientarbete. Om verksamheten skall vara kvar bör i stället andra lösningarbeträffande huvudmannaskapet prövas. Tillståndoch godkännande rörande teknisk sprit och alkoholhaltiga Prop.1988/89:130 preparat samt tillståndrörande tillverkning av drycker, m. m. Regleromalkoholhanteringen inom industrin, hälso- och sjukvården samt undervisnings-och forskningsverksamheten finns i lagen (1961:181) om försäljning av teknisksprit och alkoholhaltiga preparat (LFTA). Import,försäljning och inköp inom landet av teknisk sprit kräver tillstånd.Tillståndskravet beträffande alkoholhaltiga preparat innebär att dessa inte fårsäljas inom landet utan att först ha blivit godkända. Beträffande både teknisksprit och alkoholhaltiga preparat som inte är avsedda för förtäring, gäller attde i princip måste vara denaturerade. Tillståndsgivning,tillsynsverksamhet och annan prövning enligt LFTA sköts av socialstyrelsen.Ärendena handläggs av byrån för alkohol- och narkotikafrågor. Ärendenaomfattar i huvudsak frågor om inköp av teknisk sprit och ärenden om godkännandeav alkoholhaltiga preparat. Det sammanlagda antalet ärenden uppgår till ca 2000 . Flertalet (ca 1 500) avser tillstånd till inköp av sprit förtekniska, industriella eller medicinska ändamål. Vidden senaste omorganisationen av angavs att dessa ärenden skullekunna överföras till länsstyrelsemas sociala funktioner. Detta genomfördes dockinte då ärendena ansågs vara alltför få för att det skulle vara rationellt attlägga ut dem på 24 länsstyrelser särskilt som det vid handläggningen krävs enspecifik kemisk-teknisk kompetens. Socialstyrelsenskall enligt den verksamhetsinriktning som jag har förordat i mindreutsträckning än syssla med uppgifter av detalj- eller mtinkaraktär.Jag har berört frågan om att ombilda läkemedelsavdelningtill en egen myndighet för kontroll av läkemedel och vissa andra produkter m. m.En särskild arbetsgmpp har fått till uppgift att närmare utreda och lämnaförslag om organisation och uppgifter för den nya myndigheten. I samband härmedhar i direktiven angetts att arbetsgmppen även skall pröva möjligheten attöverföra handläggning och tillsyn enligt LFTA till den nya myndigheten. Jag hardärför för avsikt att återkomma senare i denna fråga när erforderligt beslutsunderlagföreligger. Närdet gäller ärenden enligt lagen (1977:292) om tillverkning av drycker, m.m. (LTD)anser jag i motsats till beredningsgmppen, att de även i fortsättningen börhandläggas av . Dels är dessa ärenden mycket få - omkring 10 perår - dels är de på ett naturligt sätt kopplade till övrigaverksamhet på alkoholområdet. Överklagandenenligt lagen (1977:293) om handel med drycker Socialstyrelsenär besvärsinstans för alkoholärenden enligt lagen (1977:293) om handel med drycker (LHD). enligt LHD är . Till inkommer drygt 100 besvärsärenden enligt LHD. beslut kan inte överkla gas. är även tillsynsmyndighet på området. Jag anser att det 51 är olämpligt attsocialstyrelsen, som har allmänna tillsyns- och rådgiv- Prop. 1988/89:130 ningsfunktionersamt utfärdar tillämpningsföreskrifter oeh allmänna råd Bilaga 3 på området ifråga, också prövar ärenden om överklagande i enskilda fall. Även alkoholhandelsutredningenansåg i ett delbetänkande (SOU 1985:15) det motiverat att anförtro tillsyns-och rådgivningsuppgiftema respektive prövning av överklaganden åt skildamyndigheter. Utredningen föreslog att kammarrätterna skulle handlägga ärendenom överklagande enligt LHD. Att låta prövningen av dessa frågor gå över till endomstol innebar enligt utredningen klara fördelar från rättssäkerhetssynpunkt.Sådana synpunkter måste enligt utredningen tillmätas stor vikt med hänsyn tillden betydelse som både tillstånds- och sanktionsbeslut kan ha för den enskilde. Jagavser att senare återkomma till regeringen med förslag om ändringar ilagstiftningen i denna del. Tillsynenligt lagen (1985:568) om särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda m.fl. Rättentill bistånd och vård i enlighet med socialtjänstlagen och hälso- ochsjukvårdslagen gäller för psykiskt utvecklingsstörda som för andra människor.De särskilda omsorger som anges i lagen (1985:568) om särskilda omsorger ompsykiskt utvecklingsstörda m. fl. (omsorgslagen) är sådana som psykisktutvecklingsstörda behöver och har rätt till dämtöver. I lagen (1985:569) ominförande av lagen (1985:568) om särskilda omsorger om psykisktutvecklingsstörda m. fl. finns bestämmelser rörande vårdhem och specialsjukhus.Socialstyrelsens tillsyn över omsorgsverksamheten regleras i omsorgslagen. Därregleras också omsorgsnämndemas tillsyn över enskild verksamhet för psykiskt utvecklingsstördasamt tillståndsgivning i fråga om att bedriva sådanverksamhet. Enligtomsorgslagen får landstingskommun, efter regeringens medgivande, överlåtauppgifter enligt lagen till primärkommun. Jaganser att det finns skäl att pröva om länsstyrelseraa, inom ramen för sinallmänna roll som tillsynsmyndighet för , bör överta tillsyn överomsorgsverksamhet i den mån som sådan förs över från landsting tillprimärkommun. Oavsett huvudmannaskapsfrågan anser jag att det dessutom finnsskäl att överväga om ärenden om tillstånd att bedriva enskild verksamhet enligtomsorgslagen bör överföras från till länsstyrelseraa. Sådanaförändringar skulle avlasta en del individ- ochtillsynsärenden av kontrollkaraktär. Jag avser att återkomma med förslag idessa frågor när erforderligt beslutsunderlag föreligger. Propositionenshuvudsakliga innehåll......................... 1 Utdrag ur protokoll vidregeringssammanträde ... 3 1 Inledning.......................................................... 3 2 Bakgmnd ........................................................ 5 2.1 Behovet av förändring ................................. 5 2.2 Beslut i anledning avbudgetpropositionen 1987/88:100 7 3 Överväganden och förslag................................... 8 3.1 Inriktningav verksamheten............................. ... 8 3.1.1 Socialstyrelsenshuvudfunktioner............... ... 8 3.1.2 Expertfunktion ...................................... . 13 3.1.3 Myndighet för kontroll avläkemedel m. m.... . 17 3.1.4 Regional tillsyn inom hälso-ochsjukvård samt tandvård 18 3.2 Bam och ungdomsfrågor ................................. . 20 3.3 () samt rådet för alkohol- ochnarkotikapolitiska frågor().......................................... 22 3.4 Förändrad ansvanfördelning förvissa uppgifter.... 26 3.5 Organisatoriska konsekvenser.......................... 27 4 Hemställan........................................................ 30 5 Beslut ............................................................ 30 Bilaga1 Beredningsgmppens sammanfattning av sin översyn av uppgifteroch inrikning (i förändring.Ds 1988:74)........................... 31 Bilaga 2 nuvarande organisation och uppgifter.. 43 Bilaga3 Redovisning av beredningsläget avseende förslag om för ändrad ansvarsfördelning för vissa uppgifter. Tryckeri, 1989 53