prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — \ \ J' 1 / - '.-/v; Bulawag)»!' > FHasvtijgi}"- _>- i'ljy~ PJÄ.,«<'1.,V_ - /Zimbabwe- / >/ .,>! ; Vuioerna / r' j Gwandai,,, y - ./ '*"-». / V'' 300 i.. .CI v#rJii2*' y'\ PUBLIKEN \\\ i-~ 7/M Prop.1988/89: 100 Bil. 8, 7 milj. Offentligt nettobistånd/person - totalt (exkl. östländer) . (1986) (1986) Ekonomisk och social utveckling Prop.1988/89: 100 Bil.5 Denzimbabwiska ekonomin brottas med djupgående strukturella problem. Tillväxten för väntas, trots det, bli ca5 %. Främst beror detta på produktionsökningar i jordbruket och till viss del även inom tillverkningsindustrinoch gruvnäringen. Budgetunderskottet närmar sig av BNP. Skuldtjänstenuppgår till och Zimbabvv'e har skött sina utlandslån utan anmärkning.Pris- och lönestopp har upphävts och regeringen studerar förslag tillytterligare avreglering av ekonomin, inklusive ett förändrat system förtilldelning av valuta. Den redan stora arbetslösheten växer och utgör ett alltsvårare politiskt och socialt problem. På grund av sittgeopolitiska läge upprätthåller ekonomiska förbindelser med Sydafrika.1 enlighet med regeringens önskan har exporten till reducerats.Sydafrikanska intressen har dock fortfarande ett stort inflytande i Zimbabwesnäringsliv. är enligtkonstitutionen en flerpartistat. Efter beslutet om sammanslagning av de tvåstörsta partierna, och , har ZANU:s dominerandeställning ytteriigare stärkts. 1 samband med att presidentämbetet omvandlades till att bli exekutivt valdes regeringschefenRobert till president /88. 1 den då ombildaderegeringen ingår flera f.d.ZAPU-politiker liksom flera vita. Mänskliga rättighetsläget i landet harpåverkats positivt av partisammanslagningen och amnestin till dissidenterna.Politiskt motiverade frihetsberövanden synes ha upphört. Undantagstillståndetförlängs dock regelbundet. Massmedia har under åretinnehållit uppgifter om korruption bland bl.a. politiker. Sådan kritik har ävenframförts i pariamentel. De störstabiståndsgivarna lill är vid sidan om , , , , , och . USAhar återupptagit sitt bilaterala bistånd avbrott av politiskaskäl. Det humanitära svenska stödet tillbefrielserörelserna och övergick 1980 iåteruppbyggnads- och utvecklingsbistånd till . Totalt har t. o. /88 855 milj. kr. utbetalats inom ramen för det bilateralautvecklingssamarbetet. gällande samarbetsavtal utgår ijuni 1989. En ettårigförlängning bereds . Medelsramen är 160 milj. kr.. Zimbabwesmottagningskapacitet och medelsutnyttjande har påtagligt förbättrats under1987/88. Reservationen har nedbringats från 43 till 21 milj. kr. Huvudmålen förbiståndssamarbetet är att understödja strä van till social och ekonomisk utjämning samt att minska det ekonomiska beroendet av . Sektorstöden avseende undervisning, hälsovård, förvaltningsutveckling och transport har en inriktning på landsbygds utveckling. Varubiståndet och personal- och konsultfonden svarar främst 3Q5 motbiståndsmålen oberoende och tillväxt. Svenskt stöd ges fill demokraliseringsreformerinom förvaltningen och lill insatser med folkligt deltagande på lokal nivå. Iflera insatser utgör kvinnor målgruppen. För den utsatta gruppen lantarbetareoch deras familjer görs speciella satsningar inom undervisning och hälsovård. Medelsfördelningen framgår av följande tabell(milj. Prop.1988/89: 100 Bil. 1987/88 1988/89 Stora framsteg har gjorts inom primärhälsovårdeni med stöd från bl.a. . Den nationella vaccinationskampanjen harförbättrat hälsoläget hos barn särskilt vad gäller mässling och polio.Samarbetet med hälsoministeriet har efter en översyn givits mer stadga. Isektorprogram-mel ingår förvaltningsutbildning. Delinsatser görs för vatten ochsanitet i Manicaland, nutrition, personalutbildning ochhandikapprehabilitering. Särskilt stöd går till det nationella programmet förbekämpande av AIDS. Ett tvåårsavtal omfattande 40 milj. kr. Undervisningssektornhar fått stora svenska bidrag. Stödet har gått till alt byggaoch utrusta primärskolor på landsbygden. För sekundärskolan har lokallanpassade läromedel utvecklats och lärarna har utbildats i tekniska ämnen. Ettav de största projekten är byggande av primärskolor i eftersatta områden, därföräldrar deltar i arbetet på självhjälpsbasis. Gällande sektoravtal löpertill och omfattar 200 milj. kr.. Förvaltningssektorn har /86 gjorts separat samarbetsseklor. Stödet utgår lill organisationsutveckling,förvaltningsutbildning och statis- Insatser görs bl. a. för attstärka folkligt deltagande på lokal Prop. 1988/89: 100 nivå och kvinnoinrikladeverksamheter. Svenska institutioner har engage- Bil. 5 råts aktivt igenomförandet av olika delprogram bl. a. statens institut förpersonalutveckling, , statens planverk och Kommunförbundet.Stöd går lill förberedelser av kommunreformer och till fysisk planering.Sverige deltar även i en översyn av statsförvaltningen. Sektoravlalet utgårijuni och uppgår till 75 milj.kr. har insatser inom transportområdetdominerat. Vägingenjörer och bilinspektörer har förstärkt den zimbabwiskavägförvaltningen. Flygledare har arbetat inom civilflygel. Tre storakonsultstudier har utförts om det nationella transportväsendet, persontrafikeni städerna och utbyggnad av vägar på landsbygden. Sedan dessa insatseröverförts till transportstödet avser merparten av PK-fondens utbetalningarlönepåslag för svensk personal som rekryteras av , s.k.direktanslällning. Därutöver har utförts studier t. ex. omrehabiliteringsbehov i ett pappersbruk. Transportstödet utgår i slor utsträckning genomsvenska institutioner och transportföretag. Del omfattar tekniskt bistånd förvägunderhåll, utbildning och bilbesiktning samt övervakning/kontroll avvägbyggen. En delinsats avser byggande av mindre landsbygdsvägar. Stödformen motiveras av stora brist påutländsk valuta och landets ekonomiska beroende av . Av varorna till den offentliga respektive privatasektorn upphandlas 3/4 i . Inom det offentliga stödet har Zimbabweprioriterat lastbilar, vattenborrar, tryckeriutrustning, papper och kullager.För den privata sektorn har införsel skett av stål, papper och kemiskaprodukter. Beslut har även fatlats om import av utrustning förlandsbygdselektrifiering. En studie har utförts som belyser varubiståndetsmakro- och mikroekonomiska effekter. Hanteringen av stödet har förenklats. Ett betydande bistånd går till utanförlandramen, såsom SADCC-insatser, forskningsstöd, katastrofbistånd, stöd fillkvinno- och kulturprojekt samt via enskilda organisationer. Inom det regionalaSADCC-stödet är insatserna avseende den s. k. Beira-korridoren av betydandezimbabwiskt intresse. Såväl BITS som och är engagerade i projekti . Bilateralt bistånd till icke-programländer Prop.1988/89: lOO 5 En stor del av detbilaterala biståndet utgår till länder utanför kretsen av de Bistånd ges t. ex. viakatastrofinsatser, livsmedelsbistånd eller enskilda organisationer. Men bilateralabistånd kanaliseras även genom andra biståndsorgan än SIDA, främst BITS,, IMPOD och SAREC. Detta bistånd utanför programlandskretsen går till ett 60-tal länder ochområden. Nedan ges ensammanfattning av några av de största insatserna i länder som inte ärprogramländer, men som ändå erhåller bilateralt bistånd. För varie land ges enkort beskrivning av de olika insatserna. Isammanställningen som följer ingår insatser kanaliserade genom SAREC, BITS, IMPOD, och . Vidare ingårbetalningsbalansstöd, katastrofbistånd,livsmedelsbistånd samt stöd via enskilda organisationer. I tlertalet fallredovisas inte regionala insatser. Det innebär t. ex. att medlen underSärskilda program endast tas upp då de klart kan hänföras till enskilda länder. Detlivsmedelsbistånd som redovisas har normalt kanaliserats via olika multilateralaprogram. Trots detta redovisas biståndet som bilaterala insatser, eftersom delhar varit möjligt att knyta de olika bidragen till respektive länder.Under enskilda organisationer presenteras endast verksamheter som ges stöd frånSIDA. Den sammanfattningsom följer är inte heltäckande. Endast några av huvuddragen i vissa projekt redovisas. För en komplettsammanfattning hänvisas till tabellen Biståndet fördelat på enskilda länder där samtliga insatser ochländer redovisas. Följande länder ochområden har medtagits i redogörelsen nedan: , , , , , ,, , . , , /Väslbanken, /,, , , , , , , , , . , , , , , ,. 1988/89: 100 ., Bil. Total summa 1987/88: 95,4 milj. kr. var samarbelsland för nämndenför internafionellt bistånd (NIB) på60-talet, och är ett av BITS äldsta samarbelsländer. Inom ramen för dettekniska samarbetet bidrar med en del av kostnaderna i ufiandsvaluta till en konsultinsats i största stålverk.Sverige och planerar ocksåsamarbete kring utbildning rörande drift och underhåll av digitalatelefonstationer. Flera projekt somfinansieras med u-krediter har genomförts eller kommer alt genomföras.Sammanlagt har utgått i form av sådana krediter, vilketgör till det tredje största mottagariandet av u-krediter. Även IMPOD ärverksamt i . arrangerade IMPOD en resa tilllandet för importörer inom utvalda produktgrupper. Resan var en uppföljning av ett seminarium som tidigarehållits i . arbetarsedan år 1975 med stöd för de västsahariska flyktingarna i landet. Total summa 1987/88: 7,2 milj. kr. Flertalet av landelsprovinser drabbades av torkan . Detta innebar attspannmålspriserna steg till en så hög nivå att stora grupper inte längre hade möjlighet att köpa spannmål. BurkinaFaso beviljades därför katastrofbistånd på drygt 3 milj. kr. under perioden.Landet erhöll dessutom livsmedelsbistånd. samarbetarmed UNSO (United Nations Sudano-Sahelian Office) i ett markvårdspojekl som tillviss del omfattar . Flera svenskaenskilda organisationer är verksamma i , bl.a. ,Pingstmissionens u-landshjälp (PMU) och Svenska handikapporganisationernas inlernationellabiståndsstiflelse (SHIA). ex. med byutveckling och stöd tillolika bygrupper. Total summa 1987/88: 9,5 milj. kr. BITS har hafttekniskt samarbete med inom energisektorn i cirka fio år. 1samarbetet har främst ingått konsultinsatser för rehabilitering och utbyggnadav högspänningsnätet samt för utveckling av vattenkraften. Insatser inriktadepå energibesparing har också erhållit stöd. äringa nya projekt med u-kreditfinansiering aktuella. Däremot är flera projekt genomförda eller under genomförande. I samband med atlEgypten införde lagar som förbjöd användning av bördig och hårt utnyttjadlera från för tegeltillverkning, beslutade det egyptiska bosladsminisleriet attuppföra 12 nya produktionslinjer för lättbetong. 21 1988/89. U-kreditfinansiering beviljades för fyra avdessa. finansierar även Prop. 1988/89: 100 en genomgripande renovering och upprustning av ett ångkraftverk. medverkar i trefabriksprojekl i med tillverkning av lödningselektroder, rostfriavaskar och diskbänkar samt tillverkning av aluminiumfosfat. Även IMPOD har haft olika aktiviteter i landet. arbetar iEgypten med projekt mol kvinnlig omskärelse, och ()medverkar bl. a. i ett vattenprojekt. Total summa 1987/88: 8,3 milj. kr. Via u-krediterfinansierar ett fabriksprojekt för tändstickstillverkning i Rwanda.Det till knutna (), deltarockså i projektet och garanterar u-krediten. arbetar också i landet Men drygt hälften avSveriges bistånd till Rwandakanaliseras genom enskilda organisationer. PMU är störst i landet, ochorganisationen arbetar med grundskolor. Total summa 1987/88: 28,3 milj. kr. Tillsammans med finansierar BITS en uppbyggnad av enstatistisk centralbyrå i landet. ger också stödtill ett fiskebåtsprojekt där är delägare. SAREC inledde ettforskningssamarbete med . Tillsammans med ger SAREC stöd till forskning om kamelskötsel, medicinskforskning om primärhälsovård, jordbruksforskning, arkeologi; samt tillforskning kring somaliska kvinnors situation och villkor. fick ocksålivsmedelsbistånd på närmare 15 milj. kr., samt ett katastrofbistånd på drygt 4milj. kr., i första hand avsett förflyktingar. arbetar med ett sjukhusprojekl i landet. () erhåller stöd för arbete med flyktingar. Total summa 1987/88: 41,6 milj. kr. stödjer ettmejeriprojekt i . Även BITS har åtaganden i projektet.BITS har dessutom tilibaka ett samarbete med inombarnhälsovården. beviljades ettbetalningsbalansslöd på 114 milj. kr., för betalning av vissa skulder lillsvenska staten. Katastrofbistånd och livsmedelsbistånd hargivils bl. a. i samband med nödsituationen under de långa och ihållanderegnen. 1988/89: 100 och livsmedelsbiståndet uppgick tillsammans till36 milj. kr. En rad olika enskildaorganisationer arbetar i . () gerbistånd lill flyktingar. arbetar med program förlandsbygsutveckling samt med upprustning av ett sjukhus. arbetar i ett byprojekt. PMU finns också i landet. Total summa 1987/88: 21,3 milj. kr. är ett tidigareprogramland och dessutom ett av BITS äldsta samarbelsländer. Inom det tekniskasamarbetet med landet ligger tonvikten på konsultinsatser och på utbildningför vattenrening och telekommunikation. En stor del av de beviljade u-kreditertill har använts till att förstärka telenätet. arbetar i ettfabriksprojekt för produktion av bildelar och slangklämmor. IMPOD har under tre årstött försök att införa tunisiska apelsiner på den svenska marknaden. Försökenhar inte givit önskatresultat, bl.a. beroende på pris- och kvalitetsproblem. Livsmedelsbiståndet tillTunisien uppgick till drygt 1 milj. kr. Total summa 1987/88: 52,9 milj. kr. erhöll betalningsbalansstöd på totalt 30milj. Bland organisationer somarbetar i landet finns () som ger stöd lilllandets transportsektor, samt medverkar i en uppbyggnad av kooperationen iLuwero. arbetar med vattenförsörining i en av provinserna. PMUarbetar med rehabilitering av flyktingar. ger bidrag till UNHCR förstöd till återvändande från samt bidrag till hälso- ochvattenprogram i landet. stöder fyrainsatser för AIDS-kontroll i . Bidrag har även lämnats lill Ösiafrikanskautvecklingsbanken för stöd till industri. Total summa 1987/88: 19 milj. kr. En rad olika enskildaorganisationer arbetar i landet. Via dessa organisationerna fickZaire stöd från pä drygt 19 milj. kr. Medlen harkanaliserats t.ex. genom ,PMU saml (). PMU medverkar iupprustning av sjukhus. arbetar med byutveckling. () arbetar bl. a. i sjukhusprojekt. 1988/89: 100 Total summa 1987/88: 32,5 milj. kr. Behovet avåterbyggnadsarbete i är mycket omfattande. Hälften av jordbruket ärförstört, bevattningsanläggningar ligger öde, vägar och broar har raserats etc.Under perioden beslutade regeringen om ett katastrofbistånd tillAfghanistan/på 45 milj. kr. Bidraget har gått till FN:shjälpverksamhet till förmån för , bl. a. för finansiering av FN-koordinatornskontor i . Bistånd har ävenkanaliserats via , som arbetar med hälso- ochsjukvård saml livsmedelsdistribution. Kommittén ger stöd bl. a. till ett 50-talsjukstugor i landet. Röda korset arbetade också i /underperioden. Total summa 1987/88: 20,3 milj. kr. I samarbete medVärldsbanken har via BITS lämnat stöd till en kartering avnaturresurser och miljöpåverkan med hjälp av satellitbilder. stöderäven en utveckling av kraftöverföringssystemet i landet. IMPOD har under desenaste två åren arrangerat olika delegationsresor lill försvenska importörer. har beviljats katastrofbistånd på 4milj. Bland de enskildaorganisationer som arbetar i landet kan nämnas , Röda korset ochLO-TCO:s biståndsnämnd. a. med jordreformer ochlivsmedelsproduktion. arbetar med facklig utbildning. Total summa 1987/88: 8,4 milj. kr. är den tredje största bidragsgivaren iGaza/Väslbanken. FN:s hjälporganisationför palestinaflyktingar (UNRWA) får svenskt stöd bl. a. för en upprustning avskolbyggnader i . Palestinagrupperna stöder en läkarstation för uppsökandeverksamhet på . medverkar i en förskoleverksamhet i Gazaoch i ett byutvecklings-projekl på . ger också stöd tillInternationella röda korsets arbete i området. beslutaderegeringen att ställa en expertgrupp till förfogande för rådgivning avseendeutformning och planering av ett medicinskt rehabilileringscenter påVästbanken. Total summa 1987/88: 8 milj. kr. Sedan början av 80-talethar lämnat stöd tillInternationella röda korskommitléns humanitära hjälpverksamhet till förmån för nödlidande i /Irak-konflikten.Sverige har bidragit med av kommitténs Prop. 1988/89: 100 budget, och är därmed en av de störstabidragsgivarna i programmet. har påolika sätt lämnat stöd till dem som drabbats av användningen av kemiska vapen i konflikten. Total summa 1987/88: 20,2 milj. kr. BITS samarbetar medJordanien avseende stöd till ett underhållssystem förelkraflmyndighelen i landet. har även fått u-krediter för att kunnaupprätta en driffiedningscentral för elmyndigheten. Dessutom genomförs en flerårigstörre konsultinsats som syftar lill att stärka det nationella telebolagetunder en period då betydande satsningar görs på telekommunikationerna i landet. erhöll livsmedelsbistånd på runt 1,3 milj. kr.från . Total summa 1987/88: 5,7 milj. kr. harbeviljats 16 milj. kr. i katastrofbistånd /88. Utbetalningar blevendast 5,7 milj. kr. har lämnat bistånd till landet ,dvs. lika länge som FN har haft en samordnad verksamhet såväl bland flyktingarna som inne iKampuchea. Biståndet har främst kanaliserats viaFN:s barnfond (), som har byggt uppett väl fungerande stöd fill landets primärskolor, hälsovård och dricksvattenförsörjning. har bidragitmed jordbruksinsalser efler torkkatastrofer. Total summa 1987/88: 109,7 milj. kr. BITS tekniskasamarbete med inleddes /80. Samarbetet är omfattande, och tonviktenhar främst legat på utbildningsinsatser inom industrin. Via BITS lämnarSverige också bl. a. stöd till ett projekt som syftar till att integreramiljöhänsyn i planering och utveckling av staden . Vidare ges stöd tillutbildning av flygledare och flygtekniker. erhöll deförsta u-krediterna . Det är framför allt pappers-och massaindustrin,skogsindustrin, livsmedelsindustrin, telekommunikationer samtenergiförsörining som har prioriterats. Närmare hälften av u-krediterna användslill olika projekt för telekommunikafion. arbetarmed två fabriksprojekt i landet; avseende läkemedelsproduktion och framställning av värmetråd. IMPOD:s insatser iKina omfattade /88. genomfördesden första IMPOD-arrangerade resantill landet. Svenska kyrkansmission (SKM) arbetar i landet med ombyggnad av ett servicecenlrum. har dessutom erhållit livsmedelsbistånd. Total summa 1987/88: 7,6 milj. kr. ®''- beviljades både livsmedels- och katastrofbiståndunder perioden. En del avpengarna har kanaliserats lill nödlidande i landet via FN. Biståndet behövdesframför allt lill livsmedels- och jordbrukssektorn, sjukvården och utbildning.Också Röda Korset och arbetar i landet. Total summa 1987/88: 11,6 milj. kr. BITS har teknisktsamarbete med inom olika projekt avseende kraftöverföring.Dessutom pågår en uppbyggnad av samarbetet inom vattenrening, miljö ochförvaltning. har även lämnat u-krediter till två insatser inom energisektorn. IMPOD har karllagtden malaysiska fruktmarknaden, och också arrangerat kampanjer för viss frukt. En rad olikaorganisationer är verksamma i landet, bl. mission (SKM),Amningshjälpen och . SKM medverkar i ett projekt förvattenförsörining. LO-TCO:s bistånds-nämndarbetar med facklig utbildning. Arabrepubliken (Nordyemen) Total summa 1987/88: 34,7 milj. kr. BITS har lämnat en u-kredit till landsbygdselektrifieringi samfinansiering med och Arabfonden för ekonomisk och socialutveckling. Genom harBITS även genomfört en organisationsstudie rörande det nationella elbolaget. fick Nordyemen elllivsmedelsbistånd på närmare I milj. kr. Rädda barnen arbetar ilandet. Även PMU finns på plats. Total summa 1987/88: 40,4 milj. kr. är etttidigare programland som erhåller stöd främst genom olika BITS-insatser. BITS tekniskasamarbete med inleddes och har i huvudsak koncentreratstill transportsektorn. Svenska experter har bl. a. medverkat lill att bygga utbusstrafiken i staden . stöder också en utbyggnad avflygtrafikledningen i landet. skola i , och densärskilda linjen för utbildning av signal- och telekommunikationstekniker, ingår i samarbetet. harerhållit en u-kredit som tillsammans med stöd från Asiati skautvecklingsbanken, Nordiska investeringsbanken och krediter från ,skall finansiera ett driftövervakningssystem för kraftnätet. Genom SAREC gerSverige stöd till ett samarbetsprojekt mellan institu- Prop. 1988/89: 100 fionen förpediatrik vid i och olika Bil. 5 sjukhus och institutioner i Sverige.Projektet omfattar forskning kring infektionssjukdomar och näringsproblem hosmödrar och barn. IMPOD genomförde enaffärsresa till . De svenska företagsrepresentanternaintresserade sig i huvudsak för textil, lädervaroroch sportartiklar. Resan resulterade i order omfattande 8 milj. kr. från desvenska företagen. PMU arbetar bl.a.med utbildningsprojekt för barn i , och driver fackligutbildning. arbetar i landet med flyktingar frän . Under periodenfick landet också ettlivsmedelsbistånd till flyktingar på drygt 8 milj. kr. Yemen (Sydyemen) Total summa 1987/88: 12,0 milj. kr. Sydyemen erhöll elllivsmedelsbistånd på 6,8 milj. kr. från via Program (WFP). arbetar också i landet. Total summa 1987/88: 8,9 milj. kr. fick underperioden ett livsmedelsbistånd från via Programme (WFP)och via Food Aid Convention (FAC). Total summa 1987/88: 9,7 milj. kr. BITS har ettsamarbete med som rör energiutveckling och energibesparing. Landetsatsar exempelvis på ett projekt med vedeldade kraftverk. Också IMPODsamarbetar med inom en rad olika projekt. IMPOD har t. ex.kartlagt exportmöjligheterna för tre olika thailändska produkter, nämligenleksaker, billillbehör samt industrigummi. stöderflyktingar som flyr till från . Svenska ()arbetar bl. a. med by- och hälsovårdsprojekt, och KFUK-KFUM driver ett verksamhetscenter. Total summa 1987/88: 9,3 milj. kr. har etttekniskt samarbete med BITS inom framför allt energisektorn. Sedan år1983 får landet bistånd främst lill det statliga eleklrici-letsbolagel. fick ell betalningsbalansslöd på10 milj. kr. del,som lämnades inom ramen för en av IMF samordnad internationell Prop.1988/89: 100 skuldlältnadsaktion, avsågåterköp av boliviansk statsskuld till kommersi- Bil. 5 ella långivare iutlandet lill ett starkt reducerat pris. Under det gångnabudgetåret har erhållit bidrag från IMPOD för alt kunna visalandels turistattraklioner på en mässa i . Via enskildaorganisationer ger bistånd till en lång rad olika projekt avseendebl. a. undervisning och sjukvård. Vikingaskolans biståndsprojekt satsari ett skolbygge i landet. stöder ett kvinnocentrum. Utbildningför biståndsverksamhet (UBV) och Svalorna är ytterligare någraorganisationer som har verksamhet i . Genom FN:s barnfondUNICEF har givit bidrag till ett vattenprogram. Beslut har fallalsom atl stödja den s. k. Sociala nödhjälpsfonden, vars syfte är all minskade sociala konsekvenserna av slrukluranpass-ningsprogram. Stödet ärtvåårigt och uppgår till 24,8 milj. kr. Total summa 1987/88: 8,3 milj. kr. Övervägande delenav svenskt bistånd till kanaliseras via enskilda organisationer.LO-TCO:s biståndsnämnd arbetar t. ex. med facklig utbildning. SMR-Tältmissionenarbetar med olika former av barnomsorg. är en annan organisafion som finns i . fick även ett mindrekatastrofbistånd. Totalt summa 1987/88: 22,4 milj. kr. BITS inleddetekniskt samarbete med . En rad olika projekt hargenomförts . ligger tonvikten på insatser som rörenergi, telekommunikationer, bostadsbyggande och mejeriutveckling.Sverige ger bl. a. stöd fill landets el- och telemyndighet för utveckling, drift och underhåll avkraftnätet. BITS utbildar ocksåcostarikansk personal, som i sin tur skall leda den regionala utbildningsom landets teleförvaltning kommer att erbjuda personal från de centralamerikanskateleförvaltningarna. Inom bostadssektornarbetar BITS främst för atl långsiktigt effektivisera bostadsbyggandet ilandet. har också levererat mejeriutrustning till ett livsmedelscentersom skall ge utbildning och tekniskt stöd till mindre och svagare jordbrukskooperativ. stödjer ett möbelfabrikprojekt i . SAREC arbetar i ett projekt förrehabilitering av torr tropisk skog. SARECär dessutom involverat i ett program för samarbete inom skogsforskningenmellan och . /88inledde ett bilateralt stöd till med en planeringsrampå 80 milj. kr.