prop · GC0347 · 1988-12-31 00:00:00 — Isyfte att snabbt minska efteifrägan pä byggkapacitet for sådana uppgifter böräven villkoren för län till ombyggnad av bostäder nu förändras: Jagförordar därför att stödet till räntekosmader för sädana arbeten som finansierasmed bostadslän till ombyggnad begränsas tills vidare. Det bör göras pä sådantsätt att subventionerna i form av räntebidrag till nya ombyggnadsprojekthalveras, sett över hela bidragstiden. Det innebär att den garanterade räntanvid ombyggnad av bostadsrättshus och allmännyttigt ägda hyres- husför första aret av länetiden höjs frän till . För enskilt ägda Prop.1988/89: 47 hyreshus höjs den garanterade räntan frän till . 1 frågaom Bilaga 4 bostadslän till ombyggnad av egnahem bör den garanterade räntan,med beaktande av underskottsavdragens effekter, höjas frän till . Deändrade villkor för räntebidrag som jag nu har förordat bör tUIämpas i fråga omombyggnader för vilka preliminärt beslut om bostadslån lämnas efter den 26oktober 1988.1 fråga om hus som i huvudsak var evakuerade redan före dennatidpunkt, bör hittillsvarande räntebidragsviUkor tillämpas oförändrade, även omlånebeslutet meddelas efter . Detsamma bör, eftermedgivande av regeringen, kunna gälla i fråga om sädana etapper i pågåendeprojekt för vilka ansökan om bostadslän har lämnats in . Denya vUlkoren bör inte heller tillämpas för sädana bostadslän till ombyggnad somlämnas för bostadsanpassningsändamål. Desammanlagda godkända kostnaderna för ombyggnader till vilka preliminära beslutom bostadslän lämnades under förra budgetaret uppgick tiU ca 13 miljarder kr.Jag räknar med att de ätgärder som jag nu har föreslagit kommer att medföra attantalet ombyggnader minskar kraftigt. Jag fömtser vidare att åtgärdema i de hussom byggs om kommer att begränsas väsentiigt. Man kan därför utgä frän attförslaget inte nämnvärt kommer att päverka hyresläget i bostadsbeståndet.Besparingarna för staten i form av minskad tillväxt av räntebidragsutgiftema, konmiersåledes inte att övervältras pä de boende, utan speglar i stället främst enreellt minskad resursanvändning inom bostadssektorn. Äveni fortsätmingen kommer emellertid vissa genomgripande och socialt mycketangelägna uppmstningar att behöva genomföras inom det s.k. miljonprogrammetsbostadsområden. Begränsningen av subventionerna kommer att medföra attkostnaderna för dessa arbeten kommer att bli betungande för företagen och deboende. länmas, efter särskild prövning av regeringen, särskilda ränte-och amorteringsfna tiUäggslän till sädana objekt för ombyggnadskosmader somfastigheten inte kan förränta. Ävenom strävan i den nu rådande situationen mäste vara att begränsa den totalaomfattningen av ombyggnadsverksamheten, bör angelägna sädana arbeten ocksä fortsätmingsviskunna utföras. Behovet av tilläggslän i de projekt som genomförs kommer därvidatt öka. Jag förordar mot denna bakgrund att ramen för beslut om tilläggslän tiUbostadshus som Sr är under innevarande budgetär ökas med 50 milj.kr. till 165 milj. kr. 2Minskade räntesubventioner för hyras- och Prop. Mittförslag: De stadiga räntesubventionerna i form av räntebidrag och räntelän för hyres-och bostadsrättshus minskas med 300 milj. kr. för tiden frän . Dengaranterade räntan vid nybyggnad av hyres- och bostadsrättshus höjs med 0,1procentenheter för de projekt för vilka preliminärt länebeslut meddelas efterutgången av är 1988. Skälenför mitt förslag: De förslag till förändringar i fråga om den stadigainkomstbeskattningen som regeringen denna dag har beslutat förelägga riksdageninnebär att marginalskatten sänks. Ändringama kommer att beröra huvuddelen avlöntagarna. minskas vid dena tillfälle värdet av avdrag för bl. a.räntor pä bostadslån och underliggande krediter för egnahem. Dessa förändringarmotiverar att de sammanlagda statliga räntesubventionerna för hyres- ochbostadsrättshus i beståndet minskas i motsvarande män, med 300 milj. kr. Jagförordar att sä sker. Avsamma skäl förordar jag att den garanterade räntan vid nybyggnad av hyres- ochbostadsrättshus höjs . Den garanterade räntan underförsta året av länetiden blir därmed för konventionellt beskattadehyreshus och för övriga hyres- och bostadsrättshus. Minskningenav räntesubventionerna i beståndet bör enligt min mening läggas ut på sådantsätt att pariteten vad gäller kapitalkosmadema för olika årgångar förbättras. a. hyres- och bostadsrättshus byggda eller ombyggda under åren1958-1974. Antalet lägenheter i sådana hus uppgår f. n. ull 490 000. Räntesubventionernaför hus byggda eller ombyggda lämnas huvudsakligen i form avärliga räntelän enligt räntelänekungörelsen (1967: 553). I vissa fall lämnas i stäUeträntebidrag enligt punkt 9 i övergångsbestämmelserna tillbostadsfinansieringsförordningen (1974: 946). Räntelän som avser tid efter är1974 avskrivs. Totalt beräknas räntelän och räntebidrag för dessa hus uppgå tiUca 100 milj. kr. under innevarande budgetär. Räntesubventionerför hus byggda cHer ombyggda under aren 1968-1974 lämnas i form av räntebidragenligt 33 § bostadslänekungörelsen (1967: 552) eller punkt 8 i övergängsbestämmelsematiU bostadsfinansieringsförordningen. Räntebidrag för dessa hus beräknas uppgåtill ca 625 milj. kr. under innevarande budgetär. Jagavser att i annat sammanhang återkomma med närmare förslag om hur minskningenskall läggas ut pä olika årgångar av bostadshus. För sammanhangets skull villjag dock redan nu anmäla att jag därvid avser att föreslä bl.a.att kvarvarande räntesubventioner dras in helt för hus som byggts eller byggtsom med stöd av räntelänekungörelsen eller motsvarande äldre stödformer- dvs. ihuvudsak hus byggda eller ombyggda före är 1968. Räntesubventionernapåverkar enligt gällande regler även tidpunkten för när amorteringen avstatslänet skall påbörjas. Denna ordning är, med hänsyn till de allmänt ändradefömtsätmingama för längivningen, enligt min mening numera mindre lämplig. Jagavser därför att efter hörande av lagrådet återkomma med förslag till lag omändrade amorteringsvillkor i första hand för de lån som lämnats enligt äldreläneformer frän tiden före är 1975. Jag kommer därvid att föreslå attamortering skaU ske efter fasta amorteringsplaner och inledas , efter det att räntesubventionerna har upphört. De nu aviserade ändringamaav villkoren för äldre hus avses gälla räntebidrag, räntelän och amorteringarsom hänför sig till tiden fr. o. m. . De ändrade villkorenkommer därmed, såvitt gäller det statliga lånet, att tillämpas första gångenvid den avisering som sker . Ändringenav de garanterade räntorna vid nybyggnad av hyres- och bostadsrättshus börtillämpas i fråga om hus för vilka preliminärt beslut om bostadslån lämnasefter utgängen av är 1988. 1988/89: 47 Bilaga 4 Mittförslag: ges i uppdrag att utveckla ett ADB-systemför läne- och bidragshantering m. m. inom plan- och bostadsverket ochlänsbostadsnämnderna. Skälenför mitt förslag: har pä grundval av förslag i prop. 1987/88: 115 omanslag till plan- och bostadsverket, m. m. beslutat om en omläggning avförvaltningen av bostadslän m. m. (BoU 16, rskr. Beslutet iimebär bl. a.att staten skall uppdra ät () ansvara för förvaltningen av bostadslän m. m., medan beslut om län och bidragsamt utbetalning av räntebidrag och andra bidrag skall handhas av plan- ochbostadsverket och länsbostadsnämnderna. Som föredraganden betonadevid sin anmälan av den nämnda propositionen behövs det ett väl utvecklatdatorstöd pä central och regional nivå, både för en rationell läneförvalmingoch för myndighetemas beslut om län och bidrag samt utbetalning av bidrag.Systemet skall säkra en tillfredsställande hantering av län och bidrag. Detskall även ge ett allmänt stöd för rationalisering och medge att de uppgiftersom finns lagrade kan utnyttjas för verkets behov av statistisk analys. Beslutet om ändrade formerför läneförvaltningen fömtsätter att för Prop. 1988/89: 47 egen delutvecklar ett nytt ADB-system för utbetalning och avisering av län. Bilaga 4 Motsvarandeändringar måste ske i myndighetemas ADB-system. Det ligger i sakens natur attutvecklingen av och myndighetens ADB-system samordnas. Motbakgmnd av vad jag nu har sagt finner jag det naturligt att ges huvudansvaretför utvecklingen av ADB-systemet. Regeringenbör inhämta godkännande att träffa avtal med om att bolagetskall utveckla det ADB-system m. m. som behövs för plan- och bostadsverketscentrala hantering av räntesubventioner och andra bidrag för bostadsändamålsamt för länsbostadsnämndemas hantering av län och bidrag för samma ändamål ochför kontorsrationalisering i övrigt inom nämndema. De närmare formerna församordningen av det utvecklingsarbete som bedrivs inom och verket börregleras genom överenskommelser direkt mellan och veiket Enligtden offert som har lämnats av åtar sig bolaget att mot en fast ersättningav 31,2 milj. kr. svara för utveckling av systemet, konvertering ochinstallation samt för utbildning av verkets och nämndemas personal. Föratt läneförvaltningen skall kunna läggas om pä avsett sätt har SBABpåbörjat visst utvecklingsarbete inom en kostnadsram av 10 milj. kr. Beloppetingår i det nyssnämnda beloppet av 31,2 milj. kr. SBABavses vidare komma att svara för de nödvändiga investeringarna i datorer ochprogramvara. Kostnaderna härför avses komma att regleras inom ramen för detavtal om läneförvalmingen, som tidigare beslut fömtsätter. Jagförordar att ersättningen till för bolagets kostnader för utveckling av ADB-systemm. m. för plan- och bostadsverket och länsbostadsnämnderna betalas genomöverskridande av det i statsbudgeten för innevarande budgetår uppfördaförslagsanslaget B 2. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställerjag an regeringen föreslår riksdagenan 1. godkännavad jag har förordat i fråga om räntebidrag tiU ny- och ombyggnad avbostadshus, 2. medgeatt beslut om tilläggslän till åtgärder i bostadshus som är är färmeddelas inom en ram av 165 OCX) . under /89, 3. godkännaan regeringen träffar avtal med om att bolaget skall utveckla ett ADB-system för läne- och bidragshantering m. m. hos plan- och bostadsverket och länsbostadsnämnderna. 4. medge att det underelfte huvudtiteln i statsbudgeten för budgetåret Prop. 1988/89: 47 1988/89uppförda förslagsanslaget B 2. Länsbostadsnämnderna får Bilaga 4 belastas medutgifter för ADB-system för plan- och bostadsverket och länsbostadsnämnderna. 1 Den ekonomiska politikens inriktning ...................... ... 2 2 Arbetskraftsutbud ............................................. ... 6 3 Byggverksamhet................................................ ... 7 4 Konkurrensfrågor............................................... ... 9 5 Hemställan....................................................... .. 13 6 Beslut ............................................................. .. 14 Bilagal Svensk ekonomi ....................................... 15 Bilaga2 Jordbmksdepartementet............................. 32 Bilaga 3 ................... .. 42 Bilaga 4Bostadsdepartementet .............................. 51