prop · GC03144 · 1988-12-31 00:00:00 — Denallmänna trenden hos löntagarfondernas största placeringar mot störrestabilitet fortsatte . Fördelningenav löntagarfondernas enskilda placeringar är som tidigare nämnts avgörande föraktieportföljernas avkastning. Rent teoretiskt skulle en löntagarfond kunnauppnå en avkastning som motsvarar den genomsnittliga avkastningen på börsengenom att fördela fondens aktieinnehav på alla börsföretag i proportion tillrespektive företags andel av börsens totala marknadsvärde. Av naturliga skälkoncentrerar löntagarfondstyrelserna sitt aktieinnehav till ett begränsatantal företag. Denna koncentration kan även påverka fondernasbranschfördelning jämfört med börsens. Därigenom ökar sannolikheten för attfondernas avkastning kommer att avvika från den genomsnittliga avkastningen påbörsen. En grov bild av löntagarfondernas koncentration av aktieinnehavet erhållesgenom att studera fördelningen på olika branscher. Branschfördelningenav löntagarfondernas aktieinnehav (AI + All-lis-torna) framgår av tabell 7. Tabell 7 Löntagarfondernas aktieinnehav (marknadsvärden)den 31/12 1988 fördelade efter bransch och uttryckt i procent av det totalaaktieinnehavet. ' Veckans Afiarers branschindex (AI + All). Avtabellen framgår att branschfördelningen för löntagarfonderna sammantaget överensstämmer i stora drag med börsens fördelning. De största avvikelserna i förhållande till börsen är en lägre representation av kemi och förvaltningsbolag samt en högre representation av skogsbolag 303 Itabell 8 visas förändringen av löntagarfondernas branschfördelning Prop.1988/89:144 mellanåren 1987 och 1988 uttryckt i procentenheter. Som jämförelse visas BilagaIO i den högra kolumnen förändringen av branschfördelningen på Stock holms fondbörs. Tabell8 Förändring av löntagarfondernas branschfördelning (marknadsvärden) mellan31/12 1988 och 31/12 1987 uttryckt i procentenheter. -1,5 -0,5 'Enligt (AI + All). Avtabell 8 framgår att förändringen av de enskilda löntagarfondemasbranschsammansättning i vissa fall är betydande. För löntagarfondernasammantaget ligger dock förändringama relativt nära förändringarna på börsen. Medhänsyn till marknadens funktionssätt är, som tidigare nämnts, en vissomsättning naturlig. Omsättningenfår emellertid inte bli så hög att den kommer i konflikt med 34 § APR där degrandläggande principerna för fondstyrelsemas placering av fondmedel anges. Avspecialmotiveringen till 34 § framgår bl. "För att understryka attstyrelsemas verksamhet inte skall inriktas på kortsiktiga placeringar avspekulativ natur, har det i paragrafen förts in ett krav på långsiktighet.Detta krav bör naturligtvis inte hindra en styrelse från att i ett särskiltfall avyttra en aktiepost redan efter en kort tids innehav, om omständighetemamotiverar en försäljning. Förvärven skall emellertid normalt ske med sikte päett mera varaktigt innehav." Föratt få en uppfattning om fondemas omsättning av värdepapper jämfört med omsättningen av de aktier som noterats på AI All-listorna har omsättningskvoter beräknats för löntagarfondernas portföljer. Som ut gångspunkter för en jämförelse tas omsättningskvoten på , dvs. kvoten mellan börsomsättningen och börsvärdet . Denna kvot uppgick till 0,19. Den sålunda fram räknade kvoten bör emellertid korrigeras med hänsyn till utvecklingen av omsättningen av svenska aktier i utlandet efter det att omsättningsskatten 304 1988/89:144omsättningen av svenska aktier i utlandet till 40-45 miljarder Bilaga . Omsättningskvoten blir med hänsyn tagen till handeln iutlandet ungefär 0,25 . Omsättningskvotenför fondema har beräknats på följande sätt. Summan av fondemas köp ochförsäljningar har minskats med rekvirerat belopp. Denerhållna summan har halverats för att fä jämförbarhet med börsens kvot därvarje avslut består av ett köp och motsvarande försäljning. Därefter har summanrelaterats till fondemas marknadsvärde per 31/12 1988. Fondernasomsättningskvoter framgår av följande uppställning: I . II III IV V I-V 4:e AP- 1987 0,55 0,21 0,25 0,38 0,30 0,33 0,15 1988 0,22 0,16 0,34 0,22 0,18 0,22 0,12 Detkan konstateras att omsättningskvoten för löntagarfondema sammantaget liggerungefärligen i paritet med börskvoten. Fjärde AP-fondens kvot ligger klartunder börskvoten. Samtliga fonder, utom (LTF III) har, jämförtmed 1987 sänkt sina omsättningskvoter. , som även ligger överbörskvoten, anger som skäl till sin, relativt sett, höga omsättningskvot attstyrelsen i osedvanlig hög omfattning ändrat inställning tillföretagsledning och/eller bolagspolicy i de företag där fonden haftförhållandevis stora aktieposter. Orsakema till styrelsens förändradeinställning har, enligt uppgifter från fonden, dels varit orsakade avförändrade ägarkonstellationer vid uppköp och samgående dels av den politikrörande riktade emissioner av aktier och konvertibler som vissa företag tillämpat.Av fondens årsredovisning framgår att "En del föreslagna och genomfördaemissioner har påverkat fondstyrelsens bedömning av bolaget såsom enlångsiktig placering". Trefond har vid sammanträde1988-05-25 bestämt normer som i frågor av denna art skall tillämpas av fondensrepresentanter vid bolagsstämmor. Storlekenpå fondemas engagemang i onoterade företag, inklusive årets kapitaltillskott,vid utgången av 1988, framgår av nedanstående sammanställning (anskaffningsvärden,mkr): 20 1988/89. Ettytterligare mått på fondernas engagemang i onoterade företag ges i Prop.1988/89:144 följande sammanställning där de enskilda fondernas totalaengagemang Bilaga 10 ställs i relation till fondernas totalamarknadsvärderade tillgångar den 31/12 1988: Ovanståendesammanställningar visar att Mellansvenska löntagarfondens (LTF IV) engagemang i onoterade företag är betydligt större än övrigalöntagarfonders. Fondernaskall, enligt APR, huvudsakligen placera sina tillgångar på aktiemarknaden.Fonderna behöver emellertid hålla en viss likviditet. Storleken på dennabestäms utifrån ett antal faktorer, t. ex. outnyttjat disponibelt kapital ochden beredskap f Fondernasgenomsnittliga likviditet (månadsmått) framgår av följandetablå (mkr): Dengenomsnittliga likviditeten i relation till de totala marknadsvärderadetillgångarna motsvarade för respektive fond följandeprocentsats: 14,4,7,3, 10,8, Detkan noteras att en låg genomsnittlig likviditet hade en positiv inverkan påresultatet med hänsyn till utvecklingen på börsen. 9 Andelar av aktiekapital och röstetal I37 § APR begränsas fondernas aktieinnehav i ett och samma börsnotera de företag (dvs ). Utformningen av begränsningsregeln in nebär att aktieinnehavets röstandel ensamt utgör begränsning av fondsty relsemas placeringsmöjligheter. 1 samband med införandet av en femte 306 AP-fondändrades 37 § och en löntagarfondstyrelse får fr. o. m. inteförvärva så många vid fondbörsen inregistrerade aktier i ett aktiebolag 10 attröstetalet uppgår till eller mer av röstetalet för samtliga aktier i bolaget(tidigare ). 1 det fall en löntagarfondstyrelses aktieinnehav i ett börsnoteratbolag överstiger men inte uppgår till avdet sammanlagda röstetalet i' bolaget får löntagarfondstyrelsen enligt prop1987/88:167 "även i fortsättningen inneha högst samma andel av aktiernai bolaget". FörQärde och femte fondstyrelserna är motsvarande begränsning högst avröstetalet för samtliga aktier i ett och samma bolag. Detta innebär att detsammanlagda röstetalet för hela allmänna pensionsfonden aldrig kan uppgå till50 % av det sammanlagda röstetalet i börsnoterade aktiebolag. Innehavav aktier i aktiebolag som inte är inregistrerade vid dvs.föratom onoterade även bolag på OTC-listan, väntelistan samt "övrigaofficiella noteringar" begränsas inte av lagen. Om en fond har fleraaktier i ett icke börsregistrerat bolag än det som motsvarar begränsningen ilagen och bolaget därefter blir börsregistrerat, behöver fonden inte säljaöverskjutande aktier. Enligt specialmotivering till 37 § i prop 1983/48:50 tarreglerna "sikte på situationen vid förvärvet". Ingetöverskridande av begränsningsregel i 37 § APR har konstaterats vid åretsbokslutsdatum. I det fall en fondstyrelse, vid utgången av 1988, haderöstandelar som översteg den i lagen angivna gränsen var anledningen antingenatt företaget vid köptillfället inte var inregistrerat vid fondbörseller att förvärvet av aktierna skedde före 1/7 1988. Enlöntagarfondstyrelse ska enligt 38 § APR "på begäran av en lokal facklig organisationvid ett aktiebolag i vilket fondstyrelsen har förvärvat aktier eller, ombolaget ingår som moderbolag i en koncem, dess svenska dotterbolag överlåta åtorganisationen att för högst i sänder utöva rösträtt för hälften avaktiernas röstetal". Ökatinflytande och delaktighet för löntagarna var en målsättning som starktframhävdes i den proposition som låg till grand för APR. Varken i APR eller iförarbeten till APR behandlas löntagarfondsstyrelsemas medverkan förutomregeln om expeditionsbeslut i 38 §. Av den allmänna andemeningen följer dockatt ett minimikrav på styrelsema bör vara att de ger de lokala fackligaorganisationerna information om att fonden innehar aktier för vilka rösträttsöveriåtandekan begäras enligt 38 § APR. Följandetabell visar löntagarfondstyrelsernas rösträttsöverlåtelser vid ordinariebolagsstämma per bolag fördelat på antalet fackliga organisationer till vilkarösträtten har överlåtits. Tabell 9 Löntagarfondstyrelsernas rösträttsöverlåtelserper bolag fördelat på antalet Prop. 1988/89: 144 fackliga organisationer till vilka rösträtten har överlåtits. Antal fackliga org I 11 111 IV V 1-V En facklig org 6 Tre ellerflera fackliga org O Totaltantal rösträttsöverlåtel ser 12 Totalt antal bolag där rösträtt överiåtits 9 Ifondernas aktieinnehav ingår bolag, t.ex. mindre onoterade företag, därfackliga organisationer saknas. Fonderna har därför lämnat uppgifter om antaletföretag med facklig representation dvs. där rösträttsöverlåtande varit möjligtunder 1988. Utifrån dessa uppgifter har den procentuella andelen företag därrösträtt överlåtits räknats fram. 1 företag där rösträttsöverlåtelse har sketttill flera fackliga organisationer har detta räknats såsom en överlåtelse.Procentandelen för respektive löntagarfond samt för samtliga löntagarfonderframgår av följande uppställning: Samtligafondstyrelser med undantag av Sydfondens (LTF I) har meddelat de fackligaorganisationerna i samtliga bolag där fonden innehar aktier att de harmöjlighet att begära rösträttsöverlåtande hos fondstyrelsen. () har trots ett aktivt informationsarbete en relativt låg andel överlåtelse.En genomgång av de företag där de lokala fackliga organisationerna inte begärtrösträttsöverlåtelse hos fonden visar att cirka hälften av dessa ärförvaltnings utvecklingsbolag. Det kan konstateras att begäran omrösträttsöverlåtelse för samtliga fonder är mycket låg för dessa företagstyper.Sydfondens t f verkställande direktör skriver i samband med lämnandeav de begärda uppgifterna om rösträttsöverlåtelse "Det är vår avsikt att underinnevarande år bättre försöka sprida information om i vilka företag vi ärrepresenterade". FjärdeAP-fondstyrelsen har, enligt APR, ingen skyldighet att överlåta rösträtt tillde lokala fackliga organisationerna. Fondstyrelsen har dock med stöd av enspecialbestämmelse i aktiebolagslagen regelmässigt alltsedan starten erbjuditdel av fondens rösträtt vid bolagsstämmor till de lokala fackligarepresentanterna i f()retag, där fonden haft en större röstandel. Under 1988har rösträtt vid bolagsstämmor delegerats i 17 företag. Beslutet innebar att enföreträdare för LO-klubbar och en för TCO-klubbar inom företaget fick företräda25 % vardera av fondens röster. 11 Sammanfattande kommentarer l"- f''- '44 Löntagarfondstyrelsernarekvirerade sammantaget i det närmaste . Dettamotsvarar av löntagarfondernas marknadsvärderade tillgångar vid åretsslut. Motsvarande procentsiffra var . Den tidigare snabbauppbyggnadstakten har därmed avtagit. återspeglas i fondernas resultaträkningar för år 1988.Samtliga delfonder överträffade med god marginal avkastningskravet 1988. Settöver fondernas hela verksamhetsperiod har Qärde fondstyrelsen överträffatresultatkravet med och löntagarfondstyrelserna harsammantaget överträffat avkastningskravet med . 1988/89:144 Bilaga 10 Tabell Bl Löntagarfondernas och 4:e AP-fondens rekvireradegrundkapital 19841988. Tabell B2 Fondernas resultaträkning 1988. ÖVERFÖRING TILL 1 - 3:e Ökning/minskning av ej realiserade vinster/förluster Avsättning för bevarande av ÖVERSKOTT/UNDER SKOTT I FÖRHÅLLANDE TILL RESULTATKRAV 749147 988 597 988958 767251 Tabell B2 Fondernas resultaträkning 1988. LTF I-V + 4:e fonden Nt 11 ORESULTAT FÖRE Ökning/minskning av ej realiserade vinster/förluster Avsättning för bevarande av Prop.1988/89:144 Bilaga 10 1988/89:144 Bilaga 10 Tabell B3 Fondernas balansräkning den 31/121988. 324867 324867 62837 62837 17210 17210 114306 114306 2852245 3333090 2790824 3891227 2774221 3670911 2189170 2894550 2852245 3333090 2790824 3891227 2774221 3670911 2189170 2894550 Likvida medel Penningmarknads-instriiment StatsskuldväxlarFöretagscertifikat Riksobligationer Övriga värdepapper Fordringar,bank, fondmäklare kostnader och upplupna intäkter Optioneroch optionersrätter Konvertibla skuldebrev m.m. SKULDER, RISKRESERV OCH FONDKAPITAL Skulder FondlikvidSkuld till l-3:eAPF Upplupna kostnader och tomtbetalda intäkter Övrigakortfristiga skulder Premiereserv Optioner Summa skulder Riskreserv FondkapitalTillskjutet gmndkapital Acköverskott i rel till resultatkrav Årets nettoresultat Årets +/- i rel tillresultatkrav Summa fondkapital SUMMA SKULDER, RISKRESERV OCH FONDKAPITAL 121 121 4341 4341 O O 16016 16016 25137362994 581 2543519 3643568 OOOO 75198 75198 74942 74942 336 336 582 582 813 813 1182 1182 76 347 76347 76706 76706 15000 15000 15000 15000 -84 235 240622 220224 173802 2760898 3241743 2699118 3799521 381 381 8820 8820 573 573 O O 2743 525 3640215 1721733 2408134 O 253 350 271680 11627 11627 26694 26694 75705 75705 45 220 45 220 4837 4837 450 450 478 478 1556 1556 92647 92 647 73920 73920 O O 20000 20000 11601 427960 205 821 244055 2 681574 3578 264 2095250 2 800630 Tabell 33 Fondernas balansräkning den 31/12 1988. Prop.1988/89:144 Bilaga 10 Fordringar, bank, 6 196405 15438760 12378 342 16401794 18574747 31840554 8151831174745551348001917 522804 21631850 34997359 Ack Överskott i rel till Årets +/- i rel till 7952526 17275250 12961397 17004182 20913923 34279432 Tabell B4 De 20 största placeringarna i Sydfonden (LTF I) 31/12 1988, * Endast om >( IV fondens totala tillgångar (värderade till marknadspris) = 1988/89:144 Bilaga 10 Tabell B5 De 20 största placeringarna i Fond Väst (LTF II) 31/12 1988, marknadsvärden. * Endast om a0, ' Varavkonvertibla skuldebrev 9671 tkr De tjugo största placeringarnas andel av fondens totalatillgångar (värderade till marknadspris) = 1988/89:144 Bilaga 10 Tabell 36 De 20 största placeringarna i (LTF111) 31/12 1988, marknadsvärden. 8,0' 8,0' * Endast om >0, De tjugo största placeringarnas andel av fondens totalatillgångar (värderade till marknadspris) = = 67 Q % 367(J911 ' Värdena är avrundningar. De uppgår inte till . 1988/89:144 Bilaga 10 Tabell B7 De 20 största placeringarna i 1 Mellansvenska löntagarfonden (LTF IV) 31/12 1 988, marknadsvärden. enligt värde Veckans tkr AfTärer Handel 67 337' Bygg 48 787' Verkstad 46845 Summa 1626807 * Endast om >0, De tjugo största placeringarnas andel av fondens totalatillgångar (värderade till marknadspris) = 26268075 / ' Varav konvertibla skuldebrev 61 331 tkr 2 Varav konvertibla vinstandelsbrev 45 500 tkr ' Varav konvertibla skuldebrev 57 460 tkr * Varav konvertibla skuldebrev 4445 tkr ' Varav konvertibla skuldebrev 3 546 tkr ' Varav konvertibla skuldebrev 2 204 tkr 1988/89:144 Bilaga 10 TabellB8 De 20 största placeringarna i Nordfonden (LTF V) 31/121988, marknadsvärden. -88 -87 -86 -85 12 2 5 8 3 * Endastom >0, De tjugo största placeringamas andel av fondens totalatillgångar (värderade till marknadspris) 2981051 79 9 o/ 1988/89:144 Bilaga 10 Tabell B9 De 20 största placeringarna i 4:e AP-fonden31/121988, marknadsvärden. * Endast om >0, De tjugo största placeringarnas andel av fondens totalatillgångar (värderade till marknadspris) = '2 746 385 7, 9 / 17474555 84 172 tkr 94984 tkr ' Varav konvertibla skuldebrev 2 Varavkonvertibla skuldebrev (kvb) ABV,uppköpt av Nordstjeman