prop · GC0316 · 1988-12-31 00:00:00 — svarar också för underhäll och skötsel av biskopsgärden(biskopshuset) i . Vidare förvaltardomkyrkorädet fastigheter och annanegendom som tillhör eller vars avkastning är avsedd fördess behov. Vi har tolkat vårtuppdrag så att det gällt att anpassa de nuvarande bestämmelserna om domkyrkorådet i och om förvaltningenav och dess egendom till den nya stiftsorganisationen inom . Den särskilda ordningen för förvaltningenav och dess egendom har sin bakgrund i omfattningen och värdet av fastighetsbeståndet. Den är också historiskt betingad. Beträffande domkyrkorådetstillkomst och bakgrund kan följande nämnas. Lurid blev biskopssäteär 1060 och ärkebiskopssäteär 1103. var ärkebiskopen i också helaNordens metropolit. 1988/89:16 Bilaga 1 den helige gjorde betydande donationertill bland annat en större domkyrka i . Därutöver tillfördes rika donationerfrån kungliga personer och enskilda.Domkyrkans egendomar förvaltades avett domkapitel. Sedan kommit i svensk besittning upplöstes år1671 och förvaltningen togs över av . Efter det och freden i skapades den förvaltningsorganisation som i princip fungerar än ; domkyrkorädet. Det skulle emellertid dröjaända innan all ekonomisk gemenskap mellandomkyrkan och universitet upphörde. I och med Skänestiftetsövergång till blev också 1686års kyrkolag tillämplig päLunds domkyrka. Emellertid kom skyldigheten enligt 26 kap. kyrkolagen att förordna en särskilddomkyrkosyssloman för del att lösas sä, attsysslomannens uppgifter utfördes av domkyrkorådet och en domkyrkoinspektor. Befattningen som dom-kyrkoinspektorinordnades med tiden under domkyrkorädet,för att är 1859 ersättasmed en befattning som domkyrkokamrer . hadeursprungligen följande sammansättning: försteteologie professorn, som också varkyrkoherde (domprost) vid , rektor och ytterligare enprofessor efter älderstur, borgmästaren samt en av rådmännen i tur och ordning. Domkyrkorädets sammansättning ändradesdelvis genom Kungl. stadgan angående värdenoch förvaltningen av ochhennes egendom. Enligt stadgan skulle i domkyrkorädet alltid ingå domprosten och borgmästaren. De övrigatre ledamöterna skulle för fem åri sänder utses en av landshövdingen och biskopen, en av det akademiskakonsistoriet och en bland domkyrkoförsamlingensmedlemmar genom val pä församlingens kyrkostämma. 1988/89:16 Bilaga 1 Genom ett tilläggtill stadgan skulle församlingens representant också vara ledamot av församlingens kyrkoråd. Sedan är 1972 består domkyrkorådetav biskopen i som ordförande,domprosten, en ledamot som utses av kyrkorädeti samt två ledamötersom utses av stiftsnämnden i . Regeringen har utfärdat bestärrunelserom förvaltningen av ochdomkyrkans egendom. Bestämmelserna trädde i kraft och gäller alltjämt.I dessa bestämmelser regleras också domkyrkorädeti , dess uppgifter och sammansättning.Bestämmelser om förvaltningen av fastigheter ochbiskopshuset i finns i lagen (1970:939) om förvaltning av kyrklig jord och förordningen(1971:860) om förvaltning av kyrklig jord. En ny lag om förvaltningenav kyrklig jord träder i kraft , dä 1970 årslag i samma ämne upphör att gälla. Till den nya lagen har i stora delar förts över de nuvarandebestämmelserna lag. En viktig nyhet är emellertid att stiftsnämnderna och boställsnämnderna, som ärstatliga förvaltningsmyndigheter, avskaffas.Deras uppgifter tas i allt väsentligt över av nya kyrkokommunala myndigheter pä stiftsplanet som benämns egendomsnämnder. Enligt den nya lagen skallen sådan nämnd finnas i varje stiftssamfällighet.Ledamöterna i nämnden skall utses av stiftsfullmäktige förvarje valperiod. Den nya organisationen påstiftsplanet för förvaltning av kyrklig jord 5 1988189.1 saml. 1988/89:16 Bilaga 1 föranleder ändringar i de regler som gäller förLunds domkyrkas fastigheter och domkyrkorådeti . 3.2 överväganden och förslag har alltsedan medeltiden varit en stiftskyrka.Domkyrkan är dock upplåten till domkyrkoförsamlingen som dess församlingskyrka.I ekonomiskt hänseende är helt fristående i förhällande till församlingen. Lunds kyrkliga sajnfällighet betalar emellertid ett bidrag till . Enligt 26 kap. 1686 årskyrkolag skall det vid varje dom- , kyrka finnas en syssloman som skall hatillsyn över . Beträffande gäller emellertid, som förut har redovisats, att den närmarevärden och förvaltningen av och dess egendom ankommerpä domkyrkorädet. Enligt vårmening saknas anledning att göra någon ändring idetta hänseende. HOS skall det enligt 5 § 1971 årsbestämmelser finnas bl.a. endomkyrkoarkitekt anställd. Denne skall anställas av domkyrkorädet,efter yttrande frän och statens historiska museer. finns emellertid inte längre anställdnågon domkyrkoarkitekt hos Lundsdomkyrka. I stället anlitas arkitekten på konsultbasis. ären av våra mest värdefulla kulturhistoriska byggnader. Det får därför anses vara ett samhällsintresse att domkyrkobyggnaden värdas med sakkunnigt biträdeav en domkyrkoarkitekt. Det är emellertidenligt vär mening inte rimligt att domkyrkanskall ha en arkitekt anställd. Däremot bördet alltid finnas en domkyrkoarkitekt förordnadhos , som kan biträda domkyrkorådet vid värdenav kyrkobyggnaden. Ett sådant förordnande kan lämp- 1988/89:16 Bilaga 1 ligen ske päkonsultbasis, som också nu är fallet. Med hänsyn till kulturminnesvårdens intressen börriksantikvarieämbetet och statens historiska museeräven i fortsättningen yttra sig innan domkyrkorädet förordnar endomkyrkoarkitekt . Enligt 18 § första stycket bestämmelser om m.m.skall domkyrkorådet minst en gång om åretbesiktiga domkyrkobyggnaden för att utröna dess tillståndoch behov av reparation. Detta överensstämmer i huvudsak med vad som gäller fördomkyrkosyssloman enligt 26 kap. 1 §kyrkolagen. Enligt vär mening bör en motsvarande bestämmelse finnas även i fortsättningen förLunds domkyrka och domkyrkorådet. 3.2.2 Förvaltningenav fastigheter m.m. Den nya lagen om förvaltningenav kyrklig jord (7 § tredje stycket) innebär att fastigheter fortfarande skallförvaltas av ett särskilt domkyrkoräd.En nyhet är emellertid att förvaltningen inte ärunderställd någon tillsyn. intar en särställning beträffande omfattningen och värdet av fastighetsbeståndet. Den förvaltning som domkyrkorådet har hand om är därtill större än de flestastiftsnämndernas förvaltning. fastigheter är till övervägande delen donationer till och hör till denna som enskild egendom i kyrkans egenskap avstiftelse. Domkyrkorädet förvaltar som stiftelsens styrelse också övriga egendom. Enligt 9 § tredjestycket lagen (1970:939) om förvaltning avkyrklig jord (ändrad senast 1987:77) förvaltas biskopsgårdeni varje stift av stiftsnämnden. Biskopshuset i är dock fastighet och förvaltas därför enligt 1988/89:16 Bilaga 1 samma lagrum av domkyrkorädet i . Enligt 11 § förordningen (1971:860) om förvaltning av kyrklig jord (ändrad senast 1987:831) skall stiftsnämnden svara förbiskopsgårdens underhäll och skötsel,om regeringen inte bestämmer annat. I fråga om biskopshuset i gäller dock enligt 13 § samma förordning de bestäm.-nelser som regeringen meddelar särskilt. Närmare föreskrifter om biskopsgårdarnas förvaltning och vad som därvid ankommer pästiftsnämnden finns i cirkuläret (1937:219) angående biskopsgärds förvaltning m.m. (ändrad senast genom regeringsbeslutden ) samt i cirkuläretden till hovkonsistoriet, domkapitlen och stiftsnämnderna ang. vissa bestämmelser i anledning av prästlönereglementetsupphävande m.m. (ändrad senast genom SAVFS 1986:3). I brev har Kungl. Maj:t meddelat bestämmelser om vad som frän och med skall utgörabiskopsgärd och därav vara upplåtentill biskopens disposition som en hyresfri tjänstebostad. Enligt 2 § bestämmelserom förvaltningen av ochdomkyrkans egendom skall domkyrkorädetsvara för underhäll och skötselav biskopshuset i . Stiftsnämndensvarar enligt cirkulär angåendebiskopsgärdens förvaltning m.m. föruppvärmningen av biskopshuset och för skötseln av detill biskopshuset ,till-.' Enligt ett regeringsbeslut får dessutom biskopen i ett ärligt bidrag ur kyrkofonden med högst för skötseln av de planterade områden som hörtill biskopshuset. För de uppgifter som sålunda stiftsnämndenskall svara för finns en gårdskarl anställdav nämnden. Enligt ett regeringsbeslutden skall kostnaderna förstädning av de delar av biskopens tjänstebostad som äravsedda för representation betalas urkyrkofonden. svarar därvid fördenna städning av biskopshuset. 1988/89:16 Bilaga 1 Den nya lagen om förvaltningenav kyrklig jord innebär i här berörda delar ingen annan ändring i sak änatt stiftsnämnden ersätts med egendomsnämnden.Enligt vår mening bör domkyrkorädetockså i fortsättningen svara förlöpande underhäll och skötselav biskopshuset. Liksom börföreskrifter härom ges i instruktionen för domkyrkorädet.Av 10 § den nya lagen om förvaltningen av kyrklig jord följer sedan att egendomsnämnden skall svara för uppvärmningen av biskopshuset. Enligt de regler som gälleri dag (15 § lag om förvaltningav kyrklig jord) fär domkyrkorädet upplåtadomkyrkans fastigheter pä arrende för jordbruk endast pä de villkor boställsnämnden bestämmer. Den nya lagen om förvaltningenav kyrklig jord innehåller inte motsvarande föreskrifter. Det innebär att domkyrkorådet blir oförhindrat att självbestämma arrendevillkoren. Enligt vadvi har erfarit är genom omfattningen avsitt fasighetsinnehav normgivande för arrendevillkoren i . Enligt vår uppfattning behövsinga särskilda tillämpningsföreskrifteri denna del. Försäljning eller byte av fastigheter Enligt 22 § lag om förvaltningav kyrklig jord har stiftsnämndentillsyn över bl.a. domkyrkorädets förvaltning.I linje med detta gäller enligt 25 § samma lag jämförd med 63 och 64 §§1971 års förordning att frågor om försäljning ellerbyte av kyrklig jord prövas av stiftsnämnden, överstigeregendomens saluvärde eller är ärendet i rättsligt hänseendeav särskilt invecklad art, prövas dock fråganav kammarkollegiet. 1988/89:16 Bilaga 1 Den nya lagen om förvaltningenav kyrklig jord innebär den ändringen att stiftsnämnden ersätts av egendomsnämnden samt att domkyrkorädet inte skall ståunder tillsyn. När egendomsnämnden inte skall ha denna tillsyn över domkyrkorädetsförvaltning är det knappast motiverat att låta egendomsnämndenbesluta om försäljning eller byte av dorakyrkans fastigheter. Enligt vår mening böri stället domkyrkorådet självfå besluta i dessa ärenden. en ändring i 22 § den nya lagen om förvaltningen av kyrklig jord. Enligt den ordning som gäller företräder stiftsnämnden fastighetervid upplåtelse av vissa rättigheter, såsomnyttjanderätt, servitut, tomträtt m.m. (17 §och 18 § andra stycket lag). Den nya lagen (16 §) innebäringen annan ändring i detta hänseende änatt egendomsnämnden träder in i stiftsnänuidensställe. Som förut redovisats skall till skillnadmot vad som gäller domkyrkorädet själv få besluta om villkoren vid upplåtelse av fastigheter pä jordbruksarrende. skall vidare själv företräda dessa fastigheter när enarrendenämnd eller en domstol prövar frågorom sädana villkor. Enligt vär mening böri konsekvens med detta domkyrkorådet iegenskap av förvaltare av fastigheter även fä företräda dessa vidupplåtelser av de rättigheter som anges i 16 § den nya lagen. Ett undantag för fastigheter bör därför göras i dennaparagraf. 1988/89:16 Bilaga 1 Köp av fast egendom eller tomträtt Frågor om köp av fast egendom för medel ur domkyrkas fastighetsfond prövas av kammarkollegiet enligt 100 §1971 års förordning om förvaltningen av kyrklig jord. Den nya lagen om förvaltningenav kyrklig jord reglerar inte frågor om köp av fast egendom eller tomträtt för medel uren domkyrkas fastighetsfond. Kyrkoförordningsgruppenhar dock föreslagit (Ds C 1987:11 avsnitt 3.8)att i en ny förordning om förvaltningen av kyrklig jord tas in en bestämmelse som i sak överensstämmer med nuvarande ordning. Vi har därför inteanledning att här föreslä någon annan eller kompletterande reglering i denna del. Enligt 23 § den nyalagen om förvaltningen av kyrklig jord skallersättning för kyrklig jord pägrund av försäljning, expropriation, upplåtelseav naturtillgång eller liknande fonderas.Avkastningen skall användas för samma ändamål som jorden har varit avsedd för. Regeringen fårmeddela föreskrifter om undantag frän denna skyldighet. Ersättning som pädetta sätt kommer frän fastigheter eller frän biskopsgärdeni skall med stöd av 26 § samma lag utgöradomkyrkans fastighetsfond. Fonden skall förvaltasav domkyrkorädet. Den nya lagen innebär i denna del ingen ändring i sak mot den ordning som gälleri dag. Vi lägger därför inte framnågra förslag i denna del. Reformen på lokal- ochstiftsplanet i innebärsom tidigare nämnts bl.a. att stiftsnämnderna ersättsmed en egendomsnämnd i varje stift. Detta fär direkt betydelse för hur domkyrkorådet skall utses. Enligt 3 § 1971 1988/89:16 Bilaga 1 årsbestämmelser om förvaltningen av och egendomskall nämligen två av domkyrkorädetsledamöter utses av stiftsnämnden i . är i konstitutionellt hänseende att betrakta som en statlig förvaltningsmyndighet. Enligt värmening är det inte lämpligt att egendomsnämnden, som är en kyrkokommunal förvaltningsmyndighet, tar över stiftsnämndensnuvarande uppgift att utse två av ledamöterna i domkyrkorädet. Andra lösningar får i ställetövervägas. Vid våra överläggningar med domkyrkorädet har en majoritet av rådets ledamöterförordat att kammarkollegiet skall utsede ledamöter som stiftsnämnden utser. Enligt vår mening finns det flera skäl som talar fören sådan ordning. Domkyrkorädets särskildaställning och dess egenskap avstyrelse för en självständigstiftelse skulle markeras genom en sådanlösning. Enligt vår mening ärdet emellertid - mot bakgrund av att domkyrkorådet förvaltar stiftskyrkan och dessegendom - angeläget att behålla den nuvarande stiftsanknytningen. Detta kan åstadkommas genom att stiftsfullmäktige utser de aktuella ledamöterna. Den nya stiftsorganisationen innebär bl.a. att stiftsfullmäktige skall utse såväl ledamöterna i egendomsnämnden,som lekmannaledamöterna i . En ordningenligt vilken stiftsfullmäktige utser tvä ledamöteri domkyrkorädet skulle alltså ansluta till den som kommer att gälla fördomkapitlen, som också är statliga förvaltningsmyndigheter. En sådan ordning skulle också markera domkyrkorädets ställning som stiftsmyndighet med självständigauppgifter vid sidan av övriga myndigheter på stiftsplanet. Vi föreslår därför att de båda ledamöternasom stiftsnämnden utser får väljas avstiftsfullmäktige i Lunds stiftssamfällighet. 1988/89:16 Bilaga 1 I fråga om den ledamot som utsesav kyrkorädet i föreslår vi ingen ändring.Den nära anknytningen till församlingslivet i domkyrkoförsamlingen som förutsätts för uppdraget,motiverar att kyrkorädet utser ledamoten. För de ledamöter som utses av stiftsnämnden gällerbl.a. att de skall ha insikt i jordbruk eller annars vara förfarna i allmännavärv. Dessa krav är desamma som gäller för ledamöterna i ätiftsnämnden. Krav påspecialkompetens för ledamöterna i egendomsnämnden,som tar över stiftsnämndens uppgifter, har emellertid inte ställts upp i den nya lagen om förvaltningen av kyrklig jord. I propositionen1987/88:31 anförde föredragande statsrådet i denna del att han inte varberedd att i lag ange några särskilda kompetenskrav för ledamöterna i egendomsnämnden. Han anförde vidare följande (s. 169): "Jag vill dock gärnaframhålla att dagens stifts- och boställsnämnderrepresenterar en mycket bred sakkunskap och personlig erfarenhet när det gällerjord- och skogsbruk och därmed sammanhängande tekniska och ekonomiska frågor. Med de uppgifter som egendomsnämnderna övertarfrän den nuvarande nämndorganisationen och med de ytterligare angelägenheter som stiftssamfälligheten kan tänkasanförtro dem är behovet av kunnande och erfarenhet av de frågor som nämndenhar att sköta oförminskat. Det är enligt min uppfattning av avgörande betydelse förfastighetsförvaltningens fortsattaresultatutveckling att den hittillsvarande högakompetensnivån kan bibehållas. Jag utgårdärför frän dels att stiftsfullmäktige beaktar detta behov när man utser ledamöteroch suppleanter i sina egendomsnämnder,dels att nämnderna i sin verksamhet pä olika sätti möjlig mån söker knytatill sig expertis av det slag som finns hos de nuvarande boställsnämnderna." Enligt vär mening kansamma resonemang föras också i fråga om de nuaktuella ledamöterna i domkyrkorådet. De uppgifter som åligger domkyrkorädetkräver även fortsättningsvis särskild sakkunskap på olika områden. Enligt vår mening fårdet avses ligga i sakens natur att man vid valet av ledamöter särskiltbeaktar att de har erforderlig kompetens föruppdraget. 1988/89:16 Bilaga 1 För de icke självskrivna ledamöternagäller att de skall varamyndiga svenska medborgare och inte ha fyllt . Kravet påsvenskt medborgarskap följer av 11 kap. 9 § regeringsformen och behöver därför inte regleras ytterligare. I likhet med vad som iframtiden skall gälla för ledamöterna i domkapitlen behövs enligt vårmening inte någon regel om en övre åldersgräns för ledamöterna i domkyrkorådet.Däremot bör kravet päatt ledamöterna skall 'ara myndiga bestå. Regler om detta bör dock anpassas till förslagen i prop.1987/88:124 om god man och förvaltare. De ändringar som vi föreslär,tillsammans med den nuvarande regeln att en av ledamöterna skall utses av kyrkorädet i domkyrkoförsamlingen,innebär med hänsyn till 8 kap. 5 § regeringsformen att föreskrifternamåste tas in i lag. Vi lägger därför fram förslagtill tvä nya paragrafer, 6 a och 6 b §§, i den nya lagen om förvaltningen av kyrklig jord. Uppdraget för de ledamöter som utsetts enligt äldre bestämmelserav stiftsnämnden bör enligt värmening upphöra då stiftfullmäktige enligt den nya lagen valt nyaledamöter. Vi föreslär att en föreskrift om detta tas in i övergångsbestämmelserna till den nya lagen. 3.2.4 En ny instruktion för domkyrkorådet träddeverksförordningen (1987:1100) i kraft.Allmänna verksstadgan (1965:600) upphör att gällavid utgången av är 1988. Detta innebär att sä gott som samtligamyndighetsinstruktioner måste arbetas 1988. Dädomkyrkorädet i i konstitutionell meningär att anse som en statlig myndighetgäller denna anpassning också dess instruktion. Vi förutsätter dockatt regeringen i ett särskilt beslut gör det möjligtatt utan hinder av verksförordningen tillämpa nu gällandeinstruktion också för tiden 1989. 1988/89:16 Bilaga 1 Vi föreslär alltså att den nya instruktionen skall träda i kraft och att för tiden dessförinnanden nuvarande instruktionen frän i sin helhet får gälla. Vi har i huvudsak utformat förslaget till ny instruktion fördomkyrkorädet i enlighet med en av statsrådsberedningen anbefalld normalinstruktion för motsvarande myndigheter. Förslaget utgårfrån att mera detaljerade tillämpningsföreskriftersom kan lämnas i myndighetens arbetsordninginte tas in i instruktionen. Prop.1988/89:16 Bilaga 1 4.1 Förslaget till lag om landgille och städja för vissa församlingskyrkors fastigheter iLunds och Av den allmännamotiveringen (avsnitt 2.4) framgår att regleringenav de landgillen som omfattas av 1867 årskungörelse angående landgille och städja för vissa kyrko-,, lägenheter i ,och även fortsättningsvis skall ske i en särskild författning. 1 paragrafen gesföreskrifter om lagens tillämpningsområdesom i sak motsvarar nuvarande reglering. 2 och 3 §§ Paragraferna innehållerbestämmelser om vem som skall beslutastorleken av landgillet och hur beslutet överklagas.Nuvarande föreskrifter om överklagande finns i punkt 3 övergångsbestämmelserna till förordningen (1971:860) om förvaltning av kyrklig jord. Den nyabeslutsordningen med för emellertid att förutom innehavaren av brukningsrätten också andra som berörs av beslutet - främst pastoratet - ges möjlighet att överklaga egendomsnämndens beslut enligt lagen. Den föreslagna lagen bör träda i kraftsamtidigt som den nya lagen om förvaltningenav kyrklig jord, dvs. Genom kammarkollegiets kungörelse (1867:9 s. 7) bragtes innehålleti Kungl. Maj:ts brev angåendelandgille och städja för vissa kyrkolägenheter i , och till allmänhetens kännedom. 1988/89:16 Bilaga 1 Genom den föreslagnalagen bör såväl kungörelsen som Kungl. Maj:ts brev upphävas. 4.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1988:000) om förvaltningen av kyrklig jord Paragrafen är ny ochinnehåller dels en grundläggande föreskriftom att det skall finnas ett domkyrkorådi , dels bestämmelser om domkyrkorädets sammansättning.Förutom i lagen konuner bestämmelser om domkyrkorädets uppgifter att finnas i en förordningom förvaltningen om kyrklig jord (jfr DsC 1987:11 avsnitt 3.8) och i instruktionen för domkyrkorådet (se avsnitt 3.2.4). Av den allmännamotiveringen (avsnitt 3.2.3) framgåratt två ledamöter och suppleanter skall väljas av stiftsfullmäktige i i ställetför som av stiftsnämnden . Paragrafen är ny ochmotsvaras delvis av 15 § bestämmelserför förvaltningen av och egendom. I paragrafen har införtsett behörighetskrav för ledamöternai domkyrkorädet. I fråga om de närmareövervägandena bakom förslaget i denna del hänvisas till den allmänna motiveringen (avsnitt 3.2.3). Mandattiden förde valda ledamöterna i domkyrkorädet har anpassats till den som skall gälla fördomkapitlen och egendomsnämnderna enligt den nya ordning somhar beslutats på grundval av prop. 1987/88:31.Valperioden kommer därvid i princip att motsvara den somgäller . Prop.1988/89:16 Bilaga 1 Tredje stycket har förtydligatsså att det av lagtexten framgår att det ärdomkyrkorädet i som förvaltar fastigheter. Av den allmännamotiveringen (avsnitt 3.2.2) framgåratt vi föreslär att domkyrkorådet skall företrädafastigheter som rådet förvaltar ocksä vid upplåtelser av de rättighetersom anges i bestämmelsen. Paragfen har justerats ienlighet med detta. Av den allmännamotiveringen (avsnitt 3.2.2) framgåratt vi föreslår att domkyrkorädet skall pröva frågor om försäljning ellerbyte av fast egendom eller tomträtt.Paragrafen har justerats i enlighet med detta. I punkten finns övergångsbestämmelsertill den nya 6 b §. Bestämmelsen innebäratt stiftsfullmäktige och kyrkorådet i domkyrkoförsamlingeni skall väljaledamöter och suppleanter i domkyrkorädet. De nya ledamöternatillträder sina uppdrag ,uppdragen för de ledamöter som valts enligt äldre bestämmelser upphör att gälla. Lagen om förvaltningenom kyrklig jord träder i kraft . De nyabestämmelserna bör träda i kraftvid samma tidpunkt. Några särskilda ikraftträdandebestämmelser behövsdärför inte. 1988/89:16 Bilaga 1 4.3 Förslaget till förordning med instruktion fördomkyrkorådet i , m.m. 1 och 2 §§ Paragraferna motsvarar 2 § bestämmelser fördomkyrkorädet och anger domkyrkorädets uppgifter. Paragrafen motsvarar delvis 3 § 1971 årsbestämmelser.för domkyrkorädetoch innehåller en hänvisning i frågaom rådets sammansättning till den föreslagnanya bestämmelsen, 6 a §, i lagen om förvaltningenav kyrklig jord (jfr avsnitt 3.2.3). Paragrafen motsvarar 4 §1971 års bestämmelser fördomkyrkorädet och anger att domkyrkorådet inom sig utser en vice ordförande. Av 6 a §lagen om förvaltningen av kyrklig jord framgår att ordförandei domkyrkorådet är biskopen i . Självfalletträder vice ordföranden vid förfallför ordföranden in i dennes ställe. Några särskilda föreskrifter om detta i instruktionenbehövs därför inte. Paragrafen motsvarar i huvudsak 5 § 1971 ärsbestämmelser för domkyrkorådetoch anger vilka befattningshavare som alltid skall finnas hos . Dessabefattningshavare har sin anställning ellersitt uppdrag i och förordnas avdomkyrkorådet. I andra stycket har av skäl som anges i den allmänna motiveringen(avsnitt 3.2.1) tagits in en föreskrift omatt och statens historiskamuseer alltid skall yttra sig innan en domkyrkoarkitekt förordnas hos . Prop.1988/89:16 Bilaga 1 Paragrafen motsvarar delvis 5 och 16 §§ 1971 årsbestämmelser för domkyrkorådetoch innehåller bestämmelser om hur tjänsterhos tillsätts. Vilka som får anställasbestäms av den fastställda staten fördomkyrkan. 7 och 8 §5 Paragraferna motsvarar delvis 1 och 14 §§ 1971 årsbestämmelser för domkyrkorädetoch anger vilka bestämmelser i verksförordningen (1987:1100) som skall tillämpas pädomkyrkorådet.