prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — Kostnaderna för UNTAG torde komma att ligga i storleksordningen efter initialkostnader på ca 250 milj. dollar för de tvåförsta månaderna. Med en obligatorisk svensk bidragsandel på avtotalbeloppet skulle det svenska bidraget uppgå till 7,9 milj. dollareller ca 49,8 milj. kr. Med hänsyn till att de berörda länderna i november 1988tillkännagav en förhandlingslösningförordar jag att dessa medel för bidrag till UNTAG avsätts i anslaget för budgetåret1989/90. I augusti 1988beslutade att sända en observatörstyr ka tillIran-Irak (UNIIMOG). Kostnaderna härför har preliminärt beräknats tillca 98 milj. dollar. Under förutsättning att styrkans mandat fortsätter attförlängas kan bidrag för kålen- 29 - /90 - beräknasuppgå till 1,21 %avnämnda Prop. 1988/89: 100 belopp eller ca 7,5 milj. kr. Det förbättradeinternationella klimat, som inträtt sedan någon tid tillbaka, har skapatförutsättningar för lösningar av flera av de regionalkrishär-dar, som domineratscenen . I många fall kan det bli aktuellt för FNatt medverka till en lösning avkonflikterna, varvid ett väsentligt element ofta är fredsbevarande styrkoreller observatörer. Från svensk sida finns ett politiskt intresse att medverkatill fredliga lösningar av dessa konflikter och att snabbt kunna ta ställningtill eventuella förfrågningar frän FN:s generalsekreterare om deltagande ifredsbevarande operationer. Med hänsyn till atl dessa ofta måste organiserasmed kort varsel är det angeläget att ha en budgetär beredskap för detta ändamål.Mot bakgrund härav förordar jag att ett belopp om 11,7 milj. kr. avsätts ianslaget för /90 för nya fredsbevarande operationer, som kanbli aktuella . Med hänsyn till denviktiga roll som medlemskapet i FN spelar i svensk utrikespolitik förordar Jagvidare att inom anslaget avsattes en medelsram om . att användas förinsatser till stöd för det allmännaFN-arbe-te, som bedrivs av enskilda organisationer, läroanstalter m. fl. Dessainsatser kan gälla områden som bekämpande av apartheid, det internationellamiljösamarbetet, mänskliga rättighelsfrågor i ett FN-perspektiv, nationellaförberedelser och bidrag till genomförandet av seminarier, utredningar m. m. ianslutning till olika FN-aktiviteter. I denna medelsram ingår . förtäckande av resekostnader för stipendiater från som utses av Förentanationerna i och . Eftersom Sverigesåtaganden om bidrag till FN alltid görs i US dollar är anslagetsvårberäknat. Ovanstående beräkningar av det svenska bidraget till Förentanationerna har skett under förutsättning att dollarn motsvaras av . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Förentanationerna för /90 anvisa ett förslagsanslag på . 1987/88 Utgift 197 924 227 1988/89 Anslag 200 000000 1989/90 Förslag 220 000 000 Från anslaget betalas kostnader för Sverigesandel till Nordiska ministerrådetsbudget inkl. bidraget till . Nordiska ministerrådets budgetår sammanfallermed kalenderåret. Efter behandling iNordiska rådets organ fastställde Nordiska minister rådet Nordiska ministerrådets budget för . ten uppgår till totalt 610 868 000 danskakronor. Härutöver tillkommer Prop. 1988/89:100 anslaget till Nordiskahälsovårdshögskolan, som uppgår till26 . andel avNordiska ministerrådets budget för beräknas till 37,2%enligt den fördelningsnyckel som tillämpas. Den svenska andelen av 1989 årsbudget uppgår till ca 198 536 000 kr.Härutöver tillkommer det svenska bidraget , som uppgår till ca . Nordiska ministerrådetsbudget för kommer att fastställas först . a. mot bakgrund avden beräknade anslagsbelastningen för bör anslaget uppförastill . för budgetåret1989/90. Jag hemställer att regeringen föreslår att till för /90 anvisa ett förslagsanslag på 220 000 000kr. 17 349 000 11) avser engångsanvisning till Europarådetssjunde MR-kollokviumvåren 1990. Det svenska bidraget till ordinariebudget kan beräknas till ca 14,0 milj. kr. för /90. Sverigesandel av den ordinarie budgeten är . Förutom bidraget tillEuroparådets ordinarie budget tillkommer kostnader om ca 2,9 milj. kr. förpensionsbudgeten, för amortering av byggnadslån, obligatoriska och frivilligabidrag till europeiska ungdomsfonden,det europeiska farmakopésamarbetet, administrativa kostnader för Sverigesdeltagande i "Partial Agreements under ",löpande kostnader för deltagande i fond för bosättningoch regional utveckling samt för bidrag tillden s. k. Pompidougruppen för narkotikabekämpning. kommer att tillsammans med rättigheteri och stå som värd för sjunde kollokvium om deneuropeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna. Jag föreslår 350 000 kr.till detta ändamål. Jag beräknar medelsbehovet för nästa budgetår till . Jag hemställer att regeringen föreslår att till för /90anvisa ett förslagsan- 31 Organisationen förekonomiskt samarbete och . '-'988/89:100 Huvuddelen av budget avser kostnaderna försekretariatet och verksamheten i dess olika kommittéer, såsom kommittén för ekonomiskpolitik, handelskommittén, miljökommittén, industrikommittén och jordbrukskommittén.Samtliga medlemsländer bidrar till finansiering av denna del efter en skala framräknad på basis av BNPunder föregående treårsperiod. ÖECD:s budgetår löper per kalenderår,och för var den svenska andelen 1,. Resterande del avOECD-budgeten gäller frivilligt samarbete inom till anslutnasamarbetsorgan som det internationella energiorganet (lEA), (DevelopmentCentre), atomenergiorganet ()samt dess programbibliotek och centrum för sammanställning av neutrondata, centrum för utbildningsforskning(CERl) och europeiska transportministerkonferensen(ECMT) samt vissa andra program, såsom detspeciella programmet för kemikaliekontroll, stålprogrammet, programmet förlokala sysselsättningsinitiativ samt vägforskningsprogrammet. Beroende bl.a. på antalet deltagande länder varierade andel av bidragen till dessa organ under budgetår 1988 mellan 1,och 3,. /88 uppgick till knappt 13 milj. kr. bidrag för /89 uppskattas till ca 15,5 milj. kr. Då budgeten för 1990 fastställs först , är beräkningsgrunden oviss vad gäller bidragetsstorlek för /90. Medledning av tillgängligt beräkningsunderlag bör dock anslaget för /90 ligga kvar på samma nivåsom innevarande budgetår, dvs. 16 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att och utveckling () /90 anvisa ett förslagsanslag på . Europeiskafrihandelssammansluiningen (EFTA) bidrag till EFTA:s budget för innevarande budgetår harfastställts till 4 151 501 schweiziska francseller ca. 16,0 milj. kr. vilket enligt gällan de bidragsskala motsvarar 25,avEFTA:s totala budget. Organisationensbudget för /90 fastställs ijuni 1989. Med ledning avtillgängligt beräkningsunderlag finner jag att anslaget bör räknas upp med 5,0 milj.kr. för /90 dvs. till 21,0 milj. kr. Detta motiveras av ökade insatser för EFTA i detvästeuropeiska integrationsarbetet vari bl.a. ingår upprättande av nyatjänster på sekretariatet samt ökadeinsatser på standardiserings- och miljöområdet. 1988/89:100 Bil. Jag hemställer att regeringen föreslår att tillEuropeiska frihandelssammansluiningen (EFTA) /90 anvisa ett förslagsanslag på . Organisationer förinternationell handel och råvarusamarbete m. m. Från anslaget bestrids utgifter för deltagande ivissa internationella organ. För /90 torde medel beräknasenligt följande. organisationen (ICO) (prop. 1962:1, bil. 12 s. 281) organisationen (ICCO) (prop. 1986/87:41) Internationella gummi studiegruppen (IRSG) (prop. 1966:1, bil. 12 s. 168) 77 000 Internationella naturgummi- organisationen (INRO) (prop. 1988/89:19) 30 000 Organisationen för de järnmalmsexporterande länderna (APEF) (prop. 1975/76:24) 655 000 3 1988/89. 655 000(1) 1988/89: 100 Bil.5 Internationellastudiegruppen för bly- och zinkfrågor(ILZSG) (prop. 1960:1, bil.12 s. 284) () (prop. 1981/82:117) () (prop. 1982/83:106) ()(prop. Internationellanickelstudiegruppen (INSG) (prop. 1985/86:100,bil. 5 s. 31) Internationellakopparstudiegruppen (ICSG) (prop. 1986/87:100,bil. 5 s. 34) Internationellabyrån i för utställningar 1947:1, bil. 12 s. 156) 94 000 + 21 000 92 000 _ 92 000(2) 60 000 + 40 000 (l)har anmält utträde urorganisationen i och med utgången av maj månad1989. Organisationen har beslutat suspenderaverksamheten i och med utgången av . (2)Avtalet löper ut1989-06-30. Inom ramen för (onTrade and Development) har konsultationer ägt rum om att upprätta en studiegruppför tenn. En förhandlingskonferens ägde rum utan att komma tillenighet. Om de fortsatta förberedelserna ger resultat ochSverige beslutar deltaga beräknas medel behöva tas i anspråk från detta förslagsanslag med . Med hänvisning till sammanställningen hemställer jag attregeringen föreslärriksdagen att tillOrganisationer för internationell handel och råvarusamarbete m.m. /90 anvisa ett förslagsanslag på . Internationellråvarulagring .°P-'988/89:100 Kostnaderavseende internationella naturgummiavtal och det sjätte internationella tennavtalet förutsesbelasta anslaget. Det förstanaturgummiavtalet, internationella naturgummiavtal, trädde provisoriskti kraft och definitivt (prop.1979/80: 107, NU 40, rskr. Avtalet skulle ha löpt ut , menförlängdes med till . Ett nytt avtal, 1987års internationella naturgummiavtal, framförhandla-des inom . Sammanlagt har bidragit med ca 6 milj. kr. till buffertlagerkontotenligt avtal. Då detnya avtalet träder i kraft (prop. 1988/89: 19, NU 4, rskr. 72) kan ytterligare medel för lagerfmansieringaktualiseras. bidrag härtill torde beräknas till ca 2 milj. kr. Det sjätte internationella tennavtaletträdde provisoriskt i kraft (prop. 1981/82: 117, NU 32, rskr. Avtalet, som skulle ha löpt ut vidutgången av juni månad 1987, föriängdes med till utgången av . deltar för första gångeni ett tennavtal. I enlighet medavtalet har ca 3,4 milj. kr. inbetalats till buffertlagerkontot. Medel har varit anslagna meninte utnyttjats budgetåren 1984/85 och 1985/86 (1 250 000 resp. 1700 000kr.). För /87 var 1,7 milj.kr. budgeterade och för budgetåren 1987/88 samt 1988/89 vardera I milj.kr. Sedaninternationella tennrådets (ITC) buffertlageroperationer inställdes den 24oktober 1985 på grund av otillräckliga resurser att hålla tennpriset inom en avmedlemsländerna bestämd ram är tennorganisationens buffertlager underavveckling. Medlemmarna i tennrådet har beslutat att något nytt avtal med ekonomiska artiklar inteär aktuellt. Vissa banker och mäklare harpåkallat rättslig prövning i samband med avvecklingen av buffertlagret. Hur avvecklingen kommer att ta och till vilka kostnader är därför oklart. Den rättsliga prövningenkräver biträde av engelska advokater.Under /88 har ca . utbetalats avseendeadvokatarvode, som har belastat detta anslag. Jag föreslår atf . avsätts under /90 förden rättsliga prövning som kan bli aktuell efter det att avtaletupphört. Jag hemställer att regeringen föreslår att tillInternationell råvarulagring för /90 anvisa ettförslagsanslag på . Övrigainternationella organisationer m. m. '""P-'988/89:100 Under detta anslag beräknas bidrag till verksamheter ochorganisationer av delvishelt olika karaktär. Bidrag lämnas lillorganisationer och institutioner som i sin ordinarie verksamhet eller genomolika specialaktiviteter verkar för att främja de mänskliga rättigheterna,såsom det internationella iStrasbourg (Fondation ) och den internationella juristkommissionen iGeneve. Från detta anslag lämnas ocksä bidrag till den verksamhet sombedrivs av . anslås också medel - . - till i i enlighet medvad som har sagts i den allmänna motiveringen. Bidragen beräknas till totalt1 . Härutöver beräknas bidrag till den Permanenta skiljedomstolens internationella byrå i och Haagakademien för internationell rätt samt detinternationella i . Dessa tre bidrag kan beräknas till . deltartillsammans med EG och sex andra västeuropeiska länder i COST-samarbetet pådet tekniskt-vetenskapliga området. deltagande i COST är exempel påsamarbete med EG även på områden utanför frihandelsavtalet. En tredje COST-fondom 50 milj. belgiska francs motsvarande ca 7,5 milj. kr. totala bidrag till fonden har beräknats till eller ca , somskall fördelas på fem inbetalningar. Det fjärde bidraget till fonden kan aktualiseras /90 ochberäknas till . Det europeiskaforskningssamarbetet EUREKA omfattar 19 europeiska länder samtEG-kommissionen. Det syftar till att höja teknologiska nivå och öka industrinsinternationella konkurrenskraft. har ett permanent EUREKA-sekretariatetablerats i . Varie medlemsland bidrar till sekretariatet enligtBNP-nyckeln, som för svenskt vidkommande betyder 3,av EUREKA-sekretariatetstotala budget. Det svenska bidraget för denna verksamhet beräknas till . Till chefsposten för EUREKA-sekretariateti har en svensk utsetts förperioden och framåt. Enligt statuterna erläggs kostnaderna för chefsskapet av det land som sänderrepresentanten. För budgetåret1989/90 beräknas denna kostnad till . Sedan budgetåret1977/78 har över detta anslag även anvisats medel att användas förekonomiskt stöd till vissa internationella, icke-statliga organisationer(NGO) samt forsknings-och studiegrupper m.m. (jfr prop. 1976/77:100 bil. 6, s. 14). Stödet går i första hand tillenskilda organisationer ochrörelser som företrädesvis verkar för mänskliga rättigheter, fred, nedrustning och andra huminitära frågor. Jagförordar en medelsram på . för /90. Fr. o. /90 skall kostnader som uppstår för skattejuste ring avpensioner redovisas under detta anslag. Justeringen sker i enlighet 36 med det pensionssystem som upprättats för personalen inomde s. k. koor- Prop. 1988/89: 100 dinerade organisationerna (t. ex. , ).Normerna för den- Bil. 5 na justering är konkret anpassade till skattesystemet idet land där pensionären ärbosatt (artikel 42). Skattejusteringsbeloppet betalas ut av den organisation som betalar pensionen men återkrävssedan från bosättningslandet. har endast enpensionerad tjänsteman som berörs av skattejusteringen.Skattejusteringsbidraget för /90 beräknas uppgå till . Jag hemställer att regeringen föreslår att tillÖvriga internationeUa organisationer m. m. för /90 anvisaett förslagsanslag på . Internationellt utvecklingssamarbete Prop.1988/89: lOO utveckling har inneburitallt större skillnader mellan olika regioner och ländergrupper. Medan storadelar av har haft en mycket snabb ekonomisk utveckling, har de flestaländer i och upplevt kraftiga minskningar i sinainkomster, räknat per capita. För de skuldkrisdrabbade länderna har import och investeringar varitotillräckliga för att möjliggöra en ekonomisk tillväxt i takt medbefolkningsökningen. Särskilt i har de fattiga fått utstå svåra umbäranden under enlång följd av år. Någon avgörande förändring till det bättre harinte skett och . Ändå finns detutsikter till att nittiotalet kan bli ett ljusare årtionde för flertalet . har någrasvåra konflikter som drabbat u-ländersynts gå mot en fredlig lösning. Avspänningen mellan öst och väst öppnar också vägen för att ökade resurser skallkunna ägnas utvecklingsfrågor.Förhoppningar finns om ett aktivare multilateralt samarbete. På det ekonomiska området har insikten om det ömsesidigaberoendet mellan u-och i-ländervunnit gehör, vilket förefaller kunna leda till framsteg såväl när det gäller att underlätta handeln som att ökautvecklingsfinansieringen. Fördefattigaste länderna har flera betydande åtgärder för att lätta skuldbördanöverenskommits . Någon definitivvändning i utvecklingen för de fattiga har dock ännu inte ägtrum. Det innebär fortsatta allvarliga sociala, miljömässiga och politiskapåfrestningar på länderna. Därmed rubbas förutsättningarna för framtidautveckling. Att bekämpa detta hot har två dimensioner: dels krävs ett ökatresursflöde till , dels krävs ett mer gynnsamt politiskt klimat förutveckling. Det internationella biståndet spelar här en viktig roll. Ökadeansträngningar för att åstadkomma ett bättre utveck-lingspolitisktsamarbete mellan världens länder är nödvändiga inför . Ekonomisk tillväxt i olikadelar av u-världen Väridsekonomins utveckling är av stor betydelse föru-länderna. I-ländernas ekonomiska politik och tillväxt spelar stor roll föru-ländernas möjligheter att exportera och utvecklas. Det har därför varitviktigt för att i-länderna även lyckatsutsträcka den period av tillväxt som inleddes för nu sedan.Världshandeln ökade i snabbare takt , som samarbetet föratt återupprätta stabilitetpå de finansiella marknaderna stärktes. Risken för ennedgång i väridsekonomin består dock. Obalanserna i de störstai-ländernas utrikeshandel har inte utjämnats. Särskilt Förenta Sta ternasstora budget- och bytesbalansunderskott fortsätter att hota stabilite ten i världsekonomin. Därmed består risken för oro på de internationella 38 finansmarknaderna, som risken för en återökande inflation blivit Prop. 1988/89: 100 allt tydligare. En sådan utvecklingskulle drabba också . 5 de skuldtyngdaländerna skulle få än svårare att uppnå den tillväxt som är en förutsättning för att deras situationinte ytterligare skall förvärras. Att också i-ländernaär beroende av utveckling har framstått allt tydligare underåttiotalet. Ett antal framgångsrika exportorienterade i främstÖstasien har blivit betydelsefulla i väridshandeln också som marknader. Derasutveckling har stimulerat tillväxt och strukturomvandling ii-länderna. har emellertid den låga efterfrågan från de skuldtyngdaländerna undandragit i-länderna viktiga exportmarknader. En ökad efterfråganfrån skulle underlätta särskilt för att komma tillrätta med det stora underskottet i landets bytesbalans utan starkt dämpande effekter påvärldsekonomin. För den väridseko-nomiska utvecklingen framstår alltså en ökadtillväxt i som betydelsefull. Den dynamiska utvecklingen i stora delar av harfortsatt . växande efterfrågan och investeringar iområdet spelar här en avgörande roll. Flera har varit mycketframgångsrika i att öka exporten av industrivaror. Det gäller inte bara länder som Republiken ,vilka har haft en dynamisk utveckling på detta område, utan också andra länder.Thailand, t.ex., ökade sin industri-export med , vilket bidrog till en kraftig höjningav landetsBNP. Också , och ekonomier hjälptes framåtgenom betydande ökningar av industri varuexporten. och hartillsammans närmare hälften av u-världens befolkning. Dessa båda länders mycket högaekonomiska tillväxttakt har därför varit särskilt uppmuntrande under ettårtionde som för de flesta andra låginkomstländer inneburit ekonomisktillbakagäng. ekonomiska reformprogram och mycket höga investeringsnivå fortsatteatt ge betydande resultat . Också i har reformer iden ekonomiska politiken genomförts och gett resultat, i synnerhet förindustrivaruexporten. Detta har varit särskilt viktigt , då landetsjordbruk drabbadesav svår torka. är ett annat folkrikt land som genom exportframgångarnått en betydande inkomstökning . Framgångarna iindustriproduktionen är av stor betydelse för sysselsättningen i dessa länder.Jordbrukets förmåga att ge arbete åt de allt större arbetskraftstillskotten minskar. På mångahåll riskerar betydande delar av befolkningenatt stå utanför den snabba utvecklingen och bli kvar i djup fattigdom utan arbete. Detta riskerar att skapa ökadeinkomstklyftor och därmed ökade politiska spänningar i länderna. Flera länder iSydasien har drabbats av naturkatastro fer,både torka och översvämningar. förmåga att undvika utbredd hungersnöd efter den värsta torkan på över visar på möjlig hetenatt göra framsteg i kampen mot fattigdom. Situationen för de fattiga i fortsätter dock attvara svår. De fattigas antal fortsätter att öka. Hälften av den cirka en miljard människor i världen som, med Världsban-Prop. 1988/89: 100 kens uttryck, lever i "absolut fattigdom"finns i , de flesta av dem i Bil. 5 Sydasien.För dessa är förändringar inom Jordbruket nödvändiga. som helhet har gjort stora framsteg iJordbruksproduktionen, men några länderhar också fortsatt stora svårigheter. I förvärrades situationen på grund av svåraöversvämningar. Översvämningarnavisar hur utsatt de fattiga lever. De visar också hur viktiga miljöfrågorna är för utveckling, men samtidigthur svårlösta problemen är. De fattigas antal fortsätter att växa också i Afrika.Världsdelens svåra kris harinneburit att inkomsten per capita i länderna söder om har sjunkit med en fjärdedel underåttiotalet. 1 ligger inkomst, investeringaroch import på ungefär samma per capita-nivå som för en generation sedan. 1986 såg ut att innebära ettbrott i denna utveckling, men 1987 uppvisade återigen ett kraftigt fall i BNPper capita. Ändå har enförhoppningsfull utveckling inletts i flera länder som tidigare upplevt storasvårigheter. , , , och ärnågra av de länder som genom omfattande återhämtningsprogram avekonomisk nedgång nu upplever en tillväxt som överstiger befolkningsökningen.Med stöd av biståndsgivare. Världsbankenoch är över hälften av länderna i engagerade i djupgående ekonomiskareformer, s. k. strukturanpassningsprogram.Även om vissa resultat redan kan konstateras har dock ännu ingen definitiv vändning ägt rum. Denekonomiska osäkerheten kvarstår,liksom oron för hur särskilt sårbara delar av befolkningen drabbas. En förutsättning för att programmen skallkunna genomföras är att länderna lyckas upprätthålla ett politiskt stöd för dekrävande reformerna. En viktig orsak tillden låga tillväxten i har varit det dåliga jordbruksåret. Skörden av spannmålberäknas ha minskat . I flera delar av världsdelen har torka,översvämningar och gräshoppor på nyttslagit hårt. I några områden har krig och konflikter gett upphov tillstora grupper av flyktingar och hemlösa som är beroende av livsmedelshjälp utifrån, t. ex. i , ochSudan samt och Mozambique.Otillräcklig livsmedelsproduktion i de afrikanska länderna och osäker tillgång på mat för de fattigafortsätter att vara huvudproblem i dennadel av världen. Även om ännu har stor potential för ökad produktion pågår i stora delar, särskilt iSaharas närområden, en omfattandemarkförstöring. Detta miljöproblem är av avgörande betydelse för ländernas -och särskilt de fattigas - möjligheter till utveckling. För den långsiktigautvecklingen är sociala framsteg grundläggande. För attförstärka människornas produktiva kapacitet krävs bättre skolor och bättre hälsovård. Men desociala sektorerna står överallt i under hård press. De tillgängliga resursernaräcker inte för att ge växande barn kullar den skolgång de behöver ellerför att nå ut på landsbygden med effektiv hälsovård. Det har lett till att de stora framsteg som de afrikanska länderna gjort på dessa områden under tidigare årtionden nu under åttiota- 40 Det gör det svårare att minska den höga befolkningstillväxten Prop.1988/89:100 och att förbättra situationen för de afrikanska kvinnorna. 5 framtid är förnyade satsningar på den sociala utvecklingenavgörande. Framsteg när detgäller jordbruk, miljö och sociala sektorer är beroende också av åtgärder för att lättaskuldbördan. Räntor och amorteringar slukarmycket stora delar av de afrikanska ländernas exportinkomster och statsutgifter. Många länder klarar varkensina betalningsförpliktelser elleren tillräcklig finansiering för en bärkraftig utveckling. Detta har inneburit att länderna blivit allt merbiståndsberoende. Allt större krav har därför ställts på biståndetsstorlek och utformning. Skuldkrisen fortsätter att prägla situationen för ettstort antal medelinkomstländer, bland dem många i . Liksom iAfrika har inkomster, investeringar och import minskat kraftigt i demest skuldtyngdaländerna. Efter en viss återhämtning 1986, som huvudsakligen hänförde sig tillBrasilien, låg per capita-tillväxten för de latinamerikanska länderna omkringnoll och böan av 1988. De stora länderna och harhaft svårigheter att fullfölja sina reformprogram. Olje-exporterande ländersom , och har drabbats av det låga oljepriset. Några länder har docklyckats häva en tidigare negativ utveckling, bland dem , och . Allmänt måste dockkonstateras att knappast något land som drabbats av skuldkrisen sedan denna utlöstes ännu tagit sig urden. Den långvariga ekonomiska krisenutsätter länderna för svåra sociala påfrestningar.