prop · GC03150 · 1988-12-31 00:00:00 — Jaghar vidare av statsrådet erfarit all () harpåbörjat en utvärdering av svenskundervisningen för invandrare.Riksrevisionsverkel (RRV) har dessutom fått i uppdrag att analysera om del isystemet för svenskundervisning för invandrare (sfi) finns inbyggt sådanahinder all invandramas möjligheter att snabbt komma in i det svenska samhälletförsvåras. Förslag till åtgärder kan bli aktuella . Möjligheternatill egen försörjning kan väsentligen förbättras om social tjänst och arbetsförmedling har ett nära lokalt samarbete. Genom förslaget till ny organisation av invandrarverket (prop. 1988/89:105) kommer en regionalisering av verksamheten att äga mm, vilket bör underiätta och 10 förbättraett sådant samarbete. på grund-sfi bör Prop.1988/89:150 information om den svenska arbetsmarknadens villkor ochmöjligheter Bilaga 9 lämnas. En preliminär handlingsplan bör vara upprättadinnan grund-sfi-studierna är avslutade. Alla möjligheter till att varvasvenskstudier med arbetslivserfarenhet bör utnyttjas. Somjag redan nämnt i årets budgetproposition (prop. 1988/89:100 bil. 12, s. 33)har regeringen givit och i uppdrag all gemensamt lainitiativ lill insatser som förstärker och utvecklar samarbetet mellanarbetsförmedling och socialtjänst. Uppdraget skall redovisas senast den 1januari 1990. Delär angelägel både för den enskilde invandraren och för del svenska samhälletall bättre än ta tillvara den yrkeskunskap invandraren har från sillhemland. I det syftet tillsattes en arbetsgrupp för bedömning,värdering och prövning av utländsk utbildning, examina och yrkeskunskap.Arbetsgruppen beslår av representanter för AMS, SÖ, , UHÄ m.fl. och arbetetpågår fortfarande. Utvecklingsarbetet med bl.a. Yrkesprövning för invandrare(YPI) som AMS genomför inom ramen för arbetsmarknadsutbildningen har g-vit godaresultat beträffande prövning och värdering av utländsk yrkeskompetens. Det bördrivas vidare. Antaletförtidspensionerade har fortsall all öka under del senaste årtiondet. Ca 50000 nya förtidspensioner inkl. sjukbidrag beviljas . Den ökande andelenäldre i befolkningen liksom ökningen av antalet sjukdagar ocharbetsskadeanmälningar indikerar atl ökningstakten av förtidspensioneringarnakan komma att bli ännu högre framöver. Samtidigtkan konstaleras all av de förtidspensionerade är eller äldre ochca är i åldern 60 . Förtidspensionerade har skador eller sjukdomar,som begränsar arbetsförmågan. Del innebär inte att de är helt arbelsoförmögna.De behöver emellertid hjälp med atl finna lämpligt arbete ocharbetsförhållandena måste anpassas lill deras förutsättningar. Om en tiondelav de förtidspensionerade skulle kunna få halvtidsarbete, skulle dettainnebära elt arbelskraftstillskolt motsvarande 17 000 årsarbetskrafter. Alternativatekniska lösningar kan diskuteras för atl underlätta för förtidspensioneradeatt återgå i arbete. Den lösning som AMS har förordat är, att pensionen sättsned med ett belopp som motsvarar den arbetade liden (eller halvlid) ochall förtidspensionen omvandlas lill ett lönebidrag som lämnas lillarbetsgivaren i relation till den anställdes arbetsförmåga. Den som får ensådan lönebidragsanställning skall kunna ha sin pension vilande under den lidanställningen varar. Pensionen skall således kunna återfås ulan ny prövning,när arbetet upphör. Jagvill erinra om alt det med nuvarande regler finns möjlighet all verka fördet syfte som förslagen har. De arbetsmarknadspolitiska åtgärder, som stårlill förmedlingarnas förfogande, bör kunna användas för all underlätta förförtidspensionerade, som så önskar, all återgå i arbete. vara vilande i upp för den, som vill pröva elt arbete. Man kan Prop. 1988/89:150 således få pension på nytt, om man inte klarar alt arbeta. Möjlighetenall låta en pension vara vilande vid en återgång i arbete har hittillsutnyttjats i myckel liten utsträckning. Del kan finnas flera förklaringar tilldella, bl.a. all arbetsmarknaden inte varit öppen för att la tillvaraförtidspensionerades arbetsutbud. En annan förklaring kan vara att reglernainte ger tillräcklig stimulans för den enskilde att återgå i arbete. AMSförslag ligger principiellt i linje med den inställning jag förordar. Aktivainsatser för att människor skall kunna delta i arbetslivet är bättre än passivakonlantstöd till försörjningen. Det gäller att utgå från människorsarbetsförmåga och inte från hindren för arbete. I åtskilliga fall skulle mångaav dessa människor kunna göra en insats, om arbetslivet var bättre anpassatlill deras förulsällningar. Emellertidbehöver olika frågor utredas ytterligare. De förslag som har lagts fram avrehabiliteringsberedningen kan också få betydelse i sammanhanget och del kanfinnas anledning atl återkomma till i dessa frågor. Vissamål fiir nästa budgetår Iårets budgetproposition utlovade jag att jag skulle återkomma lill regeringenmed en ylleriigare precisering av vissa mål för arbetsmarknadspolitiken /90. Deninriktning som jag redovisade i budgetpropositionen ligger fast.Huvudinriktningen är: atttillgodose arbetskraftsbehovet inom industrin, vården och omsorgen, och attsamtidigt utnyttja den stora efterfrågan på arbetskraft till atl stödja svagagrupper som trots del goda arbetsmarknadsläget har svårigheter alt få arbete. Följandemål är, som jag nämnde i budgetpropositionen, särskilt angelägna: dearbetslösa, särskilt de långtidsarbetslösa, skall ges en sådan service atl desnabbare får arbete och deras arbetslöshetstider därmed minskas vakanslidernaför de lediga platserna bör minskas eller hållas oförändrade detnuvarande konjunkturiäget måste utnyttjas för atl ylleriigare motverkaarbetslösheten bland dem som har särskilt svårt alt få ell arbete. Jämfört medinnevarande budgetår bör fler invandrare, arbetshandikappade ochlånglidsarbelslösa ges ett arbete eller en lämplig arbetsmarknadsutbildning föratl ylleriigare öka möjligheterna atl arbetsplacera arbetshandikappade börövergångarna från arbete med lönebidrag till arbete utan lönebidrag öka,speciellt inom offentlig sektor och bland de allmännyttiga organisationerna inriktningenav arbetsmarknadsutbildningen skall bättre anpassas till arbetsmarknadens behovoch resurserna utnyttjas effektivare -de arbetsmarknadspolitiska medlen skall i ökad utsträckning användas Prop.1988/89:150 för att motverka en könsuppdelad arbetsmarknad. Påvissa punkter villjag nu ytterligare precisera målen. Enstark prioritering av resurserna lill de sökande med en svag ställning påarbetsmarknaden bör leda till atl arbetslöshetstiderna kan sänkas. Vakanstidernaför de lediga platserna bör minskas Trotsden myckel stora efterfrågan på arbetskraft har inte vakanstiderna för delediga platserna förlängts nämnvärt, vilket har varit vanligt vid tidigarekonjunkturuppgångar. Detta är mycket positivt. Detplatsinriklade arbetssättet har bidragit till atl platser har kunnat tillsättassnabbt och väl. Arbetsgivarna har också visat tendens till att jämka sina kravför att få lämplig arbetskraft. 1 budgetpropositionen angav jag atl målet bordevara atl vakansliderna åtminstone hölls oförändrade. Del bör nu vara möjligtatt skärpa målet till alt vakanstiderna skall ytterligare minskas. Dearbelsmarknadspolitiska resursema bör nu utnyttjas för all ökaarbetskraflsutbudet och underlätta rörligheten på arbetsmarknaden så atlflaskhalsar motverkas framför allt inom industrin, vården och omsorgen. Arbetslöshetenbland utländska medborgare är ungefär dubbelt så hög som bland svenskamedborgare. slår en betydande del av de utländska medborgarnautanför arbetsmarknaden. tillhörde av alla personer i åldern 16 arbetskraften dvs. de arbetade eller sökte arbete. Bland utländskamedborgare från andra länder än de nordiska var arbetskraftsdeltagandet . Insatsermåste göras så att invandrarna bereds likvärdiga möjligheter att delta iarbetslivet som den övriga befolkningen. Arbetskraftsdeltagandet blandutländska medborgare bör inte avvika nämnvärt från den nivå som gäller förbefolkningen i övrigt. Arbetslösheten bland invandrarna måste sänkas. Deresursförstärkningar som regeringen föreslog i budgetpropositionen möjliggörelt än mer aktivt arbete för atl ta tillvara invandrarnas önskan all arbeta.Detta bör leda till atl, jämfört med innevarande budgetår, antalet flyktingaroch andra invandrare som får arbete eller utbildning skall öka med minst 6000personer. Invandrarnas andel av de arbetslösa vid arbetsförmedlingen skallnärma sig deras andel av samtliga arbetssökande vid förmedlingen. a. uppnås genom tidigare och koncentrerade insatser vid flyktingförläggningaroch ell intensifierat samarbete mellan kommunernas flyklingmollagning,sfi-ansvariga och arbetsförmedlingarna. 1988/89: 150 Underde senaste budgetåren har antalet arbetshandikappade som erhållit Bilaga 9arbete genom arbetsförmedlingen ökat. har dessutom antaletarbetshandikappade som genomgår arbetsmarknadsutbildning eller skrivits in vidarbetsmarknadsinstituten ökat. Framför allt har väsentligt flerarbetshandikappade kunnat erbjudas arbete eller utbildning. Det godakonjunkturläget måste nu utnyttjas för ytterligare insatser för denna gmpp.Under /90 skall antalet arbetshandikappade som erhåller arbeteeller utbildning öka med jämfört med innevarande budgetår. Denstarka prioriteringen av insatser för arbetshandikappade bör få lill resultatatl sökandetiderna för dessa minskas. Självfallet behövs det dock tid förkartläggning och arbetsförberedelse innan denna gmpp kan komma ul i arbete. Förall få lill stånd ett effektivare utnyttjande av de arbelsmarknadspolitiskaresurserna måste uppföljningsrutinerna effektiviseras för personer som ärplacerade i mer långsikliga arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Övergångarna frånarbete med lönebidrag till arbete utan lönebidrag bör öka också inom offentligsektor och bland de allmännyttiga organisationerna. Arbetsmarknadsverketsuppföljningsmtiner måste skärpas, så att en löpande uppföljning av personer somplacerats i arbete med lönebidrag görs, för bedömning av hur placeringarnafungerar och vilket fortsatt ekonomiskt stöd som är nödvändigt. En bättreuppföljning bör leda till ökad omsättning på lönebidragsplalserna vilket i sinlur leder lill ökade möjligheter att arbetsplacera andra arbetshandikappade. Arbetsmarknadsverketsprioritering av insatser för de långlidsarbelslösa har gett mycket godaresultat. Det mål som regeringen satte upp för en minskning av antaletlånglidsarbelslösa lill väl under 25000 personer haruppnåtts med god marginal. Fortsatta insatser måste dock göras för denna gmppoch då bör särskilt de äldre långtidsarbetslösa ges stöd i sitt sökande efterarbete. bör de arbetssökande vid förmedlingen som varitanmälda mer än inte överstiga 12000 personer. Insatserför att främja otraditionella yrkesval och motverka en könsuppdeladarbetsmarknad Riksdagenantog en handlingsplan för jämställdhelspolitiken (prop. 1987/88:105, AU 17, rskr. I denna handlingsplan fastslogs bl.a.att ett uppbrytande av den könsuppdelade arbetsmarknaden är av avgörandebetydelse för jämställdheten i såväl arbetsliv som familj, och att del ärviktigt att bättre ta tillvara kvinnornas och männens utvecklingsmöjligheter överhela arbetsmarknaden. Jagfinner del angeläget att fastställa konkreta mål för förmedlingens arbete föratt bidra lill all delta mål uppnås. kensolika medel måste användas för att stödja män och kvinnor atl söka Prop. 1988/89:150sig till olraditionella områden. Arbetsförmedlingspersonalen bör vara ly- Bilaga 9 hörd för de sökandes önskemål men också aktivt informera om olraditionellayrken och branscher. Inomarbetsmarknadsutbildningen skall andelen otraditionella yrkesval öka med 30%mellan budgetåren 1988/89 och 1989/90. En jämnare könsfördelning böreftersträvas inom samtliga yrkesinriktade kurser inom arbetsmarknadsutbildningensram. Kvinnor bör i ökad utsträckning erbjudas arbetsmarknadspolitiska åtgärdersom riktar sig mot del privata näringslivet såsom rekryteringsstöd,inskolningsplatser i näringslivet och Olraditionella beredskapsarbeten. Arbetsmarknadsutbildningenskall anpassas ytteriigare till arbetsmarknadens behov och resursernautnyttjas effektivare. En kontinuerlig uppföljning av förändringarna på denlokala/regionala arbetsmarknaden bör ske så att resurserna inriktas mol områdenmed slor efterfrågan. En större flexibilitet än nu bör eftersträvas vid upphandlingenav arbetsmarknadsutbildning. Vid beviljandet av arbetsmarknadsutbildning inomdet reguljära utbildningsväsendet är det också angelägel atlarbetsmarknadssituationen i större utsträckning än beaktas vidbedömningen av inriktningen av utbildningen. 3 Anslagsfrågor m. m. Arbetsmarknad m. m. Flyttningsbidragenligt förordningen (1987:407) om flyttningsbidrag m.m. kan bl. a. lämnas iform av s. k. sökanderesa för den som söker arbete på annan ort. Ersättning försådana resor får i vissa fall lämnas till sökande som reser mellan ochFinland saml, efter beslul av med anledning av prop. 1988/89:47 bil.3 (FiU 10, rskr. 94), från till . AMShar i skrivelse den 10 febmari 1989 föreslagit alt, , sökanderesorpå försök skall få beviljas norsk arbetskraft, som söker arbete i , påsamma villkor som gäller för arbetssökande från . AMS motiverarförslaget med det intresse som finns hos norsk arbetskraft alt söka arbetei på gmnd av arbetsmarknadsläget i . Syftet med sökanderesornaskall vara atl kanalisera invandringen från , som till slor del skerspontant, genom arbetsförmedlingen, vilket bör förbättra såväl tryggheten förde sökande som resultaten av förmedlingens insatser. Deskäl som jag anförde i prop. 1988/89:47 bil. 3 för förslaget om sökanderesorfrån lill gäller enligt min mening i lika hög grad sökanderesorfrån till . Jag tillstyrker såledesatt personer från som söker arbete i Prop. 1988/89:150 skallkunna få flyttningsbidrag i form av sökanderesa och traktamente Bilaga 9 enligtsamma regler som gäller för arbetssökande från och . Jagföreslår att verksamheten skall få omfatta hela /90. Kommunal-og arbeidsdepartemenlet i har informerats. Jag beräknar att verksamhetenkan komma att omfatta ca 6000 arbetssökande under nästa budgetår. Kostnadenhärför beräknarjag lill 6 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. godkänna vad jag förordat omsökanderesor från till , 2. lill Arbetsmarknadsservice /90 utöver i prop. 1988/89:100 bil. 12 upptagna medel anvisa ettförslagsanslag på . Somjag har redovisat råder det stark efterfrågan på arbetskraft. Jaganser att det inte finns anledning att föreslå någon ökning avantalet deltagare i arbetsmarknadsutbildning utöver vad beslutati anledning av budgetpropositionen. Detinnebär att jag inte är beredd att tillstyrka ett förslag av AMS att, inomramen för arbetsmarknadsutbildning inom det reguljära utbildningsväsendet, fåutbilda ett fritt anlal deltagare mot vissa yrken, eller med handikapp eller iallmän rehabilitering. Min bedömning är att utbildningsbidrag för utbildning idet reguljära utbildningsväsendet bör få beviljas för totalt högst 580000veckor, vilket med en genomsnittlig utbildningstid motsvarar ca20000 personer. Inom denna ram bör såväl utbildningar inriktade mot de mestuttalade bristområdena som utbildningar av slor fördelningspolitisk betydelsekunna genomföras. AMShar vidare begärt att få upphandla elevsocial service av andra kursanordnare änAMU-gmppen, och begärt ylleriigare 6,5 milj. kr. AMS bör inom ramen för tillgängliga medel för upphandling avarbetsmarknadsutbildning kunna göra även denna upphandling. Jag är inte bereddatt tillstyrka AMS förslag om särskilda medel härför. Jaghar tidigare redovisat min syn på behoven av yrkeskunnande och kvalifikationeri arbetslivet, och på kompetensutvecklingens och intemut-bildningens betydelseför produktivitet, stmkturomvandling och tillväxt. Jag erinrar också om minavsikt att initiera en kartläggning och utredning av personalutbildningen. AMShar föreslagit ett helt nytt system för utbildning i företag. Detta förslag måste tillsammans med den utvärdering som RRV presen- 16 teratom del nuvarande regelverket och den aviserade utredningen sältas Prop.1988/89:150 ln i ett större sammanhang rörande framlida syslem för attstimulera Bilaga 9 kompetensutvecklingen i arbetslivet. Jag avser därför altsenare återkomma till regeringen i denna fråga. AMShar föreslagit all reglerna för svenskundervisning för invandrare ändras föratt påskynda dessas inträde på arbetsmarknaden. Förslaget är ägnat all geflyktingar och invandrare med gångbar yrkesutbildning större möjligheter attgenomgå svenskundervisning i fackspråk. Delbör enligt min mening införas en möjlighet att, som AMS föreslår, beviljaflyktingar och invandrare med utländsk yrkesutbildning svenskundervisning ifackspråk som arbetsmarknadsutbildning med inriktning på del yrke de ärutbildade för och ulan direkt anknytning till ytterligare yrkesutbildning.Genom denna justering av nuvarande regler blir del möjligt alt på ett bättresätt än la tillvara de yrkeskunskaper som flyktingar och andra invandrarehar med sig från sina hemländer och därigenom få lill stånd en snabbarearbetsplacering. AMShar också förordat en vidgad användning av utbildningsbidraget så atl bidragetskall kunna beviljas även sökande som genomgår praklik/ar-belsprövning utan alldenna är ett led i en arbetsmarknadsutbildning eller en yrkesinriktadrehabilitering vid ett . Minföreträdare har avstyrkt della förslag budgetproposition (prop.1986/87:100 bil. 12, s. 124). För egen del är jag inte beredd alt förorda enändring av den då redovisade ståndpunkten. Jaghemställer att regeringen föreslår allgodkänna den av mig förordade ändringen i reglerna för arbetsmarknadsutbildning. AMShar i sin skrivelse begärt att 15 milj. kr. skall om AMS finner detnödvändigt kunna föras över från medlen för beredskapsarbeten tillanslagsposten för stmkturstöd för byggarbetsmarknaden (Galaxen). I åretsbudgetproposition harjag beräknat 85 milj. kr. för Galaxen under nästabudgetår. Antalet personer som sysselsätts Inom Galaxen är ca640. För att ge ekonomiskt utrymme under nästa budgetår för minst denna volymföreslår jag i likhet med AMS att högst 15 milj. kr. får föras över frånberedskapsarbeten lill stmkturstöd för byggarbetsmarknaden. Jag avser senareföreslå regeringen att antalet personer i genomsnitt under nästabudgetår inte får överstiga 700 personer. Bilaga9 Jag hemställer att regeringen föreslår attgodkänna vad jag nu har anfört om överföring av medel från beredskapsarbetentill strukturstöd för byggarbelsmarknaden. Underår ökade antalet sökande med arbetshandikapp vid arbetsförmedlingarnarelativt kraftigt. Den uppsökande verksamheten bland unga handikappade medförtidspension/sjukbidrag har inneburit en ökning med ett par tusen personer.Dessutom har antalet ombytessökande med arbetshandikapp ökat. Ellförhållandevis stort anlal sökande har således en anställning, som de av olikaskäl vill lämna för ett nytt arbete. Dettakan vara elt tecken på all arbetsmiljö och arbetsförhållanden i övrigt inte äranpassade till dessa arbetstagares förutsättningar i tillräcklig utsträckning.Ökningen av antalet arbelsskadeanmälningar och långtidssjukskrivningar harmedfört all brister i arbetsmiljön i vid bemärkelse har kommit i fokus. Påmånga håll på arbetsplatserna, hos de arbetsmiljöansvariga myndigheterna,inom arbelsmiljökommissionen pågår nu arbete med atl på elt bättre sätt sökaförebygga all arbetsskador uppkommer. Detär också ytterst angelägel all förbättra möjligheterna för anställda, som avolika skäl har drabbats av funktionsnedsättningar atl vara kvar ianställningen. Om man ändå inte lyckas med all lösa problemen på arbetsplatsen,är del viktigt atl den enskilde får hjälp av förmedlingen med att finna ettlämpligare arbete. Detta kan exempelvis gälla anställda vid mindrearbetsställen med få omplaceringsmöjligheler. Delär glädjande atl kunna konstatera att trots atl de sökande med arbetshandikapphar blivit fler, så har inte den lid de är anmälda vid arbetsförmedlingen ökat.Fler arbetshandikappade har kunnat placeras i arbete, i flertalet fall utan attsärskilda bidrag har lämnats av arbetsmarknadsmyndigheterna. Arbetslöshetenbland arbetshandikappade har sjunkit. I den följande figuren visas antaletarbetshandikappade som placerats i arbete eller olika åtgärder under periodenjulijanuari budgetåren 1986/87, 1987/88 resp. 1988/89. RNTflL RRBETSHFMDIKFPPFIIE SOM PLFCERflTS I ARBETE, ELLER R-LTTB. Pn F»?BETSFqRMEDLINGENUNDER PERIODEN JULI- JRNURRI RESPEKTIVE BUDCETrR II ARBETE NYn ARB 19867 1987/88 1988/99 AKM NYTT ARB = NYTT ARBETE LTTRN SUBV. Ökningen av antalet arbetshandikappade ombytessökandetolkar jag som all tilltron lill förmedlingens möjligheter ökat. Förhållandetalt arbelskraftsundersökningarna () visar en minskning av antalet latentarbetssökande tyder också på all sökande, som inte aktivt sökt arbetedärför alt del inte trott sig ha möjlighet atl få arbete, i det rådandearbetsmarknadslägel börjat aktivt söka arbete. Bland dem finns sannolikt mångaarbetshandikappade. Det är i så fall en positiv utveckling, som ökar möjligheternaall la tillvara de arbetskraftsreserver som finns i landet. Prop.1988/89:150 Bilaga 9 Särskilda åtgärder för arbetsanpassning ochsysselsättning AMS föreslår all ytteriigare fem län skall få omfattas avförsöksverksamheten med flexibelt lönebidrag under /90.Dessutom bör ungdomar, som omfattas av projektet åt unga handikappade,kunna ingå i försöket med flexibla lönebidrag, oberoende av var i landet definns. Den hittillsvarande försöksverksamheten, som bedrivits iKopparbergs och , har gällt ell förhållandevis litet anlalsökande, men i huvudsak gett positiva erfarenheter. Mest positivt är, enligtAMS, en ökad frihet och smidighet vid förhandlingar om bidraget. Med ettflexibelt syslem är del lättare all förmedla arbete för gravt handikappadeungdomar på den öppna arbetsmarknaden. Det underiättar för förmedlingen atlfölja upp lönebidragsanslällningar. Nackdelar som rapporterats är, atl del i några fall tagitlitet vid förhandlingar med organisationer, eftersom beslutet dåmåste förankras i organisationernas styrelser. 1 båda försökslänen anser man atl det ännu är för tidigtall dra mer långtgående slutsatser från försöket men man vill fortsättaförsöksverksamheten. Mol bakgrund av de positivaerfarenheter, som redovisats från försöket Prop. 1988/89:150 med flexibeltlönebidrag, anser även jag att försöksverksamheten bör Bilaga 9 breddas pådet sätt som AMS har föreslagit. Bl.a. bör försöket kunna belysa omhandikappades valmöjligheter på arbetsmarknaden härigenom kan breddas. Medtanke på alt den hittillsvarande försöksverksamheten tyder på att unga personermed grava handikapp lättare kan placeras med flexibelt bidrag, bör den breddadeförsöksverksamheten även omfatta ungdomarna i projektet ål ungahandikappade, samt även andra gravt handikappade unga. har (prop. 1988/89:100 bil. 12, AU 12, rskr. 139) fallat ett beslul med dennainnebörd, varför något särskilt förslag från min sida inte behövs i denna del.För denna utvidgning av verksamheten har 30 milj. kr. Jaghemställer all regeringen föreslår allgodkänna vad jag har förordat om en utvidgad försöksverksamhet med flexibeltlönebidrag i ylleriigare fem län. Särskilda regionalpolitiska insatser m.m. iVästernorrlands län Jagföreslår att ell anslag förs upp på statsbudgeten för vissa insatser iVästernorrlands län. Innan jag går in på förslagen till åtgärder vill jagredovisa bakgrunden till dessa. Västernorrlandslän har haft en nedgång i befolkningstalet. Denna utveckling harlänet delat med övriga skogslän. bromsades emellertid övriga skogslänsnegativa utveckling upp och har utvecklingen i riket gått mot en förbättradregional balans. Befolkningssiffrorna visade för ell positivt netto isamtliga län utom . förstärks obalansen genom att det är inlandskommunernasaml som har haft de största befolkningsminskningarna.Ungdomar och kvinnor är överrepresenterade i nel-loulflyttningen. Till dennalångsiktiga utveckling kommer vissa strukturförändringar inom befintligtnäringsliv som ger negativa sysselsättningseffekter.