prop · GC0312 · 1988-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1988/89:12 om fortsatt giltighet av lagen (1975:1360) om tvångsåtgärder i spaningssyfte i vissa fall 988/89-12 Regeringenföreslår att anta det förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Ipropositionen föreslås att lagen (1975:1360) om tvångsåtgärder i spaningssyftei vissa fall skall fortsätta att gälla till utgången av . 1 1988/89. Förslag till Prop. Lag om fortsatt giltighet av lagen (1975:1360) om tvångsåtgärderi spaningssyfte i vissa fall Härigenomföreskrivs att lagen (1975:1360) om tvångsåtgärder i spaningssyfte i vissafall, som gäller till utgången av ', skall fortsätta att gälla tillutgången av . I-agens giltighetstid senast forlängd 1987:1137. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern I. , ordförande, och statsråden , , ,, , , R. , , , , ,, G. , , Proposition om fortsatt giltighet av lagen (1975:1360) om tvångsåtgärder i spaningssyfte i Deinternationella terroristdåden har föranlett åtgärder både i och utomlandsför att söka förhindra sådana gärningar. I vårt land antog enlag om särskilda åtgärder till förebyggande av vissa våldsdåd med internationellbakgrund (den s. k. terroristlagen). Genom en ny lagstiftning, som trädde ikraft , fördes huvuddelen av bestämmelserna i terroristlagenmed vissa ändringar över till den dåvarande utlänningslagen.Terroristbestämmelserna återfinns numera i utlänningslagen (1980:376).Samtidigt beslutade att bestämmelserna i terroristlagen omtelefonavlyssning, brevkontroll m.m. skulle tas in i en särskild, tidsbegränsadlag (1975:1360) om tvångsåtgärder i spaningssyfte i vissa fall (spaningslagen).Lagens giltighetstid har förlängts successivt, senast till utgången av (se prop. 1987/88:17, JuU 11, rskr. 35, SFS 1987:1137). En precisering avspaningslagens tillämpningsområde skedde (SFS 1977:81). Föratt tillgodose intresset av parlamentarisk insyn ålades regeringen vid riksdagsbehandlingenår att till redovisa tillämpningen avterroristbestämmelserna i utlänningslagen. En motsvarande redovisningsskyldighetavseende spaningslagens tillämpning infördes (JuU 1981/82:54, rskr.298). Rikspolisstyrelsenhar mot den angivna bakgrunden i en skrivelse tillarbetsmarknadsdepartementet redogjort för tillämpningen av de hithörandebestämmelserna i utlänningslagen och i spaningslagen undertiden augusti1987juni 1988. Innehållet i skrivelse anges i denredogörelse för tillämpningen av terroristlagstiftningen som regeringentidigare på mitt förslag beslutat att överiämna till . Vidarehar inom upprättats en redogörelse för den utveckling somhar ägt rum internationellt beträffande förekomsten avoch de fortsatta betingelserna för den internationella terrorismen samt för deåtgärder som har vidtagits för att bekämpa denna. Terroristbestämmelsernai utlänningslagen och reglerna i spaningslagen ger möjligheter att underspeciella förutsättningar ingripa för att minska riskerna för våldsdåd iSverige som utförs av internationellt förgrenade terroristorganisationer. Dekompletterar därmed de allmänna reglerna i om tvångsåtgärdervid misstanke om brott. Beträffande gällande ordning får jag hänvisa till vadmin företrädare anförde i motsvarande ärende (prop.1985/86:31). Närterroristlagen kom skedde det mot bakgrunden av den våg avvåldsdåd som under de då närmast förflutna åren hade gått över världen. Ipropositionerna beträtfande förlängning av spaningslagens giltighetstid harredogörelser lämnats för den fortsatta utvecklingen av de internationellaterroristdåden (se bl.a. prop. 1980/81:54, 1981/82:45, 1982/83:46, 1983/84:51,1984/85:73, 1985/86:31, 1986/87:32 och 1987/88:17). Av dessa redogörelserframgår att en lång rad terroristdåd med internationell anknytning även efterår 1973 har utförts i skilda delar av världen. 1 har det främst varitFrankrike, , och somdrabbats. Terroristbestämmelsernai utlänningslagen ger möjlighet att avvisa eller utvisa utlänningar som tillhöreller verkar för sådana grupper och organisationer vilka genom sin tidigareverksamhet har visat att de utanför sitt hemland systematiskt använder våld förpolitiska syften och därför kan befaras göra det också i . Somytterligare förutsättning gäller dock att det med hänsyn till vad som är käntom utlänningens föregående verksamhet eller i Övrigt föreligger fara att haneller hon här i medverkar till sådana handlingar. Ett avvisnings- ellerutvisningsbeslut kan emellertid inte verkställas, om ett politiskt eller därmedjämförligt verkställighetshinder föreligger. I stället kan utlänningen då bliföremål för kontroll och övervakning enligt utlänningslagen och spaningslagen.Förutsättningarna för att använda husrannsakan, kroppsvisitation, kroppsbesiktning,brevkontroll och telefonavlyssning enligt spaningslagen avviker i dessa fallfrån vad som enligt gäller vid misstanke om brott, eftersomrättegångsbalkens regler i motsats till reglerna i spaningslagen inte germöjlighet att ingripa uteslutande i förebyggande syfte. Ett flertal garantiermot en alltför vidsträckt tillämpning av spaningslagen har emellertid byggts insåväl i bestämmelserna om förfarandet och beslutsprocessen som i särskildaregler med syfte att ge underlag för en fortlöpande kontroll av hur lagenhanteras. Närförslag om att förlänga giltighetstiden för spaningslagen har förelagtsriksdagen (senast i prop. 1987/88:17) har det betonats att det mot bakgrund avden fortgående internationella terroristverksamheten är angeläget att vi äveni fortsättningen håller en hög beredskap för att förebygga våldshandlingar ivårt land. 1 vissa lägen kan det därför behövas tillgång till de speciellatvångsåtgärder i spaningssyfte som spaningslagen medger. Medhänsyn till detta och till att ingenting förekommit som har gett Prop.1988/89:12 anledning att anta att lagen har tillämpats på ett sätt som stridermot dess syfte eller på ett sätt som kan sätta rättssäkerheten i fara, har itidigare propositioner förordats att lagens giltighetstid skall förlängas; viddet senaste tillfället till utgången av . har varjegång tillstyrkt förlängning (senast JuU 1987/88:11). harbiträtt utskottets uppfattning (senast rskr. 1987/88:35). Vadgäller åtgärder på det internationella planet för att motverka terrorism villjag hänvisa till redogörelserna i propositionerna 1979/80:52 (s.8), 1980/81:54 (s.10), 1981/82:45 (s.9), 1982/83:46 (s.8), 1983/84:51 (s.8), 1984/85:73 (s.8),1986/87:32 (s. 5) och 1987/88:17 (s. 5). Vid internationella konferenser ibörjan av har arbetet med internationella överenskommelser motterrorism förts vidare. Vid en konferens inom deninternationella civila luftfartsorganisationen () antogs ett tilläggsprotokoll till konvention förbekämpande av brott mot den civila luftfartens säkerhet, den s.k.Montrealkonventionen, i syfte ätt bekämpa våldshandlingar på flygplatser somanvänds i internationell luftfart. Vidare antogs vid en konferens sammaår inom den internationella sjöfartsorganisationen () en konvention och ett tilläggsprotokoll om bekämpande av brottmot sjöfartens säkerhet. Konventionen och protokollen har öppnats förundertecknande. har undertecknat dokumenten och inom regeringskanslietpågår nu arbete i syfte att möjliggöra en svensk ratificering av den nya konventionenoch tilläggsprotokollen. Ävenunder det år som har förflutit sedan regeringen senast tog upp dessa frågor iriksdagen har ett stort antal terroristdåd begåtts i skilda delar av världen. IEuropa har den terroristiska aktiviteten legat på ungefär samma nivå som underden tidigare rapporteringsperioden. Många terroristdåd har haft en nationellframtoning i den meningen att de har ägt rum i det egna landet och riktats motdess regering, men i många fall har terroristattackerna skett i andra ländereller varit av ett slag som inte kan hänföras till ett visst land. Försvensk del gäller att såväl förhållandena inom landet som den utveckling av deninternationella terrorismen som redovisas i tidigarenämnda redogörelse och i skrivelse visar att det alltjämtföreligger stora risker för att också vårt land drabbas av terroristdåd. Desynpunkter som har anförts beträffande behovet av de särskildareglerna i spaningslagen gör sig alltså alltjämt gällande med samma styrka. Detframgår av den redogörelse för tillämpningen av terroristlagstift ningen som regeringen på mitt förslag beslutat att överlämna till att terroristbestämmelserna i utlänningslagen inte har an vänts men att telefonkontroll med stöd av spaningslagen har ägt rum vid sex tillfällen. Det är enligt rikspolis styrelsen utomordentligt angeläget för säkerhetsavdelningens verksamhet att giltigheten för spaningslagen förlängs tills vidare intill dess lagen får gälla permanent. Attspaningslagen har använts i förhållandevis begränsad omfattning börses i ljuset av garantierna i lagen mot en alltför vidsträckt tillämpning.Sådana garantier har byggts in i de bestämmelser som gäller förfarandet och beslutsprocessen.Lagen får exempelvis inte tillämpas i andra fall än då utlänningen har avvisatseller utvisats som presumtiv terrorist eller i visst fall avvisats ellerutvisats av annat skäl och enligt regeringens beslut faller under terroristrekvisiten men verkställighetshinder föreligger. Den restriktiva användningen kan intetas till intäkt för att lagen inte behövs. Annan lagstiftning kan antas ifortsättningen på samma sätt som visa sig vara otillräcklig när detgäller att förebygga terroristdåd. Till detta kommer att lagstiftningen kanberäknas ha en förebyggande effekt. Ipropositionen 1987/88:17 (s. 6) redovisade jag att regeringen i februari 1987hade bemyndigat mig att tillkalla en särskild utredare för att se över utlänningslagen.Inom ramen för denna i första hand tekniska översyn, vars viktigaste mål varatt förkorta handläggningstiden för utlänningsärendena, skulle utredarenöverväga bl. a. om terroristbestämmelserna borde brytas ut ur utlänningslagenoch tas in i en särskild lag, eventuellt tillsammans med reglerna ispaningslagen. Densärskilt tillkallade utredningsmannen överlämnade sitt betänkande (SOU 1988:1)Översyn av utlänningslagen . Utredaren föreslår där bl. a. attterroristbestämmelserna åter bryts ut ur utlänningslagen och förs samman medbestämmelserna i spaningslagen till en ny lag. föreslås attbestämmelserna i spaningslagen inte längre skall vara tidsbegränsade.Utredarens förslag är efter remissbehandling föremål föröverväganden inom . Genombeslut bemyndigade regeringen mig att tillsätta enparlamentarisk kommitté för att i sak se över terroristbestämmelserna iutlänningslagstiftningen m.m. (Dir. 1988:49). I direktiven anges bl.a. att enutgångspunkt för kommittén bör vara att särskilda bestämmelser på områdetalltjämt behövs. Kommittén skall vidare undersöka vad som bör gälla när ettbeslut att avlägsna en presumtiv terrorist inte kan verkställas. I direktivenframhålls att måste ha effektiva möjligheter att ingripa för att hindraterroristdåd som målsättningen måste vara att tillgodose högtställda krav på rättssäkerhet för den enskilde. Arbetet i kommittén bör enligtdirektiven vara slutfört före utgången av . 1avvaktan på de slutliga ställningstaganden som kommer att följa på de ovanredovisade överväganden som pågår med avseende på terroristbestämmelserna iutlänningslagen anser jag att spaningslagen nu bör ges fortsatt tidsbegränsadgiltighet. Jag föreslår att giltighetstiden för lagen förlängs med ytterligareett år intill utgången av år 1989.1 den mån det blir aktuellt att före utgångenav lägga fram förslag till som berör spaningslagen, fårfrågan om giltighetstiden självfallet prövas igen i det sammanhanget. Fråganom att förlänga giltighetstiden är enligt min mening av sådan beskaffenhet attdet skulle sakna betydelse att höra lagrådet. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen attanta ett inom upprättat förslag tilllagom fortsatt giltighet av lagen (1975:1360) om tvångsåtgärder ispaningssyfte i vissa fall. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta det förslag som föredraganden har lagtfram.