prop · GC034 · 1988-12-31 00:00:00 — Likvärdigheten iutbildningsväsendet skulle då riskeras. Ytterligare en nackdel skulle enligtberedningen vara att personalrörligheten mellan kommunerna sannolikt skulleminska, vilket från skolutvecklingssynpunkt vore olyckligt. Detfinns således skål som talar såväl för som mot en kommunalisering av lärar- ochskolledartjänster. För mig är det väsentliga inte om tjänsterna är statligteller kommunalt reglerade, utan att regleringen i avtal och på annat sätt kan förändrasså att det i sak innebär bättre möjligheter till lokal anpassning i syfte attuppnå den ökade flexibilitet som bl. a. ligger bakom kraven på kommunalisering. Förnärvarande är jag inte beredd att föreslå någon förändring när det gällerstadig eller reglering av tjänsterna. Jag anger i det följande istället vissa mer övergripande synpunkter som i första hand bör ses som enprincipiell inriktning för utvecklingen av personalpolitiken inom skolområdet.Med hänsyn till att en betydande del av regleringen av de personalpolitiskaförhållandena inom skolan sker genom kollektivavtal mellan parterna, avstår jagfrån att gå in i detaljer. - Kvaliteten i skolverksamhetenär direkt knuten till personalens kompetens och engagemang. En målmedveten satsningpå personalfortbildning och utvecklingsarbete är ett bra sätt att ökakvaliteten i skolarbetet och att utveckla personalen. - Lärarna måste få ökademöjligheter till utveckling. Skickliga och ambitiösa lärare skall kunna ta ettbredare ansvar än bara för sin egen verksam- 33 3 1988/89. het när det t. ex. gällerutveckling av undervisning och elevvård utan att för Prop. 1988/89:4 denskull behöva lämna sina läraruppgifter. - Lönesystemet för lärare behöveri linje härmed utvecklas så att det blir möjligt att i Ökad utsträckning tahänsyn till olika lärares faktiska arbetsuppgifter. - Lärarnas arbetstider behöverregleras på ett mer ändamålsenligt sätt. En ny reglering bör omfatta såväl undervisningstidsom tid för annan verksamhet. Den bör syfta till att - öka lärarnas möjligheter tillfort- och vidareutbildning, - öka möjligheterna för lärareatt inom ramen för sin tjänst under särskilt arbetamed vissa uppgifter efter intresse, kompetens och förutsättningar i övrigt, - göra det lättare för denenskilde läraren och för skolledningen att överblicka varje lärares totalaarbetsbörda, - underlätta personalvården, , . - sfimulera till ökad samverkaninom skolan, ,' - öka skolans möjligheter tillsamverkan med annan verksamhet samt - förbättra elevvårdsarbetet. - Skolförordningen innehållerdetaljerade föreskrifter om lärarnas åligganden i tjänsten. Denna reglering äremellertid inte och kan heller inte vara en fullständig beskrivning av lärarnasuppgifter. Inte sällan råder därför osäkerhet om vad som faktiskt åligger dem.Det har t.ex. satts i' fråga om lärare är skyldiga att delta i utvecklingsarbetei skolan. Regleringen av lärarnas åligganden bör göras mer allmän och intebygga på principen om en detaljerad uppräkning av åligganden. - Det är angeläget att skolansmeritvärderingssystem förnyas, utvecklas och förenklas. Av tradition följs meritvärderingssystemets poängmässiga utslag i allmänhet av skolstyrelsen,när den tillsätter lärare. Dethar inneburit att det varit svårt att ta hänsyn t. ex. fill förhållandena vidden skolenhet dit tjänstgöringen avses bli förlagd. Skolenheten kan behövaen lärare med särskilt breda ämneskunskaper eller med djupa ämnesteoretiskakunskaper inom något område. För vissa tjänster kan det vara av värde att haerfarenhet från något bestämt yrkesområde utanför skolan. Arbetssättet i skolankan vara sådant att en nyanställd lärare behöver kunna arbeta på ett visst sätteller med en viss pedagogik för att verksamheten vid skolan skall kunnautvecklas i enlighet med skolans lokala arbetsplan. Jag ser det som angelägetatt möjligheterna ökar att ta hänsyn fill denna typ av faktorer vidtillsättning av lärartjänster. Som betonades riksdagsbeslut (prop.1984/85:219, UbU 1985/86:5, rskr. 50) om den stadiga personalpolifiken bör dockäven i framfiden en poängberäkning av meriter utgöra ett viktigt inslag vidtillsättningen. Det är självfallet också av största vikt att även ett förändratmeritvärderingssystem präglas av objektivitet och att tillsättningen avlärartjänster sker på saklig gmnd. Inom regeringskanslietutarbetas , med riksdags- Prop. 1988/89:4 beslut somgmnd, ett-förenklat meritvärderingssystem som i princip tillgodoser dettaönskemål. Rektors- och studierektorstjänster samt lektorstjänster är de endatjänster inom skolväsendet som tillsätts av staten. Tjänsterna i fråga tillsättsav länsskolnämnden. Denomfattande decentralisering till kommunema i olika skolfrågor, som skett undersenare år, bör som logisk följd nu få att varje kommun anförtros ansvaret attgenom sin skolstyrelse också tillsätta rektorer, studierektorer och lektorer.För skolledarna prövas denna ordning inom frikom-munsförsöksverksamheten ochden synes inte ha medfört några negativa effekter. I och med att skolledarnaoch lektorerna har statligt reglerade anställningar gäller enligt lagen om offenfliganställning (1976:600) att vid tjänstetillsättning avseende skall fästas endastvid sakliga gmnder såsom förtjänst och skicklighet. En decentralisering pådetta område innebär således inte någon förändring av gmnderna för urvalet avsökande fill berörda tjänster. Enskolstyrelses fillsättningsbeslut bör kunna överklagas till SÖ och vad gällerskolledare liksom hitfills i sista hand till regeringen. 2.9Förstärkt inflytande och medansvar för elever och föräldrar Mittförslag: I syfte att förstärka och fördjupa elevernas och föräldrarnasinflytande och medbestämmande skall följande åtgärder vidtagas. - Eleverna och föräldrarna harrätt till information och samråd innan rektor fattar beslut i frågor av storbetydelse för eleverna. Formerna för informafionen och samrådet fastställs avskolstyrelsen efter förslag från varje skolenhet eller rektorsområde. - Elevföreträdare på låg- ochmellanstadierna skall, i likhet med vad som gäller för högstadiet, kallastill arbetsenhetskonferensen och ha rätt att deltaga i dess beslut vad gällerfrågor om planering och uppföljning av arbetsenhetens verksamhet. - Formerna för information ochkontakt mellan skolan och föräldrarna och mellan lärarna och föräldrarna om deenskilda elevernas skolsituation skall avgöras gemensamt av berörda föräldraroch lärare. - I bestämmelserna om lokaltutvecklingsarbete skall uttryckligen anges att bidragen får användas även tillsådant utvecklingsarbete som har till syfte att främja och förstärka elevernasinflytande och medbestämmande. - För varje årskurs pågrundskolans högstadium skall utses två företrädare för eleverna med uppgiftatt medverka i skolans skyddsverksamhet. Bland dem utses två representanter sommed närvaro- och yttranderätt skall ingå i skolans skyddskommitté. De skalläven ha rätt att till beslut i protokoll anteckna kortfattad avvikande mening.Jag förutsätter att pågående översyn av arbetsmiljölagen kommer att leda tillatt elevernas ställning i skolans skyddskommitté skrivs in i arbetsmiljölagen. - Elever, som är engagerade iklassråd, klasskonferens eller skyddsarbete, bör i viss omfattning kunna fåledigt från lektionsbun-den undervisning och ha rätt till viss extraundervisning som ersättning för förlorade lektioner. - Vid skolor, som bedriver utvecklingsprojekt med s.k.självförvaltning, bör skolstyrelsen få rätt att till rektor delegera vissa särskiltangivna beslut av verkställighetskaraktär på villkor att rektor beslutar förstefter fullgjort samråd. Skälen för mitt förslag:En av skolans huvuduppgifter är att aktivt påverka eleverna till att omfattademokratiska värderingar, synsätt och förhållningssätt. Om skolan skall lyckashärmed, måste skolarbetet organiseras och genomföras i enlighet meddemokratiska principer. En skola för demokrati måste i sina arbetsformer ochbeslutsprocesser själv vara demokratisk. Ett betydande inflytandeoch medansvar för eleverna är vidare nödvän- Prop. 1988/89:4 diga fömtsättningarför att skolan rätt skall kunna förbereda eleverna för ett framtida yrkes- ochsamhällsliv där medbestämmande, medansvar och ett demokratiskt arbetssättblivit allt viktigare. Härtillkommer att elevernas personliga engagemang i och ansvar för skolarbetet äravgörande villkor för en framgångsrik undervisning och en effektiv inlärning.Endast de elever och den skolpersonal, som känner att en arbetsuppgift ärmeningsfull och att det är möjligt att påverka arbetsuppgiftens innehåll ochutförande, kan förväntas göra sitt bästa. Gmndskolanär en obligatorisk skolform, och redan därav följer att elever och derasföräldrar har mot skolplikten svarande rätfigheter. Föräldrarna förväntas, ochmåste också få spela en aktiv roll i fråga om sina barns skolgång. Föräldrarnabär huvudansvaret för barns och ungdomars fostran, och en närmare samverkanmellan skola och hem kan ge skolan bättre förutsättningar att, som det ärformulerat i skollagen främja elevernas utveckling till harmoniska människoroch till dughga och ansvarskän-nande samhällsmedlemmar. Rätttill insyn i och inflytande över skolan utgör också en gmndläggande fömtsättningför att elever och föräldrar skall kunna åtnjuta god rättstrygghet ochrättssäkerhet. De måste ha möjligheter att tillvarata sina intressen såvälindividuellt som kollekfivt. Iläroplanerna för de olika skolformerna kommer strävandena att förverkligaidéerna om en icke-auktoritär skola till uttryck på flera sätt. 1 t. ex.läroplanen för framhålls således redan inledningsvis att grundskolanär en del av samhället, att läroplanen speglar demokratins samhällssyn ochmänniskosyn, att skolans innehåll och arbetssätt skall befrämja denna samhälls-och människosyn och att skolan har skyldighet att ge eleverna ökat ansvar och medinflytandei takt med deras stigande ålder och mognad. Därsägs vidare att skolan skall fostra eleverna till ett demokratiskthandlingssätt och att den skall utveckla sådana egenskaper hos eleverna som kanbära upp och förstärka demokratins principerom tolerans, samverkan ochlikaberättigande mellan människorna. Elevernasrätt till inflytande och ansvar gäller två olika men nära sammanhängandeområden av skolans verksamhet, nämligen dels undervisningens utformning ochinnehåll, dels skolans beslutsprocesser och dess arbetsmiljö i vid mening. Beträffandeundervisningen föreskriver läroplanen för ett betydandeelevinflytande. Lärare och elever skall tillsammans avgöra urvalet av stoffinom föreskrivna huvudmoment. Vid planeringen i klasser eller arbetsenhetereller i andra former avgör de hurlång tidde vill ägna åt olika moment, i vilkenordning de skall ta upp olika frågor, med vilka metoder frågorna skallbearbetas och vilka läromedel de skall använda. De avgör hur arbetet skallorganiseras. De väljer längden på arbetspassen, och tillsammans prövar de ochväljer olika arbetssätt. Både lärare och elever skall delta i utarbetandet avden lokala arbetsplanen och i den årliga utvärderingen av verksamheten. Somett viktigt led i deras demokratiska fostran skall eleverna, heter det 37 ocksåi läroplanen, tillsammans med sina kamrater kunna fördela arbets- Prop.1988/89:4 uppgifter, organisera redovisningar och utställningar och ta ansvarför yngre kamrater. De kan aktivt medverka vid utformandet av skolans arbetsmiljö,hjälpa till med dagliga göromål, medverka i lokalvård, i biblioteks- ochreproduktionsarbete, i skolmåltidsverksamheten och vid utformningen avskolgården och närmiljön m. m. Ifråga om deltagandet i skolans beslutsprocesser har föreskrifter lämnats iförordning och läroplan om elevmedverkan i bl. a. klassråd, elevråd, arbetsenhetskonferens,elevvårdskonferens och skolkonferens. Föreskrifter har där getts också omföräldrarnas medverkan i skolans samrådsorgan och kontaktverksamhet. Idetta sammanhang bör påpekas att elevernas och föräldrarnas intresse attpåverka verksamheten i skolan kan vara antingen ett gruppintresse eller ettindividuellt intresse. Krav på deltagande i beslutsprocessen gäller i allmänhetelevers och föräldrars kollektiva intressen. Detta krav bör skiljas från kravetpå inflytande och medbestämmande över den enskilda elevens skolsituation. Linderde har frågan om förstärkning av elev- och föräldrainflytandetutretts . Sålunda föreslog SlÄ-utred-ningen (SOU 1974:53)att varje rektorsområde inom och varje skolenhet inomgymnasieskolan skulle ledas av en bestyrdse, sammansatt av representanter förskolans personal, elever och föräldrar med rektor som ordförande. Bestyreisenskulle få beslutanderätt i vissa frågor. Undantagna från bestyreisenskompetens skulle vara frågor rörande enskild tjänsteman eller enskild elev samtval av stoff och metodik i undervisningen. Förslaget förverkligades ej. Treår senare föreslog en arbetsgrupp inom i promemorian (DsU1977:20) Medinflytande i skolan att en skolnämnd skulle inrättas med i stortsamma sammansättning som bestyreisen. avsågs få beslutanderätt ivissa frågor, medan den i andra skulle fungera närmast som ett överläggnings-och samrådsorgan. Förslaget resulterade ej i någon åtgärd. SlA-utredningensförslag om rätt för eleverna till medinflytande och medbestämmande på klass-och arbetsenhetsnivå och på den pedagogiska planeringen där infördes iskolförordningen och i den nya läroplanen för . Sedanriksdagen vid 1980/godkänt förslag därom infördes iskolförordningen en skyldighet för rektor att fortlöpande informera elev- och föräldraföreträdareom skolverksamheten samt att , samråda i frågor av störte betydelse medelevrepresentanter på högstadiet' och i gymnasieskolan och med föräldraföreträdarepå samtliga stadier. Samrådet kunde, om skolstyrelsen så beslöt,normalt ske i en skolkonferens med samma sammansättning som föreslagits för skolnämn-den.Skolkonferensen skulle dock inte ha några beslutsbefogenheter utan endast varaett forum för information, överläggning och samråd. 1betänkandet (SOU 1985:30) Skola för delaktighet angav en arbets grupp inom demokratiberedningen en delvis ny inriktning. detviktigt att skolstyrelsen delegerar beslut så långt ut till bmkama som Prop.1988/89:4 möjligt - till förvaltningsråd, föreningar och kooperativ. Den talade för en < förstärkningav föräldrarnas inflytande över beslut som rör det egna barnet, av elevernaskontakter med de politiska ungdomsförbunden och av deras medverkan iutvecklingen av arbetsmiljön. Den ville ge eleverna rätt att begära samråd iför dem viktiga frågor. Gmppen tog avstånd från "beslutande biandorgan därdet politiska inflytandet och bmkarinflytandet skall samsas i ett gemensamtbeslutsforum". Arbetsgmppenföreslog att rätten till samråd regleras centralt men att formerna regleraslokalt. Formerna borde utarbetas i samråd med eleverna och i vissa fall medföräldrarna. De borde redovisas i en plan som fastställs av skolstyrelsen. Deborde anpassas efter lokala behov och fömtsättningar. Ävremissyttrandena över betänkandet framgår att det råder allmän enighet om atträtten till samråd för elever och föräldrar bör regleras centralt. Åsikterna ömi vilken grad samrådsprocessen i övrigt skall vara reglerad år däremot starktdelade. RiksförbundetHem och Skola anser sålunda att klassrådet fortfarande bör vara en obligatorisksamrådsgrupp, att föräldrarnas möjligheter att följa barnens skolarbete och attdelta i utvärderingen bör förbättras, att elevernas och föräldrarnasinformations- och samrådsrätt skall vara författningsreglerad och gälla allastadier på gmndskolan och inom gymnasieskolan, att försök bör inledas medsamrådsorgan företrädande elever, föräldrar och personal med beslutsrätt ivissa frågor, att frågor om elevinflytande, föräldrasamverkan och ett demokrafisktarbetssätt bör få särskild uppmärksamhet i lärarnas grundutbildning ochfortbildning och i skolledarutbildningen samt att förbundet liksomElevorganisationen bör ges goda fömtsättningar att utveckla sina arbetsformeroch att nå ut fill medlemmar och presumtiva medlemmar med information ochutbildning. Elevorganisationenanser att det i första hand inte är förekomsten av regler, som gjort attelevinflytandet inte blivit starkare, utan tvärtom frånvaron av regler. Denmenar att centralt utfärdade regler krävs, om elevernas ställning skall kunnastärkas. Om reglerna om klassråd tas bort, måste eleverna garanteras möjlighetatt i andra former få diskutera frågor som inte har direkt anknytning tillundervisningen. Organisationen är också tveksam till förslaget att upphävabestämmelserna om elevrepresentanter i andra konferenser. Den anser vidare atteleverna alltid skall ha rätt till enskilt samråd om de så begär. Den föreslårockså att elevkåren skall ges rätt att hos skolstyrelsen överklaga av rektorfattade beslut. Ibetänkandet (DsU 1982:5) Konferenser i skolan har skolförfattningsutredningenföreslagit att såsom obligatoriska konferenser skall finnas endastskolkonferens, elevvårdskonferens, klassråd och inom gymnasieskolan ävenklasskonferens. Mycket kort anges de olika konferensernas uppgifter samt vilkagrupper som bör vara representerade. 1proposifionen Aktivt folkstyre i kommuner och landsting (prop. 1986/87:91) behandlas frågan om s. k. bmkarinflytande. Till brukarna räk nas bl.a. elever och föräldrar. Civilministern uttalar där att han inte är beredd att föreslå sådana lagändringar att bmkarna ges formell rätt att 39 delta i beslut i frågorsom avgörs enligt kommunallagstiftningen. Han anser Prop. i stället liksomdemokratiberedningen att bmkarinflytandet bör fördjupas genom en utveckling avnuvarande samrådsformer. Detta kan ske bl. därigenom attkommunallagen ändras så att delegering från nämnd får förenas med villkor omfullgjort samråd med och uppnådd enighet med företrådarna för bmkarna,dvs. på skolans område elever och föräldrar. har beslutat ienlighet med detta förslag (KU 1987/88:23, rskr. Enligtarbetsmiljölagen jämställs elever fr. o. m. årskurs 7 med arbetstagare utomvad avser rätt att utse skyddsombud. Jag ser det som angeläget att stärkaelevernas ställning i skolans skyddsarbete för att ge dem möjlighet attpåverka och ta ansvar för sin arbetsmiljö. Jag föreslår därför att tvåelevföreträdare utses för varje årskurs på högstadiet med uppgift att medverkai skyddsarbetet. Bland dem utses två som kan adjungeras till skolans skyddskommitté.Jag fömtsätter därvid att det skall bli möjligt som ett resultat av den översynav vissa delar av arbetsmiljölagen som f. n. sker inom . Omskolan skall kunna vara en förebild i fråga om demokrafiska arbetsformer ochom den på ett tillfredsställande sätt skall kunna förmedla demokratiska synsättoch förhållningssätt, så måste den enligt min mening bereda eleverna ochföräldrarna bättre möjligheter än nu till inflytande och medbestämmande. Dettaär så mycket mer angeläget som forsknings- och utvärderingsresultat visar attföreskrifterna i detta avseende uppenbarligen inte efterlevs i avsedd utsträckningoch att attityden hos skolpersonalen till ökat elevinflytande ännu inte är såpositiv som önskvärt vore. i och har för styrningsberedningen framhållit, att det enligt derasuppfattning på många håll finns allvarliga brister i efterlevnaden av nuvarandebestämmelser om information och samråd samt i elev- och föräldrainflytandetöver huvud taget. Jaghar vid mina överväganden huvudsakligen uppmärksammat elevernas ochföräldrarnas kollektiva inflytande och medansvar eftersom detta närmaresammanhänger med frågorna om ansvarsfördelningen och styrningen på skolområdetän vad motsvarande individuella inflytande gör. Enligtvad jag erfarit pågår på skilda håll i landet olika slag av försöks- och utvecklingsverksamhet för att stärka främst elevernas inflytande. skerdetta med stöd och stimulans från länsskolnämndernas sida. Även verksamhet medinslag av beslutsrätt för elevrepresentanter förekommer, t. ex. beträffandeanvändningen av tilldelade medel för lokaler, inredning och utrustning,läromedel m. m. Detär enligt min mening angeläget att denna till omfattningen relativt begränsade försöks- och utvecklingsverksamhet förstärks och att informa tion om den sprids. Kraftigare åtgärder än så måste emellertid fill om skolan skall kunna bli den skola för demokrati, som den avsetts vara. Vad som därvid behövs är inte främst nya regler och föreskrifter utan sådana åtgärder, som leder till att befintliga bestämmelser verkligen efterlevs, vilket inte minst kräver en attitydförändring hos såväl skolpersonal som elever. Enligtrhitt grundläggande synsätt bör all skolpersonal medvetet sträva Prop.1988/89:4 efter att ge eleverna möjlighet att ta ansvar för den egnaarbetssituationen redan från gmndskolans första årskurs. Om en sådan grundsynfår genomsyra skolans hela verksamhet, blir det mer meningsfullt, att elevernaså småningom också deltar i mera formaliserade besluts- och samrådsprocesser iskolan. Det blir då också lättare och naturligare att eleverna i takt med ökandeerfarenheter kan ta ett större ansvar och få ett växande inflytande över såvälundervisningen som skolans verksamhet i övrigt. Vadgäller frågan om möjligheterna att öka elevernas och föräldrarnas inflytande påbeslutsprocesserna inom skolväsendet har det för mig varit en självklarutgångspunkt att ett sådant inflytande inte får strida mot den representativa demokrafinsoch den kommunala självstyrelsens principer. Elev-och föräldraintresset utgör i förhållande till samhällsintresset ett specifiktsärintresse. Sådana särintressen bör enligt min mening inte vara företrädda iorgan, vilka representerar allmänna medborgarintressen och är sammansatta påpolitiska gmnder, såsom kommunfullmäktige och kommunala nämnder och styrelser.Jag anser liksom demokratiberedningen att beslutsorgan, vari bådeförtroendevalda, personal och elever och föräldrar är företrädda, inte hellerär lämpliga på skolans område. Mångakonferenser och samrådsorgan på skolområdet är författnings-reglerade. Vissa avdem saknar beslutanderätt. Det förekommer dock att förtroendevalda ellertjänstemän utövar delegerad beslutanderätt i samband med att ett samrådsorgansammanträder. Så sker bl.a. inom ramen för försök med s.k. självförvaltning påolika skolor i landet. En utveckling av denna form av medinflytande finnerjag däremot lämplig. Den kan kompletteras med villkoret att rektor får fattavissa särskilt angivna beslut först efter fullgjort samråd med t. ex. elevernaoch lärarna. ge elever och föräldrar formella möjligheter att delta i det kommunalabeslutsfattandet, kan åtminstone två olika sätt komma ifråga. Ett sätt är attinrätta ett nytt kommunalrättsligt organ, vari föräldrar och elever ingårtillsammans med skolpersonalen. Ett annat sätt är att ge de kommunala nämndernaoch styrelserna rätt att delegera vissa särskilt angivna slag av beslut tillföreträdare för personalen, eleverna och/eller föräldrarna, exempelvis tillskolkonferensen. Beslutanderätten skulle begränsas till ärenden pårektorsområdes- eller skolenhetsnivå. Ufifrånhär angivna gmndläggande synsätt och överväganden anser jag att följandeåtgärder behöver vidtas i syfte att förstärka och fördjupa elevernas ochföräldrarnas inflytande och medansvar: - Igmndskoleförordningen bör inskrivas en rätt för eleverna och föräld rarna till information och samråd innan rektor fattar beslut i frågor av stor betydelse för dem. Formema för informationen och samrådet bör faststäl las av skolstyrelsen efter förslag från varje skolenhet och rektorsområde. Rektor bör till skolstyrelsen lämna en redogörelse för informatio nen och samrådet samt för vilka åtgärder som vidtagits för att förstärka elevinflytandet inom skolenheten eller rektorsområdet och vilket resultat dessa åtgärder gett. lokala arbetsplanerna för gmndskolan samt i kommunala skolplaner börredovisas hur den enskilda skolan resp. skolstyrelsen ämnar utveckla 41 elevinflytandetoch informations- och samrådsförfarandet. - Inom gmndskolan börarbetsenhetskonferensen alltfort vara en obliga- Prop. 1988/89:4 torisk konferens och dess ställning förstärkas. Elevföreträdare på låg- och mellanstadierna bör i likhet med vad söm gäller för högstadiet kallas