prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — Sammanlagt har förden svenska verksamheten utomlands t.o.m. /89 anvisats 2 478 635 000kr. Del avifrågavarande kostnader avses bli ersatt av FN. Intill harfrån FN återbetalats . uppgickSveriges återstående fordran hos FN enligt dittills framlagda krav till . Ersättningar från FN tillgodogörs statsbudgetens inkomsttitelÅterbetalning av lån för svenska FN-styrkor. Prop.1988/89:100Bil. Kostnader och medelsbehov (1 OOO-tal kr.) FN-styrkors verksamhet utomlands: operativ och krigsorganisatorisk verksamhet reducerades det svenska engagemanget på Cypernbetydligt. Den kvarvarande styrkan utgörs efter reduktionen av 22 man. Genom regeringsbeslut iapril 1988 deltar i UnitedNations Good OfFices Mission in and (UNGOMAP) medhögst sju officerare. I början av budgetåret beslöt regeringen att Sverigeskulle delta i United NationsIran/(). Den svenska styrkan består av 15 man som i sin helhet ärgrupperad i . Sammanlagt deltar under budgetåret i sexfredsbevarande operationer. utom de nämnda UNGOMAP och UNIIMOG är dessa: Prop. () i Mellersta Bil. 6 Östernmed 36 observatörer (varav några tjänstgör i UNGOMAP) (in and ) i Kashmir medåtta observatörer UNFICYP (United Nations Force in ) med 15civilpoliser, tre militärpoliser och fyra befattningshavare i styrkanshögkvarter. UNIFIL(United Nations Interim Force in ) med en kontingent bestående av en underhållsbataljon, en militärpolisgrupp och befattningshavare i styrkans högkvarter,sammanlagt ca 650 man. Verksamheten planeras att genomföras i samma omfattningsom under budgetåret1988/89. Den utökning av verksamheten som föreslås beror helt på deltagandel iUNGOMAP och UNIIMOG som beslutats under tidigare budgetår. Chefen för armén harunder i en separat skrivelse föreslagit att regeringen bl. a. skallvidta ändringar i förordningen om förmåner till anställd iberedskapsstyrkan för FN-tjänst och i övervakningskontingenten i (FFS 1984: 31). Förslaget innebär ihuvudsak att förmånerna för personali kontingenter förbättras med ca . och för observatörermed ca . Kostnaderna för en ändring enligt chefens för armén förslag uppgår till ca 11,2 milj. kr. Behovet av bättreförmåner hänför sig främst till de ökade svårigheterna att rekryteraofficerare samt kvalificerad personal till flera av de specialislbefattningar som finns vid underhållsbataljonen iLibanon. Jag godtar i huvudsak vad chefen för armén har anfört omverksamheten /90. Under anslaget disponeras . avförsvarels sjukvårdsstyrelse för försörjningmed sjukvårdsmateriel och uttagning av medicinalpersonal inom UNIFIL. Det är angeläget attde svenska FN-styrkorna utför sina krävande arbetsuppgifter på ell sätt som inger aktningoch respekt för såväl som för svensk FN-personal. Jag ärdärför oroad över det vikande antaletsökande lill många avbefattningarna. Del är allvarligt om kvaliténpå den uttagna personalen sjunker och därmed gör det osäkert att arbetet kanutföras tillfredsställande. För att underlätta rekryteringen föreslårjag en förbättring av förmånerna i enlighet med chefens för armén förslag. Min beräkning avmedelsbehovet framgår av sammanställning över kostnader och medelsbehov. Medlen bör liksom tidigare anvisas utanför denmilitära ramen. " Jag hemställer atl regeringen föreslår att tillFN-styrkors verksamhet utomlands för /90 anvisa ettförslagsanslag på . Prop.1988/89:100Bil. 1987/88 Utgift 3 710000 1988/89 Anslag 3 500000 1989/90 Förslag 3 965000 Medel förövervaknings- och repalrieringskontingenlen i anvisades första gången på tilläggsstat till riksstaten för /54 (prop. 1953: 23.4, SU 196, rskr. Densvenska repalrieringskontingenlenupplöstes efter slutfört uppdrag men övervakningskontingentensuppgift står alltjämt kvar. För övervakningskontingentensfortsatta verksamhet har anvisats medel under anslaget Svenska övervakningskontingenten i Korea,fr.o.m. /73 benämnt Övervakningskontingenten i . Sammanlagt har förden svenska verksamheten i t.o.m. /89 anvisats . Kostnader och medelsbehov (I OOO-tal kr.) Uppdrag m. m. Övervakningskontingenten i : operativ och krigsorganisatorisk verksamhet Genom beslut föreskrev regeringen atl detskall finnas en övervakningskontingenl i om högst tio personer. Jag kan inte bedömahur länge övervakningskonlingenlen i behöver fortsätta sin verksamhet. Medel förverksamheten bör emellertid anvisas /90. Jag anser att kontingentens personalstyrka även ifortsättningen bör hållas så låg som möjligt. I mitt förslag ingår förbättringar av förmånerna för personalen på samma sättsom för personalen i FN-styrkorna utomlands. Min beräkning avmedelsbehovet framgår av sammanställningen över kostnader och medelsbehov. Medlen börliksom tidigare anvisas utanför utgiftsramenför det militära försvaret. Beräkningen avmedelsbehovet för /90 måste betraktas som ungefarlig medhänsyn till svårigheterna att beräkna vissa utgiftsposter. Jag hemställer atl regeringen föreslår att lill Övervakning.skontingenteni för /90 anvisaett förslagsanslag på . Prop.1988/89:100Bil. Anläggningar m. m.för vissa militära ändamål 1987/88Utgift 1988/89 Anslag 1989/90 Förslag Verksamheten underdelprogrammet Anläggningar m. m. för vissa militära ändamål omfattar sådana ändamål som bekostas av medelutanför utgiftsramen för det militära försvaret. I verksamheten ingår /90 den projektilröjning som enligt avtal ankommer på staten inom de delar av Järvafället som har överlåtits till m.fl. kommuner, anskaffning av mark ianslutning till pansarövningsfalteti som kompensation förövningsmark som har överlåtils tillSkövde kommun samt ombyggnad avdiverse befästningsobjekt. Av verksamheten under delprogrammetbudgeteras projektilröjningen på ett uppdragCentralt vidtagen materielanskaffning m.m., markanskaffningen på ett uppdrag MarkanskafFning samlombyggnaden av befästningsobjekt påell uppdrag Centralt beslutade ombyggnads- och underhållsåtgärder. Verksamhetenfinansieras från reservationsanslaget Anläggningar m. m. för vissa militära ändamål. 13403012 9400000 6 720000 Kostnader och medelsbehov (1 OOO-tal kr.) 1988/89 Planerat Anläggningar m. m. för vissa militära ändamål: Nybyggnad m. m. Medelsbehovetberäknas till 7,4 milj. kr. enligt vad som framgår av sammanställningen överkostnader och medelsbehov. Jag kan i huvudsak godta vad överbefälhavaren har anförtom verksamheten under /90. Min beräkning av medelsbehovet framgår avsammanställningen över kostnader och medelsbehov. Jag förordar att medel anvisas enligt följandeanslagsberäkning. Prop.1988/89:100Bil. Anslagsberäkning (1 OOO-tal kr.) Reservation Anslag /89 Anslag /90 (förslag) Jag hemställer atl regeringen föreslår att lillAnläggningar m. m. för vissa militära ändamål för /90 anvisa ett reservationsanslag på . Anslaget är en sammanslagning av de tidigare anslagen K7. Jag hemställer atl regeringen föreslår att, i avvaktan påsärskild proposition om verksamheten inom det militära försvaret m.m. för budgetåret1989/90, beräkna ett förslagsanslagpå . Vissa nämnder m. m. inom försvarsdepartementets område 1987/88 Utgift 7 382137 1988/89 Anslag 8 340000 1989/90Förslag 11770000 Anslaget hartidigare benämnts K 9. Vissa nämnder m.m. inom försvarsdepartementets område. Över anslagetfinansieras utgifterna för totalförsvarets chefsnämnd, delegationen förplanläggning av eflerforskningsbyråns verksamhet, delegationen föricke-militärt motstånd m.m. Dessutom lämnas bidrag tillCentralförbundet och . Kostnader och medelsbehov (1 OOO-tal kr.) Pris- och löneomräkning samt vissa volymförändringarinom nämnderna medför attkostnaderna ökar med . CentralförbundetFolk och Försvar och Stiftelsen begär sammanlagt . mer i bidrag för verksamheten. Medhänvisning till sammanställningen beräknar jag anslaget för nästa budgetår till11770000 kr. Jag hemställer att regeringen föreslår all lillVissa nämnder m. m. inom försvarsdepartementets område för /90anvisa ell förslagsanslag på . Flygtekniska försöksanstalten:Intäktsfinansierad Prop.1988/89:100 1989/90 Nytt anslag (förslag) 1000 Uppdragsverksamhetenvid flygtekniska försöksanstalten har budgeterats som uppdrag underanslaget K 2. Denna verksamhet skall vara självbärande ochredovisningen av kostnader och intäkter för denna verksamhet bör redovisas påett eget anslag understatsbudgeten. Kostnader och medelsbehov (1 OOO-tal kr.) Utvecklingsarbete(uppdragsverksamhet) Intäkter av upp dragsverksamhet -91600 -101548 Balanserat över/ underskott - 1775 -1-2641 - 1025' 1 ' Det beräknade underskottet skall balanserasmot rörelsekapitalet. Jag är angelägen om alt såväl kostnader som intäkter föruppdragsverksamheten hållsåtskiljda från den rent anslagsfinansierade tillämpade forskning som bedrivs vid försöksanstalten. Därför bör ett anslag på I000 kr. anvisas för ändamålet. Statliga myndighetermed uppdragsverksamhet har behov av en rörlig kredit. Med hänsyn lillFlygtekniska försöksanstaltens omsättning inom uppdragsverksamheten börkreditens belopp uppgå till 12 milj.kr. Jag kan i huvudsak godta den av flygtekniskaförsöksanstalten föreslagna inriktningen av uppdragsverksamheten. Min beräkningav medelsbehovet för uppdragsverksamheten framgår av sammanställningen över kostnader och medelsbehov. Jag hemställer atl regeringen föreslår riskdagen att tillFlygtekniska försöksanstalten: Intäktsfinansierad uppdragsverksamhet för /90 anvisa ettförslagsanslag på . Innehållsförteckning Prop.1988/89:100 1 Huvudtitelns utformning........................................................................... 4 2 Säkerhetspolitiska överväganden.............................................................. ....... 6 3 Totalförsvaretscivila del............................................................................. ...... 10 3.1 Inledning........................................................................................ 10 3.2 Denfortsatta utvecklingen av totalförsvarets civila del........ 10 3.2.1 Grunder ochinriktning................................................... 10 3.2.2 Grundsynför mål-och riskanalyser, m.m..................... 12 3.2.3 Totalförsvaretsgeografiska indelning på högre regional nivå 12 3.2.4 på central och regionalnivå 12 3.3 Ekonomiska överväganden ....................................................... 13 3.3.1 Planeringsramar............................................................... ...... 13 3.3.2 Detekonomiska utfallet.................................................. 13 3.3.3 Ekonomiskaplaneringsförutsättningar........................ 13 3.3.4 Ekonomiskaresurser för totalförsvarets civila del ... 15 3.3.4.1 Finansieringsprinciper..................................... ...... 15 3.3.4.2 Ekonomisk ram /90 .... 15 m. för /90............... ...... 16 3.3.6 Ekonomiskplaneringsram för perioden /90 1991/92 18 3.4 Funktionsvisinriktning ............................................................. 19 3.4.1 Civilledning och samordning....................................... 19 3.4.2 Befolkningsskyddoch räddningstjänst ..................... 21 3.4.2.1 Inledning........................................................... 21 3.4.2.2 Allmän inriktning ............................................. ...... 23 3.4.2.3 Befolkningsskyddet......................................... 23 3.4.2.5 Transporter avfarligt gods............................. 27 3.4.3 Psykologisktförsvar....................................................... ...... 29 3.4.4 Hälso-och sjukvård m. m............................................... ...... 30 3.4.5 Telekommunikationer..................................................... ...... 31 3.4.6 Transporter ..................................................................... ...... 32 m........................................... ...... 33 3.4.8 Energiförsörjning............................................................ ...... 34 3.4.9 Försörjning medindustrivaror...................................... ...... 36 3.4.10 Övriga viktigasamhällsfunktioner................................ ...... 38 3.4.11 Ansvaretunder kriser och i krig för vissa funktioner . 3.4.12 Beredskap inomADB-området ................................... 46 4 Anslagsfrågor för /90.......................................................... ...... 47 Fjärdehuvudtiteln ............................................................................. ...... 47 A Försvarsdepartementet m.m......................................................................... 47 Försvarsdepartementet................................................................ ...... 47 Utredningarm.m........................................................................... ...... 48 B Arméforband.............................................................................................. 49 Ledning och förbandsverksamhet............................................. 49 Anskaffningav materiel ............................................................ 49 Anskaffningav anläggningar..................................................... 49 C Marinförband............................................................................................. 49 Prop. Ledning och förbandsverksamhet............................................. 49 Bil. Anskaffningav materiel ............................................................. ....... 49 Anskaffningav anläggningar ................................................... ....... 49 D Flygvapenförband................................................................................. 49 Ledning och förbandsverksamhet............................................. ...... 49 Anskaffningav materiel ............................................................. 49 Anskaffningav anläggningar .................................................... ...... 49 E Operativ ledning m.m............................................................................ 50 Ledningoch förbandsverksamhet............................................. ..... -50 Anskaffningav materiel ............................................................. 50 Anskaffningav anläggningar .................................................... ...... 50 Forskningoch utveckling........................................................... 50 F Gemensamma myndigheter m. m................................................................... 50 Försvarels civilförvaltning.......................................................... 50 Försvarelssjukvårdsstyrelse...................................................... ...... 50 Gemensamförsvarsforskning .................................................... ...... 50 Försvaretsradioanstalt................................................................ ....... 51 Försvarshögskolan...................................................................... ....... 51 Försvaretsförvaltningsskola .................................................... ....... 51 Försvaretsläromedelscentral...................................................... ....... 51 Statensförsvarshistoriska museer............................................ ....... 51 Frivilligaförsvarsorganisationer m. m....................................... 52 Försvarelsdatacentral................................................................. ....... 52 Anskaffningav materiel till ........................ ...... 52 Vissanämnder m. m. inom det militära försvaret...................... 52 Reserv för det militära försvaret ................................................ 52 Reglering av prisstegringar för det militäraförsvaret............. 52 G Civil ledning och samordning.............................................................. 53 Civilledning och samordning .................................................... 55 Civilbefalhavarna ....................................................................... ....... 58 H Befolkningsskydd och räddningstjänst m.m................................................... 64 Befolkningsskydd och räddningstjänst................................... ....... 65 Anläggningarför fredsorganisationen..................................... 69 Skyddsrumm.m............................................................................. ...... 71 Ersättningför verksamhet vid räddningstjänst m.m.............. ...... 75 I Psykologiskt försvar ........................................................................... 76 Styrelsen för psykologiskt försvar .......... ;................................ 76 J Försörjning med industrivaror ....................................................................... 78 Pop. Drift av beredskapslager............................................................. 78 Bil. Beredskapslagringoch industriella åtgärder............................ 79 Täckandeav förluster till följd av statliga beredskapsgarantier m.m 81 K övriga ändamål ..................................................................................... 82 Försvarets forskningsanstalt:Intäktsfinansierad uppdragsverksamhet 82 Flygtekniskaförsöksanstalten .................................................. ...... 83 Beredskapsstyrkaför FN-tjänst................................................. ...... 86 FN-styrkorsverksamhet utomlands ......................................... ...... 88 Övervakningskontingenteni ........................................ ...... 90 för vissa militära ändamål......................... ...... 91 Nämnden förvapenfriutbildning ............................................... 92 Vissanämnder m. m. inom försvarsdepartementets område. Flygtekniskaförsöksanstalten: Intäktsfinansierad uppdragsverksamhet 94 Tryckeri, 1988 97 Bilaga7 till budgetpropositionen 1989 1988/89:100 Bil. Socialpolitiken utgör grunden ivälfärdssamhället. Det sociala välfärdssystemet är ett uttryck för enfördelningspolitik som bygger på solidaritet och rättvisa. Till socialdepartementetsverksamhetsområde hör det sociala trygghetssystemet: - Ekonomisktstöd till barnfamiljer inkl. föräldraförsäkring och barnomsorg - Försäkringvid sjukdom, arbetsskada, handikapp och ålderdom - Äldreomsorgoch omsorger om handikappade - Socialtbehandlingsarbete och alkohol- och narkotikafrågor ansvararockså för statistik, forskning och utvecklingsarbete inom den sociala sektorn. Befolkningsutvecklingen i landet påverkarförutsättningarna för socialpolitiken. Den inverkar på hur behoven utvecklas,bl. a. efterfrågan på barnomsorg. Den påverkar möjligheterna atl tillgodosebehoven, exempelvis tillgången till personer i arbetsför ålder Flera faktorer ibefolkningsutvecklingen medverkar nu till att efterfrågan på sociala insatserökar Antalet barn som födsökar. Ökningen är ganska unik i , där födelsetalen i allmänhetfortsätter att minska betydligt eller ligger på en mycket låg nivå. År 1987föddes ca 105000 barn, vilket är betydligt fler . Ökningen medför att kostnaderna för hälso- ochsjukvården, barnbidragen, föräldraförsäkringen och barnomsorgen stiger. Andelen äktenskap somupplöses genom skilsmässa fortsätter att öka och antagligen även antaletsamboförhållanden som upplöses. Allt fler barn blir därmed berättigade tillbidragsförskott. Medelåldern i denyrkesverksamma delen av befolkningen ligger på en hög nivå, 41 år.Andelen av de yrkesverksamma som är i åldern 1 1988/89. kommer att öka från till31 % . Ökningen in- Prop. 1988/89:100 verkar bl.a. på behoven av hälso- och sjukvård och sjukpenning. Antalet äldre över 80 årökar Enbart kommer antalet personer i dennaåldersgrupp att öka med nära 60000. De allt fler äldre bidrar till ökadeanspråk på hälso- och sjukvård, omsorg, social service och pensioner. Antaletpersoner i åldersgruppen minskar och anspråken påvård och omsorg i denna grupp förväntas minska. De sammanlagda utgifterna för samhälletssocialpohtik beräknas uppgå till , vilketmotsvarar av bruttonationalprodukten, BNP. De sociala utgifterna ökarrealt år . Beräknat som andel av BNP har de sociala utgifterna under desenaste åren legat på en i stort sett oförändrad nivå. En ökning kan förutsesunder till följd av höjda utgifter inom socialförsäkringen. En stark och stabilsocial välfärd är ett viktigt inslag i regeringens arbete för att skapa balansi den svenska ekonomin. En utbyggd och väl fungerande socialpolitik underlättaren strukturell anpassning i ekonomin, vilket bidrar lill att stödja denekonomiska tillväxten. Den sociala välfärdspolitiken ger ökad trygghet ochrättvisa. Människor har därför lättare att ta till sig ny kunskap och delta iutveckling och förnyelse. De samhällsekonomiskautsikterna har förändrats. Högkonjunkturen och det höga kapacitetsutnyttjandelkan medföra ökade risker för arbetsskador och sjukdomar. Ökningen av denprivata konsumtionen ger allt fler hushåll goda ekonomiska marginaler, vilketkan leda till stigande krav på tillgänglighet och kvalitet inom den socialasektorn. Hög sysselsättning och låg arbetslöshet är enförutsättning för en utbyggd och rättvis socialpolitik. Arbetsmarknaden har undersenare delen av haft en positiv utveckling. Antalet sysselsattaligger på en hög nivå, och den genomsnittliga arbetstiden har ökat. Andelenkvinnor med kort dellid har minskat som andelenheltidsarbetande kvinnor stigit. Kvinnornas arbetskraftsdeltagande och derastjänstgöringsgrad ligger fortfarande lägre än männens men förväntas ökaytterligare under 1990-lalet. Detta har betydelse för arbetskraftsutbudettotalt, då nytillskottet lill arbetskraften i form av ungdomar blirförhållandevis lågt lill följd av de minskande ungdomskullarna. Till skillnadfrån tidigare, då andelen ungdomar i arbetskraften ökat, kan det inom vissasektorer bli en brist på ungdomar. Arbetsmarknadsläget harstor betydelse särskilt inom den personalintensiva offentliga vård- ochservicesektorn. I den pågående högkonjunkturen, när efterfrågan på arbetskraftfrån näringslivet är stark, utsätts denna sektor för ökad konkurrens om arbetskraften.Det har redan uppstått svårigheter att upprätthålla en kvantitativ och kvalitativ hög nivå iverksamheten. 1988/89:100 sociala och medicinskaverksamhetsområden har rekryteringsproblem, anta- Bil. 7 let sökande till flera utbildningslinjerär lågt och personalomsättningen är hög. Utbyggnaden av föräldraförsäkringen har prioriteratsinför det kommande budgetåret. Föräldraförsäkringen föreslås i en särskildproposition atl i en första etapp byggas ut med ersättning påsamma nivå som sjukpenningen. Fullt utbyggd kommer föräldraförsäkringen fr.o.m. den 1juli 1991 att ge ersättning på sjukpenningnivån Inom de prioriteradeområdena vård och omsorg fullföljs inriktningen på att bättre tillgodosepatienternas önskemål och krav på bättre service, större valfrihet ochtillgänglighet i vården. De äldre måste garanteras en trygg och värdig ålderdom.Ett omfattande arbete har inletts som syftar till att anpassa vård- och omsorgsstrukturentill kommande behov och förutsättningar. Ett omfattandeutvecklingsarbete inleds också inom socialförsäkringen. för att förstärka socialförsäkringens administration. Med undantag avreformen inom föräldraförsäkringen och vissa handi-kappoliliskaåtgärder finansieras förslagen genom omprioriteringar inom huvudtitel. Ekonomiskt stöd till barnfamiljerna I början av 1980-talel fick flertalet hushåll vidkännasförsämringar av den ekonomiska standarden. Den ekonomiska återhämtningen medföratl också barnfamiljernas ekonomi har förbättrats Ökningen av de disponiblainkomsterna 198286 har varit för samboende med barn och för ensamstående med barn. Hushållens disponibla inkomsterper konsumtionsenhet. Genomsnitt och förändring priser (tkr.) Förändring % 80-82 82-86 Samboende utan barn med barn -4,4 -4,4 Ensamstående utan barn med barn -8,4 -3,9 -0,3 Det är svårt atlallsidigt beskriva hushållens ekonomi, bl.a. med hänsyn till bostadskostnaderoch avgifter för offentlig service. Jämfört med övriga grupper förefaller dock barnfamiljerna ha haft ennågot svagare återhämtning av den disponibla inkomsten . Samhällets ekonomiskastöd till barnfamiljerna syftar tillatt utjämna skill- Prop. 1988/89:100 nåder i ekonomiska villkor mellanbarnfamiljer och familjer ulan barn samt Bil. 7 till att skapa en rättvisfördelning mellan olika typer av barnfamiljer.