prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — Dessa innebar att regeringen inför varje avtalsrörelse skulle klargöra vilket totalt utrymme för lönekostnadsökningar som ansågs föreligga för den statliga sektorn. Varje kostnadsökning över denna ramskulle mötas med effektivitets- och produktivitetshöjande åtgärder ellerbesparingar. beslutade i enlighet med regeringens förslag. Kostnaderna för 1988års statliga avtal (RÄLS 1988) översteg den av regeringen fastställda utgiftsramenför lönekostnader . För grundskolansdel innebär det ett behov av indragning av statliga medel om ca 167 milj. kr. per budgetår i långsiktig eflfekt.Den metodik som jag förordar för altåstadkomma della är alt veckotimpriserna för minskas . Somjag har redovisat i del föregående omfattas anslagssystem av ettförskotts- och slutregleringsförfarande. För att kostnadsminskningen skall få eflfekt redan budgetåret1989/90 måste därför förskottsutbetalningen till kommunerna minskas. Detinnebär också bl. a. på grund av attbidrag till sociala avgifter endastutbetalas i form av slulreglering all förskottsulbetalningen lill kommunerna måste minskas med mer än I % /90 för att helabesjparingen skall kunna tas ul delbudgetåret. Jag har vid mina beräkningar av grundskoleanslaget tagit hänsyn till detta och således minskat förskotfsutbetalningarna på anslagsposterna1 och 4. För att mitt förslag till minskning av veckotimpriserna med I % inte skall innebära en övervältringav kostnader till kommunernamåste det följas av möjlighet för kommunerna atl minska verksamheten igrundskolan i samma omfattning. Jag avser senare att föreslå regeringen alt utfärda en förordning med dettainnehåll. Självfallet får en sådan minskning dock inte gå ut över denundervisning eleverna har rätt till enligttimplanen. Inte heller bör det få gå ut över insatser för elever med särskiltbehov av stöd och hjälp. Jag beräknar det totala medelsbehovetunder anslagsposten 1 till 12475,2 milj. kr.Jag har därvid beaktat vad jag har anfört om dels utbetalning av förskoll och slulreglering, delsminskad förskoltsulbetal-ning, delsutbetalning av bidrag av bidragsunderlaget. Förbidrag till kostnader för vissa arbetsgivaravgifter beräknar jag 2 700,8 milj. kr. För reducerat lönekostnadspåläggberäknar jag I 395,4 milj. kr. Under posten Bidragtill kommuner och organisationer för vissa verksamheter har jag för budgetåret1989/90 beräknat . för bidrag lilllägerskolor anordnade av Riksförbundetfinska föreningar i . Efter förslag i 1985 årsbudgetproposition (prop. 1984/85:100 bil. 10 s.154, UbU 16, rskr. 234) och propositionen om kvinnors villkor på arbetsmarknaden (prop. 1984/85:130 s. 13, AU 18,rskr. 346) har beslutat att avsätta särskilda medel till sommarkurser i teknik för flickor. Dessa kurser genomförs undersommaruppehållet efter årskurs 8 eller efter årskurs 9. För /90har jag beräknat 3,3 milj. kr. för sommarkurser i teknik för flickor. Regeringen har i enlighet med riksdagensbeslut (prop. 1984/85:100 Prop. 1988/89:100 bil. 10, UbU 12, rskr. 149) beslutatom pedagogisk utvecklingsverksamhet Bil. 10 för finskspråkiga elever i 14 kommuner. För denna verksamhet har jagför /90 beräknat . 1 likhet med SÖförordar jag alt de kommuner som erhåller extra bidrag för studie- och yrkesorienteringi glesbygd också får bidrag för sina förhållandevis höga kostnader för elevernas praoverksamhel. Jagföreslår, i enlighet med SÖ:s förslag, atldelta nya statsbidrag till praoverksamhel i glesbygd finansierasgenom att bidraget slopas lill de kommuner som anordnar mindre än fyra veckors praoverksamhel. I likhet med SÖ menarjag att della är möjligt med hänsyn till att ingen kommun uppger atl detär omöjligt att anordna fyra veckors praoverksamhel. Jag beräknar 4,1 milj. kr. för extra bidrag för studie- ochyrkesorientering och praoverksamhel i glesbygd nästa budgetår. Jag beräknar bidraget lill Kristoflferskolan,och de estniska skolornatill 12 milj.kr. för /90. Häri ingår även belopp för bidrag till de s. k. kompletleringsskolorna (vissundervisning i estniska språket m.m. som meddelas skolpliktiga elever av estniskt ursprung på ell tiotalorter i landet). Regeringen har sedanår 1983 förklarat sammanlagt 29 fristående skolor berättigade till statsbidrag enligtförordningen (1983:97) om statsbidrag till frislåendeskolor för skolpliktiga elever. Jag beräknar kostnaderna för bidrag till dessa skolor lill 28 milj.kr. för /90. Regeringen har för /89 fastställtprocentsatsen för bidrag till lokal skolutveckling avseende lill2,av ell bidragsunderlag ivilket ingår bidraget till bas- och förstärkningsresurser saml resurser förhemspråksundervisning och stödundervisning i svenska. 1 enlighet med beslut om ett samlatprogram för skolledarutbildning (prop. 1985/86:173, UbU 1986/87:1,rskr. 24) ingår fr.o.m. /88medel för skolledarutbildningen i bidraget för lokal skolutveckling. Jag beräknarmedelsbehovel för /90 till 254,6 milj. kr. med dels nuvarande regler för utbetalning av bidrag,dels minskad för-skottsutbelalning. Jag är inte bereddatt biträda SÖ:s förslag om särskilda resurser för utvecklingsarbete i glesbygd. Efterförslag budgetproposition (prop. 1986/87:100 bil. 10 s. 98-99, UbU 12, rskr. 185) omvandlades det tidigare statsbidraget till samlad skoldag till ett särskilt stimulansbidrag förutvecklingsarbete med 74 frågorrörande den icke-timplanebundna delen av skoldagen. I propositio- Prop.1988/89:100 nen om skolans utveckling och styrning (prop. 1988/89:4) har frågorom Bil. 10 en bättre samverkan mellan barnomsorg och skola behandlats. Idet sammanhanget har jag framhållit altbehovet av en bra heldagsverksamhet och kravet på hög kvalitet ochhelhetssyn i skola och skolbarnsomsorg måste tillgodoses på ett bättre sätt äni dag. För atl påskynda ochstimulera utvecklingen har jag i propositionen om skolans utveckling och styrning anmältatt statsrådet och jag avser allgemensamt föreslå regeringen all tillsätta en arbetsgrupp med uppgift all följa, stimulera och påskyndautvecklingen i riktning mol ett närmande mellan skola och barnomsorg.Arbetsgruppen bör bl. a. ha till uppgift alt med hjälp av befintliga resurserför utvecklingsarbete (motsvarande) stödja och initierautvecklingsprojekt i kommuner som kan tjäna som förebild förändra kommuner. Jag har beräknat 25milj. för särskilt stimulansbidrag för utvecklingsarbete med frågorrörande den icke-timplanebundna delen av skoldagen /90.Regeringen bör ha möjlighet att disponera en mindre del av detta belopp förinsatser inom ramen för det arbete som arbetsgruppen är tänkt all bedriva. Lokalt utvecklingsarbete på mellanstadiet och högstadiet Efter förslagi budgetproposition (prop.1986/87:100 bil. 10, UbU 12, rskr. 185) överfördes de medel som tidigare utgåttför utvecklingsarbete på lågstadiet lill mellanstadiet för all bl. a. möjliggöra enuppföljning på della stadium av utvecklingsarbetet på lågstadiet.Överföringarna har gjorts i två /88 anslogs 16 milj. kr. och innevarande budgetår har tillförtslika mycket. Detta innebär således 32 milj. kr. för innevarande budgetår. 1 propositionen omskolans utveckling och styrning har regeringen föreslagit att elllokall utvecklingsarbete inleds på högstadium fr.o.m. /90. arbete börsärskilt la fasta på atl utveckla merelevaktiva arbetsformer och arbetssätt och att få till stånd en ökad ämnessamverkan, i förstahand mellan de ämnen som ingår i den samhälls- och naturorienlerandeämnesseklorn. Jag finner delmindre lämpligt att exakt ange hur mycket av medlen som skall fördelas till mellanstadiet resp.högstadiet. Det bör ankomma på resp. länsskolnämnd att göra denna fördelning.Ett riktmärke bör dock vara att minst entredjedel av medlen skall fördelas lillutvecklingsprojekt på högstadiet. Utöver de syften som jag pekade på i den nyssnämnda propositionen ser jag del som naturligt, inte minst i ellinledningsskede, all särskild uppmärksamhetockså ägnas åt frågor om samverkan mellan mellan- och högstadium. Jag beräknar sammanlagt 32 milj. kr. för lokalt utvecklingsarbete på mellanstadiet och /90. KuUur I .skolan Prop. har efter förslag budgetpropositionbeslutat all sär-skilda medel skall avsättas för bidrag till utvecklingsarbete medkultur i skolan (prop.1984/85:100 bil. 10 s. 23-24 och 156, UbU 16, rskr. För nästa budgetårberäknarjag oförändrat bidrag, dvs. 16 milj. kr. 1 propositionen om skolans utveckling ochstyrning (prop. 1988/89:4, s. 58 66) harjag redovisat erfarenheterna från utvecklingsarbetet med kultur i skolan och skälen för min bedömning atlutvecklingsarbetet bör fortsätta. Som jag där anfört menar jag att dettafortsatta arbete skall inriktas på atl görakulturverksamheten lill en naluriig del av det dagliga skolarbetet. Den särskildasatsningen på kultur i skolan har haft stor betydelse för de skolor och kommunersom deltagit i verksamheten och har inneburit en stärkt ställning för kulturen i skolans arbete.Kulturarbetet i skolan har inneburit enstimulans för skolans verksamhet i stort. Inte minst viktigt är att verksamheten har upplevts mycket positivt aveleverna. Vad jag nu har anfört innebär inte att kulturarbetet i skolankan anses så väletablerat att del överalltkommer att gå vidare av egen kraft. Den vikliga uppgiften för skolväsendet är nu att utifrån de inledande årensprojektverksamhet finna former för mer bestående kulturverksamheter i skolan.Inför den fortsatta verksamheten serjag del väsentligt att mer systematiskt pröva initiativ och idéer som är förankrade i praktiskt vardagsarbetepå enskilda skolor. Avgörande förframgång med kulturarbete i skolan är också all det finns en kulturpolitisk medvetenhet i kommunenbåde på skolnivån med inte minst skolledningen som nyckelgrupp och på denkommunala beslutsnivån. Därför ser jag det som naturligt att frågor som rörskolans arbete med kultur tas in dels i delokala arbetsplanerna för varje rektorsområde, dels i de skolplaner som varje kommun skall anta enligt mitt förslagunder avsnittet Vissa gemensamma frågor (avsnitt 4). Jag ser, medutgångspunkt i de erfarenheter som redovisats från länsskolnämnderna ochdirekt från projekten ute i skolor och kommuner, länsskolnämndernas roll som central för verksamheten.Länsskolnämnderna har som fördelare avstimulansmedlen och som granskare och utvärderare av projekten fåll en nyckelroll. Länsskolnämnderna bör även ifortsättningen disponera merparten av de medel som föreslås utgå förkulturarbetet i skolan. Nämnderna bör dock vid den fortsatta medelstilldelningen, till skillnad mot vad som gällt,kunna ta egna initiativ till verksamhet i länet. Samordning av regionalaresurser och samverkan med kulturinstitutioner ser jag vidare som viktiga led ien djupare förankring av kultur iskolan. Som bör dock även i fortsättningen en viktig uppgift för länsskolnämnderna vara atl stödja initiativsom tas av enskilda skolor och kommuner. Kulturarbetet iskolan kan även förslärkas genom förändringar i skolans organisation. Regeringen har medgetttimplanejämkningar efler ansökningar från elt anlal skolor för att dessadärmed skall kunna bedriva en ökadkulturverksamhet. a. görs ett tiotal försök med s. k. dubbelt tillval däreleverna på högstadium kan välja både ell traditionellt tillval och ellkullurtillval. Jag anser all de försöksverksamheter som Prop. 1988/89:100bedrivs i delta syfte är intressanta och ser det som angelägel all en utveck-Bil. 10 ling av olika organisatoriska modeller för fördjupning ellerprofilering inom olika kulturområden stimuleras. Det är bl.a. önskvärt att i det fortsattaarbetet finna lösningar för kulturprofilering som inte ger alltför omfattandeförändringar för den övriga undervisningen och som kan tillämpas även för mindre skolenheter. Beträflfande de olikakulturformerna har jag i den tidigare anförda propositionen redogjortför min syn område för område. Förutom vadjag där anfört vill jag här endast ytterligare markera behovet av att höja den kulturella kompetensen för skolväsendetspersonal. När det gäller kulturområdet ter det sig än viktigare än på andra områden att en höjning av skolanskompelens görs efler lokala behov och förutsättningar. a. gäller del härför del lokala skolväsendel att lära sig utnyttja de lokalakulturinstitutionerna, inkl. museer och hembygdsföreningar. Även centralt bör en ökad samordning avresurser och ansträngningar ske. Inom Rikskonserter, ochRiksutställningar har intressanta projekt genomförts. Erfarenheter från dessaförsök bör spridas över landet som ett led i metodutveckling och en mermedvetet planerad stimulans avkulturarbetet i skolan. Även den satsning på visning av kvalilelsfilm bland barn och ungdomar som görs avSvenska filminstitutet får en starkt ökad genomslagskraft om den samordnas medskolans verksamhet och metodutveckling och med del särskildautvecklingsarbetet med kultur i skolan. På alla nivåer,lokall, regionall och centralt, har det visat sig alt del finns stora kvalitets- ochekonomiska vinster atl göra i en samordning av resurser och en samplanering.För centrala insatser i detta syfte samt för fortsatt modell- ochmetodutveckling bör regeringen även i fortsättningen disponera en mindre del avde medel som enligt mitt förslag bör avsättas till kulturarbetet i skolan. 1 syfte all förstärka matematikundervisningen igrundskolan inleddes efter förslag budgetproposition fortbildning avklasslärare i matematik.Medel härför är beräknade all utgå fr.o.m. /88. Jag finner det angeläget atldenna framgångsrika fortbildningssatsning fullföljs enligt den fastställdaplanen. För /90 har jag beräknat 12 milj. kr. för delta ändamål. Utveckling av skolans dalaundervisning Efter förslag budgetproposition har riksdagenbeslutat att medel skallavsättas för försöksverksamhet och utvecklingsinsatser för dalaun dervisning i skolan. Förnästa budgetår beräknar jag oförändrat bidrag, 11 milj. kr., för dessa ändamål. I1988 års budgetproposition anmäldes all regeringen avsåg att utöver medlen för lokal skolutveckling /90 anslå ett särskiltbidrag för fortbildning av lärare i i anslutning till lärarutbildningsreformen. För budgetåret1989/90 har jag beräknat 50 milj. kr. för detta ändamål. Som jag tidigarenämnt under avsnittet Vissa gemensamma frågor (avsnitt 1.1)har bemyndigat regeringen att ställa särskilda medel till förfogande förutbildningsradions programverksamhet i samband med särskilt angelägenfortbildning av skolans personal. Somjag likaså har nämnt har regeringen genom beslut den 15 december 1988anvisat 1,5 milj. kr. lill som allmänt bidrag förprogramverksamhet i samband med lärarfortbildningen i . Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. godkännavad jag har förordat om minskning av veckolimpri- serna med I %, 2. godkännavad jag har förordat om minskning av förskottsulbe-talningarna till kommunerna, 3. godkännavad jag har förordat om möjlighet för kommunerna att minska verksamheten i , 4. godkännavad jag har förordat om bidrag till praoverksamhel i glesbygd, 5. godkänna vad jag harförordat om disposition av viss del av bidraget till utvecklingav samladskoldag, 6. godkänna vad jag harförordat om bidrag till lokalt utvecklingsarbete på mellanstadiet ochhögstadiet, 7. godkänna vad jag harförordat om särskilt bidrag för fortbildning av lärare i , 8. till Bidrag UUdriften av grundskolor m. m. för /90anvisa ett förslagsanslag på 17 . Jag hemställer vidare att regeringen bereder riksdagentillfälle att la del av vad jag har anfört om inriktningen av utvecklingsverksamheten med kultur i skolan. Bidrag till svensk undervisning i utlandetm. 1987/88Utgift 27 574969 1988/89 Anslag 42 249000 1989/90Förslag 44091000 Statsbidrag till svensk undervisning i ullandel utgår enligtförordningen (1978:591) om statsbidrag lill svensk undervisning i utlandet (omtryckt 1988:830, ändrad 1988:1049). Statsbidrag till utlandsskola utgår i form av bidrag till kostnader för lärarlöner med belopp som i princip motsvarar lönen för motsvarandelärartjänst vid svensk grundskola (grundresurs) samt för kompletterande undervisningslimmar (kompletteringsresurs).Bidrag lill skolans lokalkostnader utgår av årskostnaden för nödvändigaundervisningslokaler. Statsbidrag i form av särskilt drifibidrag utgår med 16%av lönekostnader och vissapensionskostnader. Vidare utgår statsbidrag till korrespondensundervisning,kompletterande svensk undervisning och svensk undervisning vidinternationell skola. Från anslagetbetalas vidare utgifler för statsbidrag till kostnader för dels tilläggspensionsavgifl för vissa lärare (), dels resor och flyttning för lärare vid utlandsskolor (SÖ-FS1978:182, ändrad senast SÖ-FS 1988:67). Överenskommelse träflfats mellan , och om samarbetepå utlandsundervisningens område. Prop.1988/89:100 Bil. Organisationen vid de svenska ullandsskolornainnevarande läsår framgår avföljande sammanställning. Statsunderstödda svenska utlandsskolor /89 () () ~ Prop.1988/89:100 republiken (Berbérati) (Pointe Noire) Republiken (Semendua) () anslagsframställning /90 innebari huvudsak följande: Pris- och löneomräkning m. m. För /90beräknar SÖ antalet skolor till 47. Antalet elever i de statsunderstödda utlandsskolorna beräknas lillI 200, antalet elever i korrespondensundervisning beräknas till 485 samti kompletterande svensk undervisning till 2 500. Ekonomisk avräkningskall enligt samarbetsavtalet mellan , och ske efler varje läsårs slut. kommer atl inbetalas till SÖ under /90 efter avräkning /89. SÖ beräknarmedelsbehovet under förslagsanslaget Bidrag till svensk undervisning! utlandet m.m. till 44781000kr. Regeringen har uppdragit åtskolöverstyrelsen att göra en översyn av undervisningen på högstadienivå vid desvenska utlandsskolorna. Uppdraget skall redovisas senast den 1 september1989. För nästa budgetårräknar jag inte med andra förändringar än sådana av automatisk natur.Jag har därvid tagit hänsyn till att kostnaderna statliga avtal (RÄLS1988) översteg den av regeringen fastställda utgiftsramen för statligalönekoslnadsökningar . Jag hemställer atl regeringen föreslår att till Bidrag Ullsvensk undervisning i utlandet m. m. för /90 anvisa ett förslagsanslagpå . Sameskolor Prop.1988/89:100 1987/88 Utgift 14859065 1988/89 Anslag 16 871000' 1989/90 Förslag 17 686000 ' Av anslaget för /90 har . disposition till följd av tillämpandet av en utgiftsram. Sameskolorfinns i , , , och . 1 anordnas sameskola på försök. Innevarande läsår förekommerundervisning i årskurserna 1 6. Integrerad samisk undervisning bedrivs vidgrundskolan i , , , , , och Åre kommuner.Elevantalet vid sameskolorna /89 till 133 och /90 lill 130. Därutöver deltar innevarande läsår 68 elever iden integrerade sameundervisningen.Verksamheten regleras i sameskolförordningen (1967:216, omtryckt senast 1987:711, ändrad senast 1988:737och 1048), i förordningen (SÖ-FS 1985:64, ändrad senast 1988:70) omförsöksverksamhet med sameskola iKiruna, i förordningen (SÖ-FS 1988:77) om integrerad samisk undervisning vidgrundskolan i kommun saml i förordningen (SÖ-FS 1988:78) om integrerad samisk undervisning i . Vid sameskolan sker undervisning påsvenska och samiska. Ämnet samiska förekommer i samtliga årskurser. Bestämmelser om tilldelning avlärarresurser finns i förordningen (SÖ-FS1984:68, ändrad 1988:158) om tilldelning av lärarresurser vid sameskolan, som gäller under försöksperioden1984/85 - 1988/89. Sameskolorna leds av en styrelse, vars kansli är förlagttill . () anslagsframställning /89 innebäri huvudsak följande: Pris- och löneomräkning . SÖföreslår alt en heltidstjänst som konsulent för sydsamisk undervisning samt enheltidstjänst för utveckling av samiska läromedel inrättas. SÖ föreslår alt kostnaderna förtjänsterna finansieras dels med medel (290000kr.) som frigjorts vid nedläggningen av sameskolan i (s.k. Ängeresursen),dels genom en överföring av medel (.) från anslaget B 7. Forskning och centralt utvecklingsarbete inomskolväsendet. SÖföreslår alt en tjänst som förste byråsekreterare inrättas vid sameskolkanslieisamtidigt som en halv tjänst som byråsekreterare dras in. Merkostnaderna(.) finansieras ur den s. k. Ängeresursen. SÖföreslår att nuvarande lärarresurstilldelningssystem blirpermanent med vissa ändringar samlatt resurser för utveckling av verksamheten inom den samiska integrerade undervisningen utgår med samma procentsatssom inom . Merkostnaderna (.) finansieras ur den s. k.Ängeresursen. SÖ föreslår att 50000kr. överförs från anslaget B 10. 6 1988/89. insatserinom skolområdet till detta anslag för hjälp åt elever med behov Prop.1988/89:100 av extra stöd. SÖ beräknar medelsbehovet underförslagsanslaget Sameskolor lill . Beräknad ändring 1989/90 Lönekostnader för lärarpersonal m. m. (därav lönekostnader) Lokalkostnader 4715000' 3 100000 6186000' (3 552000-) 3062000 -h 476 000 -142000 -(-505000 (-(-220000) - 24000 -F 815 000 -(-815000 ' Av angivet belopp harinte . ställts till sameskolstyrelsens disposition till följdav tillämpningen av en utgiftsram. - Av angivet belopp har inte . ställts till sameskolstyrelsens disposition till följdav tillämpningen av en utgiftsram. Jag har beräknat löne- och prisomräkningen underanslaget till . Tjänstebrevsrältenföreslås slopad för sameskolstyrelsen fr.o. m. och organisationen av destatliga redovisningscentralerna föreslås förändrad fr.o.m. samma tidpunkt.För dessa båda ändamål har jag tillfört anslaget . inrättadesen särskild sameskolstyrelse med uppgift att ansvara för och ledasameskolorna och de elevhem som är knutna lill dem. Same-skolslyrelsen skallvidare främja och utveckla samiska undervisningsinslag i del allmännaskolväsendel samt bistå kommunerna när det gäller information om sameskolanoch om samiska undervisningsinslag i det allmänna skolväsendet. Till sameskolstyrelsenär knutet ell kansli som förestås av en skolchef. En översyn av verksamhetenvid sameskolslyrelsen och dess kansli bör enligt min mening göras. En sakkunnig harförordnats i för att bl. a. göra en översyn av densamiska kulturens fortbestånd och utveckling. Enligt min mening är det lämpligt alt dennautredare också ser öververksamheten vid sameskolstyrelsen och dess kansli.I avvaktan på resultatet av översynen ärjag inte beredd alt förorda någranya tjänster vid sameskolkansliei. (2 och 3) I enlighet med förslagförordar jag att nuvarande syslem med tilldelning av lärarresurser försameskolan permanentas (-). Jagavser atl senare återkomma tillregeringen med förslag lill förordning om lärarresurser vid sameskolan. Jag är däremot inte beredd all överföramedel från anslaget B 10. Särskilda insatser inom skolområdet lill detta anslagför hjälp åt elever 1 stället beräknarjag medel (-f50000 kr.) för ökade Prop. 1988/89:100 lönekostnader för delta ändamål. De ökade lönekostnaderna förlärarresurssystemet samt för hjälp ål elevermed särskilda behov finansieras genom omfördelning inom anslaget. (4och 5) m.den 1 juli1988 får sameskolslyrelsen disponera de medel som frigörs genomnedläggningen av Ange sameskola för all finansiera samisk undervisning församiska elever vid kommunala grundskolor. Trots att sameskolslyrelsen ännu inte disponerarhela den s.k. Ängeresursen, har sådanundervisning redan detta läsår kunnat anordnas för 45 elever i fem kommuner i det sydsamiska området. Fr. o m. nästaläsår förväntas än fler kommuner komma att delta i denna verksamhet. Det ärenligt min mening nödvändigt attsameskolstyrelsen får disponera vissa medel ur den s.k. Ängeresursen för att utveckla denna verksamhet, iförsta hand för utvärdering och förintroduktionsutbildning av de lärare som är verksamma i kommunallanordnad samisk undervisning. Jag avser därför att senare föreslå regeringenatt besluta om vissa ändringar i förordningen (SÖ-FS 1988:78) om integrerad samisk undervisning i . 1 övrigt räknar jagför nästa budgetår inte med andra förändringar under anslaget än sådana av automatisk natur. Jag hemställer att regeringen föreslår atl 1. godkänna vad jag har förordat omtilldelning av lärarresurser, 2. till Sameskolorför /90 anvisa ett förslagsanslag på . 1987/88 Utgift 212 476 729 1988/89 Anslag 213 212000 1989/90 Förslag 240044000 Synskadade elever med ytterligare handikapp undervisasvid en skolenhet i (). Vid mottas som elever även synskadade barn utanytterligare handikapp.