prop · GC03140 · 1988-12-31 00:00:00 — Sockerbolagetsnettopris (genomsnittligt nettopris efter avdrag för års-bonus ochkvantitetsrabatter) för baskvaliteten i sortimentet, strösocker K5 i säck om , föreslås vid oljepriset I /m' vara per . Prisetjusteras när oljepriset har ändrats med ± /m'. Föreslagen finansieringav regionalstödet över sockerregleringsfonden /90 gör att Sockerbolagetsnettopris i stället blir per , vilket innebär en höjning med ca2,. bör liksom bemyndigas att medge attprisändringarna fördelas i tiden på ett sådant sätt alt minsta möjliga störninguppstår på marknaden. Isärskild skrivelse har Sockerbolaget lämnat synpunkter på beräkningen avkostnadskompensationen. JNföreslår att konsurrenternas bidrag till skördeskadeskyddet om även för1989/90 tas av fonderade försäljningsavgifter för socker. Sockerregleringsfondenföreslås få användas till fraktsubvenlioneringtill de fyra nordligaste länen och med . arealbidragettill de odlare med ca ersättningom som skall utgå för Sockerbolagets merkostnader för driften viddessa bmk. tillkollekliva åtgärder inom biodlingen om återbetalningtiU yrkesmässig biodling, dvs med innehav av minst 16 bisamhällen vissakostnader inom prisutjämningen för varor innehållande socker Vid behov bör jordbmksnämnden liksom få ta ut en försäljnings avgift på allt socker som säljs inom landet. 6 Produktionsanpassningsåtgärder på animalieområdet Liksomtidigare år lämnar JN en redovisning av produktionsanpassningsåtgärder påanimalieområdet. Investeringsförbudoch tvåprissystem för mjölk Ifjolårets skrivelse angående prisregleringen föreslog JN att det tillfälliga investeringsförbudetborde avvecklas för samtliga produktionsgrenar. Riksdagenhar beslutat att förlänga förbudet intill utgången av juni Prop.1988/89:140 1989 i avvaktan på att lantbmksstyrelsens föreskrifter omdjurhållningen Bilaga 2 föreligger. JNredovisade i skrivelse till regeringen en utvärdering avtvåprissystemet för mjölk. 1 skrivelsen framförde JN starka invändningar motsystemet. Regeringen har beslutat att systemet skall upphöra from den 30 juni1989. Avvecklingsersättningkan utgå till mjölkproducenter, specialiserade nötköttsproducenter ochsmågrisproducenter. Avvecklingsersättningför mjölkproducenter utgår till producenter för att dessaskall upphöra med mjölkproduktion. Ersättningen som infördes harföriängts . Enligt gällande beslut får nya producenter ansluta sigtill systemet t o m . Detta innebär att systemet kommer attmedföra kostnader t o m . Antaletproducenter som anslutit sig till systemet framgår av nedanstående tabell. Antal Mjölkleveransi Ersättning i Period producenter medehal,kg medeltal, kr Enligtpreliminära uppgifter tillkom det året ca 510 producenter. Deproducenter som anslutit sig under senare delen av perioden har i genomsnittvarit lite yngre och varit lite större producenter än de som anslöt sig ibörjan av perioden. En viss geografisk förskjutning har även skett mot de södradelarna av landet. () redovisar utbetalningarna och antaletersättningstagare månad för månad. Fr o m juli månad ökade utbetalningarnapga ersättningshöjningen till ca /mån. Utbetalningen i november 1988var till 2 138 ersättningstagare. Antalet är relativt konstanteftersom avgången av 65-åringar är ungefär lika stor som nyanslutningen. 2,47 3,86 4,81 5,08 1 195 1786 2107 2169 Avvecklingsersättningtill specialiserade nötköttsproducenter och små- Prop. 1988/89:140grisproducenter infördes som en engångsåtgärd 1986 och nya producenter 2kan inte ansluta sig. Ersättning betalas ut till köttproducenter ochi till smågrisproducenter. De sista utbetalningarna kommer att inträffaden till köttproducenter och till smågrisproducenter. Denårliga utbetalningen är ca till köttproducenter och ca 14,5 miljkr till smågrisproducenter. 7 Ränte- och etableringsstöd Tillfälligträntestöd betalades ut till mellan ca 1 100 och 2 650 företag.De totala beloppen var följande Räntestödslånenär ränte- och amorteringsfria . Enligtreglerna skall hälften av beloppen avskrivas och hälftenförräntas och återbetalas . Uppskov med återbetalning,förräntning och avskrivning har skett fyra gånger och samtliga lån förfallernu . Nyamedel för räntestöd erfordras inte. En liten del återbetalas fortlöpande tillföljd av att företag säljs eller avvecklas på annat sätt. har 3 milj.kr. Lantbruksstyrelsenhar önskat besked möjligt, huruvida räntestödslånen kommer attavskrivas helt. Om lånen kommer att skrivas av helt, framstår det enligtlantbruksstyrelsen som orättvist att lånen krävs in vid företagsavveckling. Enligtfjolårets beslut uppsköts tidpunkten för amortering och erläggande av räntaför lånedelen av räntestödet till /91. Enligt JN bör manavvakta med att diskutera frågan . Etableringsstödinfördes för att underlätta för lantbrukare utan stort eget kapital att etablera sig. Efter den har inga nya etableringsstöd beviljats. Härefter har medel bara anslagits till redan an slutna företag. Även etableringsstödet kan sägas vara ett slags räntestöd eftersom stöd utgår för den del av räntekostnaden som översiger av godkänd låneskuld. Det 6:e och höjs räntenivån till och det till . Efter det avskrivs den del av etableringsstödet som avser inventarier och driftskapital. Den del som avser fastighets förvärv skall återbetalas vanligen med hjälp av garantilån. CaI 750 företag har beviljats etableringsstöd. En del av dessa har fått Prop.1988/89: 140 stöd endast något eller eftersom deras räntekostnader intealltid Bilaga 2 överstigit självkostnadsnivån rned minimibeloppet 4 000 kr.Utbetalningarna har uppgått till följande belopp. Utbetalningarnaunder första hälften av /89 uppgick till ca . Prognosenför hela /89 är . /90 bedöms utbetalningarna bli ca vid oförändratränteläge. Denna prognos är emellertid osäker eftersom ändringar av låneräntomaslår igenom med stark marginaleffekt. En förändring av räntenivån med -\-l enprocentenhet betyder unger -\-l det närmaste året. Blirränteförändringen långvarig påverkas även företagens bundna lån i storutsträckning och den långsiktiga förändringen av medelsbehovet blir ungefärfördubblad till ca per procentenhet. Jordbrukarnasavsättningar till allmän investeringsreserv uppgår nu till ca 2 miljarder kr.Detta belopp avser lantbrukarnas avsättningar för såväl jord- som skogsbmk.Investeringsreserverna får disponeras för investeringar i bl. a. byggnader ochmaskiner fr. o. m. intill efter avsättningen. Förlåginkomstsatsning m m inom jordbmket disponerar JN under /89 delsett belopp av , som enligt regeringsbeslut skallanvändas för sociala åtgärder inom jordbmket och delsett belopp av av införselavgiftsmedel utanför fördelningsplanen. Avde senare två beloppen om sammanlagt skall användas föravbytarverksamhet och för produktionsanpassningsåtgärder. /89 uppgår hos JN fonderade medel , anvisademedel och beräknat utfall till följande belopp, milj kr. 1988/89; 140 ' Fonderat hos Inkl beräknadränta JNhar i anslagsframställningen för /90 föreslagit att oförändrat435 milj kr anvisas lill låginkomstsatsning m m. Vidare föreslås all, av deutomramsmedd som jordbmket tilldelas som ersättning för prishöjningar, 24,7milj. avsätts för låginkomstsatsning. JN föreslår följande fördelning avmedlen. Leveranstillägg för mjölk 85 Avbytarverksamhet 240 Företagshälsovård 29 Eventuellabesparingar eller överskridanden beträffande beloppen för leveranstillägg börliksom tidigare få tillföras resp avgå från beloppet för avbytarverksamhet.Dessutom bör eventuella överblivna medel för produktionsanpassningsåtgärder mm och återbetalda medel avseende räntestöd få användas för övriga ändamål inomanslagsposten. 9 Införselavgiftsmedel m m /90 Storlekenav de medel som kommer in genom införselavgifter m m för /90beror på importens storiek, världsmarknadsprisernas utveckling och deavgiftssatser som gäller under regleringsåret. Beräkning /90 i sammandrag. Fettvaruavgiftertill 579 Oljeväxtintressenter () Införselavgifterför brödsäd mm 25 till Svensk Spannmålshandel (SSH) - Kvarstår införselavgifter till den sk I 073,5 - belopp motsvarande influtna införsel- avgifter på fodermedel ./.517,2 - Ingående balans, utom fördelningsplanen ./.43l,7 FördelningsplanenJÖr 1989/90 föreslås uppta samma belopp som /89 dvs plusbeloppet av inflytande avgifter för fodermedelsimporten enligt ovan beräknadetill . Liksom blir det definitiva beloppet beroende av deverkliga intäkterna av införselavgifter på fodermedel. Medhänsyn till ovissheten om den kommande utvecklingen av regleringsekonomin förde olika vamområdena har del inte ansetts möjligt att nu lägga fram någon planför fördelning av det preliminärt beräknade beloppet. avseratt återkomma med ett förslag till preliminär fördelning senare under våren1989. Det förutsätts härvid att nämnden liksom skall kunna jämkadelbeloppen mellan de olika regleringsföreningarna och besluta om fördelning avdet belopp som kan komma att stå till förfogande. Vidare fömtsätts att, liksomhittills. Svensk Spannmålshandel får tillföras införselavgifter för viss skutbyteshandel med brödsäd. Det fömtsätts även att Oljeväxtintressenterav inflytande fettvaruavgifter på såväl importerad som inhemsk olja får tillförasmedel för en kvantitet som motsvarar fettinnehållet i den svenskaoljeväxtskörden. Dock får ej mer pengar överföras än vad som skulle motsvarafett varna vgi fter på den totala fettkonsumtionen inom landet. Vadavser ändamål utanför fördelningsplanen (utomramsmedd) lämnar jordbruksnämndenföljande förslag. Förutbyteshandel med nötkött med beräknas enligt avstatsmakterna angivna regler. LRFhar i överiäggningarna föreslagit en förändring av viUkoren för det belopp som tillförs jordbruket för utbyteshandel med kött och fläsk. 1 avvaktan på omprövningen av jordbrukspolitiken anser JN att reglerna inte bör ändras. För utbyteshandel med kött och fläsk föreslås därför att liksom utgår av införselavgiftsmedel från import av kött och fläsk under förutsättning att motsvarande export ägt rum och att 83 införselavgiftsmedelfinns tillgängliga sedan samtliga övriga ändamål till- Prop. 1988/89:140godosetts inom och utom fördelningsplanen med tillägg av en skälig reservBilaga 2 för oförutsedda ändamål. Pristilläggfår- och lammkött. Pristillägget är /kg vilket beräknas motsvara enutgift /90 på . 10 milj. kr av detta belopp finansieras av de200 milj. kr. jordbruket erhåller av utomramsmedd som ersättning för uteblivnaprishöjningar. Nämndenhar efter samråd med SMAK och lantbmksstyrelsen beräknat SMAK:s medelsbehovenligt de direktiv som gäller för de statliga myndigheternasanslagsframställningar. Nämnden föreslår alt SMAK tilldelas högst 4 817 000 krför den officiella kontrollen och för upplysningsverksamheten.Beroende på att staten ej godkände löneavtalen , föreslås /89,ett avdrag om . för ackordhästorganisationens bevarande. Jordbruksnämndenföreslår ett oförändrat bidrag på . föreslår ett oförändrat anslag på 1 miljkr /90. JN anser att det även fortsättningsvis är angelägel atl man sökerbearbeta exportmarknaderna för bl a förädlade livsmedel. /89 haranvisats av utomramsmedd. /90 föreslår JN ell belopp av 4milj kr till . Det fömtsätts att jordbruket även anslår4 milj kr av inomramsmedel. Vidarehar regeringen i budgetproposilionen 1989 föreslagit att viss del avkostnaderna för djurens hälso- och sjukvård samt statistik pä jordbmketsområde skall finansieras av utomramsmedd. Dessutom skall enligt beslut den 16mars 1989 statens andel, 1,85 milj. kr, av kostnaderna för vissa åtgärder inomdistriktsveterinärorganisationen bestridas av av utomramsmedd. vid statens jordbruksnämnds konsumentdelegation disponerar JN400000 kr. JN föreslår att bdoppet höjs till för /90. IIjolårets skrivelse om prisregleringen föreslog JN atl utomramsmedd skulleavsättas för informations- och försöksverksamhet med förbättrade skolmåltider.LRF avsatte 2,5 milj. kr. av inomramsmedel för forskningsprojektetSkolmaten . Föratt slutföra projektet krävs ytterligare 2,3 milj.kr. Frågan om att tillskjuta utomramsmedd härför har aktualiserats iöverläggningarna. JN anser att detta är en angelägen fråga och föreslår därföratt 2,3 milj. kr. av utomramsmedd anvisas för projektet. LRFhar vid överläggningarna föreslagit att en reserv byggs upp inomregleringsekonomin för att användas vid skördevariationer. Enligt JN böromprövningen av jordbrukspolitiken avvaktas innan beslut tas i denna fråga. Somtidigare har berörts har JN erfarit att regeringen har för avsikt att som ersättning för prishöjningar tillskjuta 100 milj. kr. av utomramsmedd under (på årsbasis) och 300 milj. kr. under (på årsbasis). Detta innebär en sammanlagd kostnad /90 av 200 milj. kr. Med hänsyn till de oundvikliga svängningarna i inflödet avinförsdav- Prop. 1988/89: 140 gifter föreslår jordbmksnämnden att enlikviditetsbuffert i form av en Bilaga 2 oförändrad rörlig kredit ävenfortsättningsvis ställs till nämndens förfogande. Krediten bör, i den måninförselävgifter inte står tiU förfogande, kunna användas för finansiering avändamål utanför fördelningsplanen samt för sockerregleringen. Krediten får ejutan regeringens särskilda medgivande användas för finansiering av ulbyteshanddmed kött och fläsk. Huvudsakligmedeldisposition av införselavgiftsmedel m.m. regleringsåren 1987/88-1989/90, 1988/89tkr progn 1989/90tkr prog Ärter och bönor (för människoföda) Råg och vete m m Mjölk och mejeriprodukter m m Slaktvaror (samt slaktdjur, Ägg och äggprodukter m m Fettvaruavgifter till SverigesOljeväxtintressenter () -utbyteshandel Fettvaruavgifter till Svenskspannmålshandel (SSH) Införselavgifter för brödsäd m mtill Svensk Spannmålshandel - utbyteshandel Kvarstår införselavgifter till den s k fördelningsplanen beloppmotsvarande influtna införselavgifter pä fodermedel Ingående balans, utom för delningsplanen Ändamål utom fördelningsplanen vid utgången av resp regleringsår Ingående behållning (reserv tdl JNsförfogande inom fördelningsplanen) ./.267 200 ./.676 524 H-327 388 ./.407 777 -1-732911 ./.431715 857496 Prop.1988/89:140 Bilaga 2 1988/89tkr progn 1989/90tkr prog för MejeriprodukterSvensk Ägghandel Regleringskassan för fågelkött Regionalt kostnadsbidrag, norraSverige Djurhälsovård,kontrollverksamhet mm Stöd tillodling av konservärter Stöd tillodling av bruna bönor Stöd tillodling av vallväxtfrö Reservlill JN:s förfogande: (267,2 +350,5-H 36,6) (267,2 + 260-h2,5) (267,2 + 250+ 84,2 + 60') 60000 frånutomramsmedel som jordbruket förskotterat till skördeskadefonden /89 Ingående balans, utom fördelningsplanen Medel utom fördelningsplanen Utbyteshandel nötkött,Utbyteshandel kött och fläsk Pristillägg får- och lammkött SvenskMatpotatiskontroll Bidrag till bevarandeMinskning av mekaniska skador på matpotatis Stöd till maltproduktionen SverigesExportråd Prop.1988/89:140 Bilaga 2 Ersättning för uteblivna pris- Överföring till statsverkets check- Utgående balans, utom för- ' Enligt regeringsbeslut nr 17. 2 SkaUtillföras förddningsplanen 1989/90 10.1 Finansiering av djurens hälso- och sjukvård Enligtbudgetpropositionen 1989 har det belopp av kostnadema för djurens hälso- ochsjukvård som jordbmket kollektivt skall finansiera höjts till 50 905000 kr.Vidare har regeringen i beslut angivit att en ram av 3,7 milj.kr. bör avsättas för vissa åtgärder inom distriktsveterinärorganisationen.Enligt beslutet skall jordbmksnäringen svara för hälften av dessa kostnader.Övriga kostnader skall täckas av staten genom ianspråktagande avinförselavgifter utanför den s.k. fördelningsplan. Totah skall såledesjordbmket kollektivt bidra med . av detta beloppfinansieras av införselavgiftsmedel utanför fördelningsplanen som jordbmket fåri stället för prishöjningar. Det återstående beloppet om 44 milj. kr. föreslåsfinansieras via regleringskassoraa och fördelas utifrån respektiveproduktionsgrens andel enligt normalkalkylen. Detta innebär attmejeriregleringen skall bidra eller 23 milj. kr, kött- ochfläskregleringen eller 19 milj. kr, äggregleringen eller 1,25milj. och Ijäderfäregleringen eller 0,75 milj. kr. 10.2 Förpackningstillägget för mjölk JNhar analyserat olika förslag till lösningar vad gäller dets.k. förpackningstillägget för mjölk. En strävan har därvid varit att kunnalösa frågan i samband med nu avslutade överläggningar. Med hänsyn till artjordbmkspolitiken i stort och därmed bl. ningenav de olika marknadsregleringarna är under omprövning har JN Prop. 1988/89:140funnit det lämpligt att skjuta på frågan i avvaktan på att detta arbete Bilaga2 slutförts. LRFhar i överläggningarna framhållit att det är önskvärt att jordbmks-ekonomiskaundersökningen tillförs resurser så att en tillfredsställandekvalitetsnivå kan upprätthållas. Vidare är jämförelser med andra länder viktig. JNhar i rapporten () till regeringen med underlag för treårsbudgettagit upp statistiken på jordbrukets område. I rapporten framhåller JN att engenomlysning av den lanlbmksekonomiska statistiken är mycket angelägen. I dettautredningsarbete, som bör komma till stånd , bör en genomgång ske avdels behoven av specificering av olika delposter, dels den statistiska säkerhetsom materialet bör ha. Medstöd av det anförda hemställer JN att 1 det nu framlagda förslaget omjordbruksprisregleringens aUmänna utformning för perioden den den30 godkänns, 2 förslaget om prisregleringspriser fr om godkänns, 3 förslaget angående ränte- ochetableringsstöd inom jordbmket godkänns, 4 förslaget om fördelning och användningav fonderade och anvisade medel för låginkomstsatsning m m inom jordbmket förbudgetåren 1988/89 och 1989/90 godkänns, 5 vad nämnden anfört rörande användningav regleringsmedel godkänns, 6 prisregleringen i övrigt under periodenI får tillämpas enligt gällande principer. Dettaärende har avgjorts av generaldirektören och ledamöterna efter föredragning av avdelningscheferna , byråcheferna samtavdelningsdirektören , envar för sitt sakområde. En reservation harlämnats av ledamöterna . Proposition.......................................................... .... I Propositionenshuvudsakliga innehåll ....................... .... I Propositionenslagförslag....................................... ... 2 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde ... 6 1 Inledning.......................................................... ... 6 2 Föredragandens överväganden ............................ ... 9 2.1 Allmänna utgångspunkter .............................. ... 9 2.2 Åtgärder för produktionsanpassning ................. .. 12 2.2.1 Tvåprissystemet för mjölk........................ .. 12 2.2.2 Vegetabilier .......................................... .. 13 2.3............................................................. Prisregleringenpå jordbmksprodukter inkl. sockerbetor och socker under /90................. 15 2.3.1 Prisregleringens utformning, utom vissa speciellafrågor angående socker 15 2.3.2 Socker.................................................. 18 2.3.3 Vissa övriga frågor ................................. 20 2.4 Införselavgiftsmedel m.m................................ .. 21 2.5 Minskning av regleringar inom livsmedelsområdet. 2.5.1 Prisregleringen på ägg ............................. .. 26 2.5.2 Den obligatorislca kvalitetskontrollen vid exportm. 2.5.3 Kontroll av matpotatis ............................. .. 33 2.6 Stödtill jordbmket i norra .................... .. 37 2.6.1 Prisstöd ............................................... .. 37 2.6.2 Stöd till nyetablering............................... .. 39 2.6.3 Särskilda åtgärder för jordbmket i norra 39 2.7 Användning av genteknik vid växtodling ........... .. 41 2.8 Lagstiftningsfrågor........................................ .. 44 3 HemstäUan....................................................... .. 46 4 Anslagsfrågor för /90 .................. .. 47 5 Beslut .......................................................... .. 51 Bilaga1 ............................................................. .. 52 Bilaga2 ............................................................. .. 57 Tryckeri, 1989 89 Regeringens proposition 1988/89:140 Om reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. 1988/89. 1 saml Nr 140. 402-613/87 ''aga 3 Konsekvenser av en avveckling av prisregleringen för ägg Regeringengav genom beslut statens jordbruksnämnd i uppdrag att utredaformer för och konsekvenser av en avveckling av prisregleringen för ägg. Jordbruksnämndenöverlämnar härmed ifrågavarande utredning. Under arbetets gång har samrådskett med lantbruksstyrelsen. Dettaärende har avgjorts av generaldirektören och ledamöterna efter föredragning av byråchefen i närvaroav avdelningscheferna . LedamotenAlamaa saml ledamöterna har avgetl särskilda yttranden sombifogas. Sammanfattande slutsatser och förslag Prop. Bilaga 3 7.1 Aggprisregleringen Somframgår av avsnitt 4 omfattar jordbruksprisregleringen dels ett gräns.skydd mot importerade livsmedel (förnärvarande i form av avgifter ett slags tullar). Gränsskyddet är det kraftigastemedlet inom jordbruksprisregleringen, dels en inhemsk marknadsreglering. Gränsskyddetanvänds för all åstadkomma den åsyftade prisnivån inom landet (t.ex.mittpriserna). Deninhemska marknadsregleringen utgör ett kompletterande medel (lagring och export).Genom denna förhindras främst att överskottskvanli-leter på den inhemskamarknaden i allt för stor utsträckning pressar priserna för jordbruket. Av deinterna marknadsåtgärderna har exporten, som möjliggörs genom exportbidrag,störst betydelse. Iavsnitt 1.2 redovisas livmeddspolitiska beslut vad avser bl. Därvid framgår att statens medverkan även fortsättningsvisbl.a. bör avse administration av regleringsverksamhet och avgiftsuppbörd. Somhar framgått av föregående avsnitt har nämnden studerat konsekvenserna av enavreglering av äggmarknaden genom en stegvis utförd analys. genomförda analysen av effekterna att minska regleringen har behandlats deav staten beslutade åtgärderna. I huvudsak är det som redovisats fråga omgenerella åtgärder i form av gränsskydd och intema regleringar.Storproduktionsavgiften är som nämnts inte generell eftersom den särbehandlarföretagen med hänsyn till deras storlek. Nämndenhar i sin analys inte kunnat beakta konsekvenserna av beslul om nydjurskyddslag dvs. att burhönshållningen skall vara avvecklad , samtatt förbättrande åtgärder i befintliga anläggningar skall vidtas undermellantiden. Samråd har skett med lantbruksstyreisén i denna fråga. Härvid harframkommit att lantbruksstyrelsen ännu ej har gett ut närmare föreskrifterbeträffande dylika åtgärder. Sådana föreskrifter förväntas under början av1989. Nämndenär dock medveten om att de nya bestämmelserna kan komma att få mycket storbetydelse för äggnäringens framlid. Nämndenutgår ifrån att hänsyn kommer att tas till dessa föreskrifter när ställning tastill avreglering. Somtidigare har redovisats har framför allt under första delen av 1980-talel ettflertal försök med statlig medverkan gjorts att komma till rätta meduppkommande överskotlssituationer på ägg genom olika typer av tillfälligaingrepp (t.ex. utslaktningskampanjer, kläckningsbegränsningar,produktionsuppehåll). Dessa åtgärder har visat sig ge endast tillfälligaförbättringar och därmed inte lett till långsiktiga lösningar. Nämndenhar varit mycket restriktiv till införande av tillfälligaregleringsåtgärder bl.a. inom äggområdet trots upprepade framställningar frånproducenthåll. Nämnden har också i skrivelse till äggbran- schendeklarerat sin uppfattning i denna fråga. Det är nämndens bestämda Prop.1988/89:140 uppfattning atl denna typ av tillfälliga åtgärder (regleringar) börundvikas. Bilaga 3 Åtgärderna har nämligen en tendens att låsa fast kapacitet inäringen och motverka en mer långsiktig balans. 1 den mån branschen utanstatlig medverkan i framliden kommer att införa utbudsbegränsningar bör delankomma på berörda myndigheter (jordbruksnämnden och )att pröva dessa åtgärders eventuellt skadliga verkan. Sammanfattningsvisär nämndens grundinställning till tillfälliga regleringsåtgärder all dessa imöjligaste mån bör undvikas och att prisets och marknadens roll i stället börökas. Detförsta analyserade steget (steg 1) innebär att den stafflade storproduktionsavgiftentas bort.