prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — Funktionskraven främjar ocksä utvecklingen av ny teknikoch nya metoder pä byggområdet. Under en övergångstid av tvä är får ävenbestämmelsema i Svensk Byggnorm frän 1980 tillämpas. pågår ett arbete som syftar fill att åstadkomma Prop.1988/89: 100 nya regler för ombyggnad. Insatsema påbyggområdet kommer att följas upp - bl. a. av den tidigare nämnda arbetsgmppen- med en fördjupad utbildning i fråga om tillämpningen av nybyggnadsreglerna. De byggnadshygieniska frågoma har imderde uppmärksammats alltmer. Det gäller inte minst förhållanden somrör byggnaders inomhusmiljö. Inombostadsdepartementet tillsattes en arbetsgmpp för frågor som rör s. k. sjuka hus.Gmppen har som huvudsakliga arbetsuppgifter att - redovisaen översikt över tillgänglig kunsk om sambandet mellan ohälsa ochkonstiuktioner, installationer och material i byggnader, - föreslå ätgärder somsyftar till att förebygga och undanröja sädana förhållanden i byggnader somkan välla ohälsa och - belysaansvarssystemet och dess ändamålsenlighet när olägenheter uppkommer samt läggafram förslag eller ta andra initiativ som föranleds härav. Arbetsgmppen skallarbeta skyndsamt och successivt redovisa sitt arbete. Gmppen kommer med förtur att granskaansvarssystemet - bl. a. producenters ochmaterialtillverkares ansvar för problem som kan uppstå till följd av byggprocess och materialval - samt övervägabehovet av en skadefond. Bristema ivissa byggnaders inomhusmiljö och problemen med s. k. sjuka hus har också uppmärksammats av (BoU1988/89:2, rskr. Den särskildeutredaren som tillsattes med uppdrag att överväga hur ett system med s. k. parkeringsköplämpligen bör utformas (Dir 1987: 49) avseratt lägga fram sina förslag . En arbetsgmpp inom bostadsdepartementetmed företrädare för bl. a. västicustkommunerhar undersökt altemativa möjligheter att komma till rätta med problem som röromvandlingen av permanenta bostäder till fritidshus på vissa turistorter. Reglema om tomträttsavgälder ses över aven särskild utredare (1987: 03).Utredningen skall enligt sina direktiv vara slutförd . Bostadsbyggandet har under de senaste aren ökat kraftigt.Antalet påbörjade nya lägenheter ökade mellan åren 1986 och 1987och mellande tre första kvartalen och motsvarande tre kvartal under Sammanlagt påbörjades 48 000 nya lägenheter från till den 30 september 1988.Antalet färdigställda nya , lägenheter ökade ochmed mellan de tre första kvartalen och motsvarande ttekvartal under föregående , q Totalt färdigställdes 37 500 lägenheter under tidenden - 1988/89:100 Bil. fH Nybyggnadflerbostadshus Nybyggnad småhus Tillsuömningen avnya ansökningar om bostadslån visar på en fortsatt tillväxt iplaneringen för nya bostäder. Antalet lägenheter för vilka ansökan om lån kom in filllänsbostadsnämnderna under fiden från ull uppgårtill 53 800. Bostadsbyggandet äri stort sett jämnt fördelat över hela landet. Av de påbörjadelägenheterna ligger i de Ue storstadslänen. Det överensstämmer nära meddessa läns andel av folkmängden i landet. Storstadslänens andel av det ökadenybyggandet - - är däremot låg, sedd mot bakgrund av hurförändringama i folkmängden fördelar sig mellan landets olika delar.Storstadslänen svarade för ca 2/3 både av folkökningen och av flyttningsöverskottet. Det innebär attbostadsförsörjningen för storstadsområdena utvecklas sämre än för landet iövrigt. Byggandet av lägenheter ökar både iflerbostadshus och i småhus. Ökningen är nu något större för småhusen än förflerbostadshusen. Den totala andelenpåbörjade lägenheter är dock fortfarande högst för flerbostadshusen,eller . Trots det starktökade nybyggandet redovisar flertalet av landets kommuner bostadsbrist av varierandeomfattning och inriktning. En gmndläggandeorsak till att det nu åter är brist på bostäder i många kommuner är den samhällsekonomiska utvecklingen. Sysselsätmingoch reallöner ökar, vilket påverkarbåde hushållsbildning och standardkrav. Hushållsbildningen i åldrama , som minskade i början av1980-talet, ökar åter och medverkartill att ungdomamas bostadsefterfrågan nu är hög. Också strävandena att minska institutionsboendet för äldre ochhandikappade leder till krav på flerlägenheter. Vidare påverkar ett stort antal flyktingar behovet av bostäder. ökningen av bostadsbyggandet har skett ihård konkurrens med annat Prop. 1988/89: 100 byggande. De totalabyggnadsinvesteringarna ökade och Bil. 13 1987 med 1,4 resp.6,, uttryckt i fasta priser. Näringslivets byggnadsinvesteringar ökade med 9,0 resp. . Enligt denprognos som redovisades i 1988 årsreviderade nationalbudget fömtsågs en ytterligare ökning av de totalabyggnadsinvesteringarna . I den bedömning av den svenskaekonomins utveckling t. o. m. somredovisats i anslutning till prop. 1988/89:47 om vissa ekonomisk-politiskaåtgärder konstateras att investeringama tycks ha ökat mer än den i sig höga nivån enligt prognosen iden reviderade nationalbud-geten. Även fömtses enökning av bmttoinvesteringama, dock i långsammare takt än i är. Kapacitetsutnyttjandeti byggsektom är nu utomordenfiigt högt. Bristen pä produktionsresurser, främst material ocharbetskraft, är påtaglig. För att minska överhettningstendensema - som tar siguttryck bl. a. i snabbt stigande priser -och bereda utrymme för ett ökat nybyggande av bostäder har regeringen därför beslutat om och tagit iiutiativtill en rad olika åtgärder. Annat byggande än bostadsbyggande hartidigare begränsats i Stockholms- ochGöteborgsområdena. har begränsningar mförts även i landet i övrigt.Starka begränsningar har också införts för ombyggnad av bostäder. Även här har restriktionerna successivt vidgats till attomfatta hela landet. Vidare harriksdagen beslutat att tills vidare begränsa de statliga räntesubventionema för flertaletnytillkommande ombyggnads-projekt. Som en följd av desuccessivt skärpta ombyggnadsbegränsningama har antalet lägenheter somomfattades av beslut om bostadslån till ombyggnad under de tre första kvartalen av år 1988minskat Jämfört med under föregående är. Antaletlägenheter i påbörjade ombyggnadsprojektminskade . påbörjadesombyggnader av 32 000 lägenheter. Ombyggnadsverksamhetenhar förskjutits mot lägenheter som är modema redan före ombyggnaden.Lägenhetssammanslagningama har minskat och avgången av lägenheter i samband medombyggnad är nu nere i , Jämfört medca . Inombostadsdepartementet övervägs nu åtgärder som syftar till att minska trycket på densvenska byggmaterialindusuin. En sådan åtgärd är att underlätta användningen på den svenskamarknaden av byggkomponenter och byggmaterial som godkänts i annat nordisktland. Förslag härom avses kunna föreläggas . Bostadsefterfråganpåverkas av hur folkmängd, åldersfördelning och flytt ningsmönster utvecklas. SCB har gjort en preliminär 12 befolkningsprognos som visarföljande utveckling för folkmängden. Folkmängdens utveckling är 1989-2010 Miljoner invånare 9,0-T 1988/89:100 Bil. |l»llHii<HiH|M|N<«|liil|MHM) För några frånbostadsförsörjningssynpimkt särskilt intressanta ålders-gmpper, ungdomar och äldre, visar denprelimmära prognosen följande utveckling. Antal ungdomar år 1989-2010 \M 20-24 är O |«l|Hi|Ha|M|M|lBI|MI|WI|M|HI|M|H|M|M|H|Bi|BI|M|M| 1989 1995 2000 2005 k. ungdomspuckeln väntas avta och antalet ungdomar beräknas successivt minska fram (X) för attdärefter öka igen. Antal äldre år 1989-2010 1988/89:100 Bil. '4»»f II*"!"*!"»! Antalet pensionärerberäknas bli i stort sett oförändrat fram . Gmppen ökar något. Ändringar iflyttningsmönstt-en får stora återverkningar på den lokala bosladseflerfrågan.Följande ändringar i mönstten i storstadslänen har skett . Ungdomars boende Prop. 1988/89: 100 Bristen på bostäder drabbar ungdomar särskilt hårt. Ungdomsboendedelegationen lade iseptember 1988 fram en rapport (Ds 1988: 49) om hur kommunema har använt detsärskilda ungdomsbostadsstödet enligtförordningen (1987: 530) om ungdomsbostadsstöd. Av de 55 kommuner som dä hade möjligheter att umyttjastödet hade 33 gjort särskildainsatser för att ta fram bostäder åt ungdomar. Delegationen konstaterar i rapporten att stödet har påskyndatförsöken att hitta lösningar på ungdomarsbostadsproblem. Åtgärderna har rört såväl nyproduktion och ombyggnadsom förmedling av bostäder för ungdomar. Ungdomsboendedelegationenskall även fortsätmingsvis följa verksamheten i kommunema och aktivt verka föratt ungdomars bostadsbehov tillgodoses. En ny lag (1987:1274) om kommimal bostadsanvisningsrätt ttädde i kraft den 1 Januari 1988.Lagen ger kommunema bättte möjligheter att få tillgång till och förmedla lediga lägenheter. Mot bakgmndsärskilt av ungdomamas bostadsbehov har en arbetsgmpp inombostadsdepartementet fått i uppdrag att skyndsamt komma med förslag om hur s. k.övemattningslägenheter skall kunna ställas till den reguljära bostadsmarknadensförfogande för permanent boende. Gmppen har också fått i uppdrag att föreslå hur man mereffektivt skall kunna motverka att bostadslägenheter används för kontor ellerandra liknande ändamål. har fåtttilläggsdirektiv att överväga ändringar i bosiadsrättslagstifmingen som syftarbl. a. till att förbehålla bostadsrättslägenheter för fysiska personer. Förslagi dessa frågor avses komma att redovisas . Boende för äldre och handikappade Regeringen gav ochsocialstyrelsen i uppdragatt gemensamt och i samråd med och Landstingsförbundetdels göra en samlad redovisning av de kommunala planerna för att förbättra bostadsförhållandena för gamla samthandikappade och långvarigt sjuka,dels utvärdera den hittillsvarande utvecklingen av de äldres bostadsförhållanden. Bakgmnden tilluppdraget är en begäran från (SoU 1986/87: 17, rskr. De båda myndighetemaöverlämnade till regeringen rapporten gamla,handikappade och långvarigt sjuka. Myndighetema har tidigare lämnatredovisningar av underlagsmaterial m. m. Rapporten bereds i . StatsrådetLindqvist har tidigare denna dag lämnat en kortfattad redogörelse för det arbete som myndighetemahar utfört. Genomboendeservicedelegationen bedrivs /86 ett utvecklingsarbete som avser samordnadboendeservice för äldre, handi- kappadeoch långvarigt sjuka. Sammanlagt ca 100 milj. kr. står till för- Prop.1988/89: 100 fogande för bidrag till olika utvecklingsprojekt inom området framtill Bil. 13 utgången av budgetåret1989/90. återstår knappt 27 milj. kr. Intresset för samordnad boendeservice harökat kraftigt. Genom samordnade insatserfrån kommunala förvaltningar, bostadsföretag, landsting, föreningsliv,intresseorganisationer m. fl. utvecklas boendeservicen för såväl människor med särskilda behov som de boendei allmänhet inom ett bostadsområde eller på en mindre ort. Delegationen skallföre lämna förslag om hur frågor som rör samordnadboendeservice skall handläggas efter försöksperiodens slut. Erfarenheterav utvecklingsarbetet skall redovisas senast . På uppdrag av regeringen överlämnade inovember 1987 en sammanställning av kommunemas uppgifter om sin planering föratt ta emot flyktingar. De flesta kommuner uppgav att de har svårigheter attfinna lämpliga bostäder till de flyktingar som kommunen tar emot. Samtidigtuppgav en stor andel av kommunema att flyktingamas bostadsproblem inte harpåverkat deras program förbostadsförsörjningen. Det är enligt minmening angeläget att bostadsförsörjningsprogrammen, pä det sätt som bostadsförsörjningslagenfömtsätter, också tar hänsyn till flyktingamasbostadsproblem. Flyktingamas behov av bostäder måste integreras i kommunemasreguljära verksamhet för bostadsförsörjningen. Samhällets ansvarför bostadspolitiken är delat mellan staten och kommunema.Statens ansvar är i huvudsak att ge kommunema ekonomiska och legalaföratsätmingar för att genomföra nödvändiga åtgärder för bostadsförsörjningen. Det ankommer päkommunema att utnyttja de bostadspolitiskamedel som staten tillhandahåller på det sätt som är lämpligt med hänsyntill förutsättningarna i varje enskild kommun. Denna ansvarsfördelning ärändamålsenlig och bör bestå. Medel har underarbetsmarknadsdepartementets huvudtitel ställts till invandrarverketsförfogande för stöd till projekt som avser att pröva nya vägar att lösaflyktingars olika bostadsbehov. SCB redovisar utvecklingen av genomsnittshyroma,inkl. Hyresutvecklingen,uttryckt som den procentuella förändringen av den genomsnittliga mänadshyran angivet år till Januariefterföljande år, har i relation till prisutvecklingen(konsumentprisindex) varit följande. Förändring (%) 1988/89: 100 Den genomsnittliga hyran i kr./m vidingången av och förändringen ihyra per lägenhet för hus av olika ålder enligt SCB:s bostads- och hyresundersökning 1987 varföljande. 1988, kr./m2 anuari 1987-januari 1988. -1940 1941-1950 1951-1960 1961-1970 1971-19751976-1980 1981-1986 Årshyror (inkl.bränsle)/arsavgifter i nybyggda hyres- och bostadsrätts-lägenheter på två resp.ue mm och kök har varit följande enligt SCB. avgift kr./lgh avgift kr ./Igh 2 1988/89. 1 .saml Nr 100. Samhällets subventioner till bostadssektom ökade kraftigti slutet av ochbörjan av . Ökningstakten minskade därefter, både på grund av begränsningsåtgärder och till följd avränteutvecklingen. beräknas subventionerna öka i huvudsak tillföljd av ökande byggnadsinvesteringar, främst i nya bostäder. 1988/89:100 Bil. Bostadssubventioner och intäkter av fastighetsskatt ochhyreshusavgift åren 1982-1989.Miljarder kr., löpande priser 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1988 1989 6,3 6.8 6,9 7,1 7,2 7,5 8,3 8,1 8,9 9,9 10,5 12,3 14,5 13,3 15,6 17,7 10,3 10,9 10,7 13,0 13,2 13.8 16,3 17,4 25,5 27,6 28,1 32,4 34,9 34,6 40,2 43,2 Fastighetsskatt m. m. - - 0,7 4,5 4.7 5,6 5.6 5.7 Netto 25,5 26,9 27,1 28,8 30,3 29,0 34,6 37,5 ' Avser bäde bostadsbidragen till bamfamiljer m.fl. och de kommunala bostadstilläggen till folkpension. 2 Uppgiften avser det budgetår som börjar den 1juli under kalenderåret. Det särskildaräntebidrag som betalades ut vid fastighetsskattens införande har här förtstill är 1985. Beloppen är beräknade för fastigheter medunderskott, varvid hänsyn tagits till schablonintäktoch extra avdrag. Marginalskatten har antagits vara L o. m. är 1988samt för . Uppgiftema avser inkomstår och är faktiska för åren1982-1987. Beloppen är beräknade. Källa: RRV. * Inkl. hyreshusavgifter. Här redovisasintäkter under det kalenderår som skatten i huvudsak betalas in tillstatsverket. I statsbudgetens inkomstberäkning redovisas skatten under det år den bokförs på sininkomstpost, dvs. Källa: RRV. Fr. o. m. är 1988 har skyddet mot högabostadskosmader förstärkts för debamfamiljer som har bostadsbidrag. Antalet hushåll som får bostadsbidrag har till följd härav inte minskat.Ytterligare förstärkningar av bostadsbidragen har beslutats för år1989. Bostadsbidrag hargenom lagstiftning införts även för ungdomar med låga inkomster fr. o. m.är 1989. Sädana bostadsbidrag lämnades även men dåfrivilligt av kommunema och till ett tämligen litet antal hushåll. Jag kommer senarevid min anmälan av anslaget B 4. Räntebidrag m. m. att närmare redovisautvecklingen i fråga om räntebidrag. översynav bostadssubventionerna m. m, Prop. 1988/89: 100 Underår 1989 skall en översyn av boendekostnaderna genomföras. Boendekostnaderna påverkas såväl av byggkosmademasom av ränte- och bostadsbidragens utformning. Dessa bidrag överstigernästa budgetår . Det ärviktigt att klarlägga bidragens fördelningspolitiska effekter och betydelse förolika hushålls möjligheter att efterfråga en god bostad. För attförbereda en sådan översyn har Jag uppdragit ät en utted-ningsman att ta fram underlag för enparlamentarisk uttedning med uppdrag attutarbeta förslag till de förändringar mom det generella och selektiva bostadsstödet som är nödvändiga. Uttedningsmannenskall också behandla orsakerna till den snabba utvecklingen av byggkosttiademaoch därvid särskilt uppmärksammasubventionemas roll, byggbranschens struktur samt fömtsättningama föratt öka konkurrens och kapacitet inom byggsektom. Av hänsyn till tidsplanen för det pågående arbetet skall uttedningsmannenarbeta snabbt och redovisa sitt arbete i sådan tid att översynsarbetet i sinhelhet kan redovisas . Effekterna av avregleringen av kapital- ochkredittnarknaden består. Kreditgivningen under byggnadstidenfungerar tillfredsställande. Detsamma gäller avlyften till långfristigafasttghetslån. Delegationen förbostadsfuiansiering har i den situation som råder bedömts saknarelevanta arbetsuppgifter. Delegationen avvecklades därför . , ,tillhandahåller medel för bostadslän till ny- och ombyggnad, län till förvärvav vissa bostadsfastigheter, lån for gatukostnadsersättningar samt särskildalokallån. Bostadslån för ny- och ombyggnad lämnasenligt nybyggnadslåneförordningen förbostäder (1986: 692) och ombyggnadslåneförordningen för bostäder (1986: 693). Bostadslån lämnas ihuvudsak till ny- och ombyggnad avbostadshus. Lånets storlek är av ett läneunderlag. Låneandelen beror på vem som är låntagare. Bostadslånetlämnas i kombination med en s. k.underliggande kredit. Den är i princip av låneunderlaget och tas upp av låntagaren på den allmännakreditmarknaden. Bestämmelser om låneunderlagetfinns i förordningen (1978: 384) om beräkning av läneunderlag ochpantvärde för bostadslän. Bostadslånfinansierade av löper med bunden ränta som fastställs Prop. 1988/89:1(X) med ledning avräntevillkoren för de obligationer som bolaget ger ut. 13bostadslån och underliggande krediter inom låneunderlaget lämnas räntebidrag enligt bestämmelser som redovisas underanslaget B 4. Räntebidrag m. m. Amorteringstiderna för bostadslån ärolika långa. För nybyggnad av egnahem gäller . För nybyggda hyres- ochbostadsrättshus börjar amorteringen och amorteringstiden ärdärefter 35 är. För ombyggnadslän äramorteringstiden högst eller, om huset saknar hiss efterombyggnaden, högst 20 är. Förvärvslån kan lämnas för förvärv av - egnahemsfastighetersom har inlösts enligt 56 a § arbetsmarknads kungörelsen (1966: 368) eller som haravstyckats i samband med rationali sering av Jordbruk, - sädanabostadsfastigheter för permanent bruk som säljs av en stadig myndighet enligtförordnmgen (1971: 727) om försäljning av staten tillhörig fast egendom m. m., - vissafastigheter som har förköpts enligt förköpslagen (1967: 868) och - egnahemsom köps av vissa flerbarnsfamiljer. Bestämmelser omförvärvslån i de två första fallen fmns i förordningen (1976: 257) om län för förvärv avegnahemsfastighet i vissa fall resp. förordningen(1981: 1123) om lån för förvärv från staten av bostadsfastigheter för permanent bruk. Lånen lämnas fill vissandel av köpeskillingen och är inte förenade med räntebidrag. Bestämmelser om förvärvslån i det tredjefallet finns i förordningen (1984: 614) omlån för förvärv av vissa fastigheter som har förköpts enligt förköpslagen.Länen lämnas för förvärv av en- eller tvåbostadshus för permanent bruk iområden där efterfrågan på frifidshus är betydande. Lån kan bara lämnas till kommunen eller den somstadigvarande skall bebo fastigheten. Lånet får motsvara högst avför området gällande tomt- och grundberedningsbeloppsamt lägestillägg. Dessa lån är förenade med räntebidrag i sammaomfattning som bostadslån. Bestämmelser om förvärvslån i det fjärdefallet finns i förordningen (1987: 258) omstöd till flerbarnsfamiljer för köp av egnahem. Lånen lämnas av dengodkända köpeskillingen till sådana familjer med minst två bam som kan fä bostadsbidrag när de bosatt sig idet köpta huset. Som ytterligare villkor gäller att huset inte är nybyggt ochatt kommunen har godtagit priset samt åtagit sig visst förlustansvar.Länen är förenade med räntesubventioner menhar något lägre räntebidrag än bostadslån. Lån förgatukostnadsersättning enligt förordningen (1985: 352) om lån m. m. för gatukostnadsersättning i vissafall lämnas till ägare av småhusfastighetför de kostnader avseende gator och andra alhnänna platser som ägaren är skyldig att betala enligt 6 kap. plan-och bygglagen (1987:10) eller motsvarandeäldre lag. Lån lämnas av ersättningen till kommimen och är förenat med räntebidrag. Särskilda lokallån enligt förordningen (1985: 463) om lånm. m. till särskilda åtgärder i bostadsområden med outhyrda lägenheter lämnas försådan ombyggnad av vissa hyres- och bostadsrättshus som innebär att uttymmen i huset byggs om till vissa typer avlokaler. 1988/89:100 Bil. har i anslagsframstälhiingen /90 redovisat följande uppgifter om långivningens omfatttiing. För bostadslånmeddelades under /88 nya lånebeslut till ett sammanlagt belopp av 12 697 milj. kr,varav 9 062 milj. kr avsåg nybyggnad och 3635 milj. kr ombyggnad, Jämfört med /87 ökade det totalabeloppet med nära . Hela ökningen avsåg beslut om lån förnybyggnad, medan besluten om lån för ombyggnad minskade med ca 140 milj. kr. Kr ./lägenhet Småhus med eU beslut Skillnaden i genomsnittsbelopp mellanolika hustyper beror bl. a. på olikheter ilänevillkor, lägenhetsstorlekar och - beträffande ombyggnad -åtgärdemas omfattning. För flerbostadshusengäller dessutom att den del av lånen som avser lokaler har fördelats päbostäderna. Beslut om lån tillbarnfamiljer för förvärv av egnahem lämnades till ett belopp av 510 milj.kr. för sammanlagt 4 915 lägenheter. Besluten om lån förförvärv från staten av bostadsfastigheter omfattade 19,2 milj. kr. under /88,Jämfört med 14,4 milj. kr. Gatukostnadslån beviljades med 2,4 milj.kr. för 66 småhus under Prop. 1988/89: 100 /88. /87 beviljades 2 milj. kr. för 54 Bil. Bostadslån förhandikappanpassning av bostäder enligt ombyggnadslåneförordningen(bosiadsanpassningslån) beviljades med 13,8 milj. kr. under /88,jämfört med 10,3 milj. kr. Plan- ochbostadsverket beräknar i sin anslagsframställning följande utbe-tahiingar av lån somskall finansieras av under budgetåren 1988/89 och 1989/90. /89 1989/90 Vissavillkor för bostadslån, m. m. Överlåtelser av allmännyttigt ägda bostadshus Om en länsbostadsnämnd medger att ett bostadslån fårövertas, lämnas även räntebidrag eller räntelån till den som har förvärvatfastigheten eller tomträtten. gäller dock att om bostadslånet avser etthus som har förvärvats från ett allmännyttigt bostadsföretag eller enkommun, lämnas räntebidrageller räntelän dock endast om regeringen medger det (prop. 1986/87: 168, BoU1987/88: 3, rskr. Regeringen har t. o.m utgången av bifallit fem ansökningar om sådant medgivande.Tre av dessa ansökningar har gällt överlåtelser mellan en kommun och ettallmännyttigt bostadsföretag eller mellan sådana företag. En ansökan har gälltöverlåtelsen till en bostadsrättsförening av en byggnad utan lägenheter men med bostadskomplement. Enhar gällt överlåtelsen av ett småhusområdepä ca 100 småhus till en bostadsrättsförening. I det fallet var husenfrån början avsedda att upplåtas med äganderätt. Tre ansökningar haravslagits. Dessa ansökningar har avsett överlåtelser av sammantaget ca 1600 lägenheter till privata företag och ett 40-tal lägenheter till en bostadsrättsförening. Jag avser att i annat sammanhangåterkomma med den av begärdaredovisningen av regeringens tillämpning av de ändrade bestämmelserna. Markvillkoret vid bostadslån för vissa egnahem Prop. 1988/89: 100 Markvillkoret i samband med den statiigabostadsfinansieringen innebär att bostadslån och räntebidrag för ny- och ombyggnad på marksom inte har förvärvats från kommunen lämnas bara om kommunen medger det. Syftet med villkoret äratt kommunen skall ha möjlighet att ställa de krav på projekten som behövs för att främja kommunensmål för bostadsförsörjningen. Bestämmelser om markvillkoret fiims inybyggnadslåneförordningen för bostäder (1986: 692) ochombyggnadslåneförordningen för bostäder (1986: 693). I fräga ombostadslån och räntebidrag för ny- och ombyggnad av småhus som skall bebos avlånesökanden gäller markvillkoret bara om sökandens markförvärv är förenat medvillkor som binder sökanden till en viss bygg-intressent vid upphandling av materialeller byggnadsarbete, s. k. kopplade avtal. Undantag frän markvillkoret i dessa fall harmedgivits av . Senast medgavs undantagför tiden -(prop. 1986/87: 67, BoU 20, rskr. Som skäl för detta medgivande - liksom för detidigare - anfördes ett ansttängt sysselsätmingslägeinom uähusindusttin och läg efterfrågan på nybyggda småhus. har hemställt att undantaget från markvillkoretföriängs.