prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — Det är min förhoppningatt en bred uppslutning skall kunna näs i frågan och att en propositionskall kunna överlämnas till för ett första grundlagsbeslut under innevarande valperiod. Pä grundval av begäran i sammagrundlagstiftningsärende bar jag efter regeringens bemyndigande också tillkallaten kommitté (dir.1988:57) med uppdrag att utreda frågan om meddelarfriheten i förhållandetmellan enskilda. Arbetet i kommittén skall bedrivas skyndsamt och medinriktning pä att en proposition skall kunna föreläggas i sådan tidatt ett första beslut i också den frågan skall kunna tas före nästa ordinarieval. 3.2 Offentlighet och sekretess Nära samband med yttrandefriheten har principen omallmänna handlingarsoffentlighet. Offentlighetsprincipen begränsas genom regler om sekretess. En nysekretesslag (1980:100) antogs av är 1980. Lagen innefattar en samlad reglering av sekretess för allmänna handlingaroch tystnadsplikt för offentliga funktionärer. Lagens tillämpning följs med stor uppmärksamhet frän sida. Förslag till ändringar i sekretessregleringen läggs fram fortlöpande i månav behov. Flera ändringar harträtt i kraft under är 1988. Bl.a. har sekretess införts för uppgifter om enskildaspersonliga förhållanden i ärenden enligt lagen (1988:688) om besOksförbud.Vidare har enskilda personer fått rätt att ta del av uppgifter om sig själva idet allmänna kriminalregistret. Regeringen har beslutat en proposition(prop. 1988/89:67) med förslag tilländringar i sekretesslagen. Förslagen innebär bl.a. ett förstärktsekretesskydd för uppgifter om enskildas personliga förhållanden inomarbetsmarknadsutbildningen m.m., inom kriminalvården och i namnärenden. Offentlighetsprincipenstillämpning på ADB-upptagningar bar gett upphov till en del såväl teoretiska sompraktiska problem. Dessa frågor utreds av data- och offentlighetskommittén. En primär uppgift för kommittén är att taställning till om de grundläggande begreppen i tryckfrihetsförordningenäven i fortsättningen kan användas som grund föroffentlighetsprincipens tillämp- ning på ADB-upptagningar. Kommittén har också utrett fråganom Prop. 1988/89:100 användningen avpersonnummer. Kommittén har lämnat fyra Bil. 4 deibetänkandenunder den gemensamma huvudtiteln i informationssamhället(SOU 1986:24 och 46, Ds Ju 1987:8 samt SOU 1987:31). I kommitténs andra delbetänkande (SOU1986:46) föreslogs bl.a. ökad sekretess för vissa registeruppgifter omenskildas personliga förhållanden. Dettaförslag har lett till lagstiftning. Jag återkommer under avsnitt3.3 till andra förslag i betänkandena. Kommittén kommerinom kort att avge sitt slutbetänkande. I detta kommer offentlighetsprincipenstillämpning pä ADB-upptagningar att behandlas. I det ärende omändringar i tryckfrihetsförordningen m.m. som jag nämnt under avsnitt3.1. har beslutats att ge principen om allmänna handlingars offentlighet ett vidare tillämpningsområde.Den skall i fortsättningen gälla också hos vissa aktiebolag, föreningar ochstiftelser som pä statens uppdrag handhar förvaltningsuppgifter som innefattarmyndighetsutövning eller liknande. Utredningen om arbetsmiljösekretess (A1985:02) har avlämnat betänkandet (SOU1987:66) Arbetsmiljö och sekretess. I betänkandet föresläs ändringar i bl.a.sekretesslagen som klarlägger möjligheterna för skyddsombud m.fl. attlämna sekretessbelagd arbetsmiljöinformationvidare till de centrala fackliga organisationerna.Förslaget innefattar ocksåbestämmelser om tystnadsplikt för personer hos de centrala organisationerna som tar emotinformationen. Betänkandet har remissbehandlats och övervägs nu iarbetsmarknadsdepartementet. Slutligen vill jag nämna två olika förslag om ändringari sekretesslagen som utarbetats inom och somremissbehandlas förnärvarande. Det ena förslaget innebär att det i större utsträckning än förnärvarande skall gå att offentliggöra uppgifter från myndigheters tillsyn över näringslivet i de fall detta krävs föratt tillgodose allmänhetens intresse av insyn i verksamhet som rör hälsa, miljö m.m. Det andra förslaget går ut på att deti särskilt angelägna fall skall finnas sekretess för uppgifter omenskildas personliga förhållanden, t.ex. iläkarintyg, i ärenden som initieras hos regeringen av enskilda. Somjag tidigare nämnt är datafrågor ett viktigt område i departementetsverksamhetsplanering. Data- och offentlighetskommitténs förslagi dess första delbetänkande (SOU 1986:24)om förbättrade möjligheter för den enskilde till rättelse ochskadestånd, när databaserade personregister innehåller uppgifter som är oriktiga eller missvisande, har redan lett till lagstiftning. Kommitténlade i sitt andra delbetänkande (SOU 1986:46) fram Prop. 1988/89:100förslag bl.a. till en särskild lag om myndigheters försäljning av Bil. 4uppgifter ur personregister. Enligt förslaget skall det i fortsättningen krävas tillstånd i lag för att fä sälja uppgifterom enskilda personer ur myndigheters personregister. Syftet medförslaget är att minska riskerna för otillbörligt inträng i enskildaspersonliga integritet. Som jag tidigarehar berört har kommittén också utrett frågor om användningen av personnummer isamhället. I sitt fjärde delbetänkande (SOU 1987:31) lade kommittén framförslag till åtgärder för attåstadkomma en reglering och begränsning av användningen av personnummer idatabaserade personregister. De båda betänkandenahar remissbehandlats. Ärendena bereds i . Som jag också redannämnt (avsnitt 3.1) har det i regeringsformen nu införts en regel omintegritetsskydd. Grundlagsändringen byggde på ett förslag i data- ochoffentlighetskommitténs tredje delbetänkande (Ds Ju 1987:8). Jag avser att begäraregeringens bemyndigande att tillsättaen utredning för en översyn av datalagen (1973:289). Ett syfte för en sådan översyn är att få etteffektivare integritetsskydd för uppgifter i personregister. Dennaöversyn är ett projekt som ingår i denverksamhetsplanering som har nämnts inledningsvis (avsnitt 1.1). Datainspektionen har tillregeringen kommit in med synpunkter på det avsedda utredningsarbetet. Jag vill i dettasammanhang också nämna att en arbetsgrupp inom utreder vissafrågor om data och integritet iarbetslivet. Gruppen skall bl.a. kartlägga arbetsgivarnas användning avdatasystem för ledning, övervakning och kontroll av arbetet och arbetstagarna. Dessutom skall arbetstagarnas inflytande överinförandet och användningen av sädana datasystem belysas. Kartläggningen -- som skall vara slutförd föreutgången av februari månad 1989 ~ skall skapa underlag för att bedömabehovet av en mer ingående översyn avkontrollen och övervakningen av de anställda genom datateknik, t.ex. för att överväga de författningsändringar ellerandra ätgärder som i sädana fall är nödvändiga. Utredningen om TV-övervakning m.m. har ibörjan av avlämnat betänkandet (SOU1987:74) Optisk - elektronisk övervakning. Efter remissbehandling avbetänkandet bereds ärendet i justitiedepartementetmed sikte pä en proposition till . Pä detcivilrättsliga området aktualiserar datorerna flera olika spörsmål. Som exempelkan jag nämna de upphovsrättsliga frågorna om skydd för materielsom distribueras i datakommunikationssystem och om skydd fördatorprogram och kretsmönster i halvledarprodukter, s.k. datachips (se avsnitt 4.8). Ettannat problem gäller ansvarsförhållanden i samband med sädana datatjänster somavser t.ex. elektronisk betalningsförmedling. Denna fräga har särskilt uppmärksammats av FN:s kommission för handelsrätt(UNCITRAL). Civilrättsligaaspekter finns också i det arbete som Prop. 1988/89:100 bedrivs för attklarlägga frågor kring användningen av ADB-teknik vid Bil. 4 slutande av avtal, bl.a. i deninternationella varuhandeln, och som ersättning för traditionella frakt- ochhandelsdokument. Detsamma gäller det arbete som pågår pä ett papperslöst systemför aktier och obligationer (se avsnitt 4.7) Dettaarbete bedrivs både på ett nordiskt och på ett vidare internationellt plan. trädde en ny förvaltningslag(1986:223) i kraft. hölls en hearing om erfarenheterna fråntillämpningen av dennya lagen. Anförandena har publicerats i rapporten (Ds 1988:64) Tillämpningenav den nya förvaltningslagen. Regeringen har beslutat enproposition om överklagande av vissa förvaltningsbeslut av enskilda organ(prop. 1988/89:66). Förslaget innebär attden nya förvaltningslagens ordning för överklagande skall gälla i deflesta fall, dvs. överklagandet skall gesin till den instans som har meddelat det överklagade beslutet. För vissaenskilda organ behälls dock den äldre ordningen för överklagande, vilket innebär att överklagandet skall gesin till överinstansen. Strävandena att minska och förenkla denstatliga regelgivningen fortsätter inom . En samladredogörelse för regelförenklingen lämnasunder Gemensamma frågor, bilaga 2, till budgetpropositionen. Den 1 juni 1988trädde lagen (1988:205) om rättsprövning av vissa förvaltningsbesluti kraft (prop. 1987/88:69, KU 38, rskr. Bakgrunden till lagen är att det hade visatsig att det i vissa fall var tveksamt omsvensk rätt stod i överensstämmelse med den tolkning av konvention angående skydd för demänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna som görsav den Europeiska domstolen. Detta gällde särskilt den artikel i konventionensom rör den enskildes rätt att få sina civila rättigheter och skyldigheterprövade i en opartisk och offentlig rättegång inför domstol. Genom lagen harregeringsrätten fått rätt att i vissa fall undanröja ett beslut i ettförvaltningsärende som rör tillämpningen av civilrättsliga normer eller ingrepp i enskildaspersonliga eller ekonomiska förhållanden. Enförutsättning är att den rättstillämpning som ligger till grund förbeslutet strider mot gällande rättsregler. I väntan päerfarenheter från tillämpningen har lagen gjorts tidsbegränsad. Den skalltillämpas på beslut som meddelas -- den 31 december 1991.Justitiedepartementet har huvudansvaret för att följa hur reformen faller ut ipraktiken. Lagen skall följas upp också genom attinstansordningen i de ärendegrupper denomfattar skall ses över. Varje departement har här 2 1988/89 Isaml. ansvaret för översynen av sina författningar. Detta arbete samordnas Prop. 1988/89:100 avstatsrådsberedningen. har beslutat enlag om förfarandet hos kommunerna,förvaltningsmyndigheterna och domstolarna under krig och krigsfara(prop. 1987/88:6, KU 16, rskr. 113,SFS 1988:97). En proposition(1988/89:50) om ändringar i lagstiftningen om bevakningsföretag och ordningsvakter harnyligen lämnats till . Med utgångspunkt i betänkandet (SOU1985:24) Ordningslag och remissyttranden över detta pågår arbete inomdepartementet på att modernisera detregelsystem som finns i lagstiftningen om allmännasammankomster och allmänna ordningsstadgan. En under år 1983tillkallad kommitté har till uppgift bl.a. att utreda möjligheterna attstärka samernas rättsliga ställning i frågor som rör rennäringen och överväga behovet av ettsamiskt organ som kan företräda samerna i olika sammanhang. Kommittén ladeunder är 1986 fram ett delbetänkande (SOU1986:36) Samernas folkrättsliga ställning.Avsikten är att kommittén skall avge sitt huvudbetänkande. 3.5 Myndighetsmissbruk och ersättning fråndet allmänna Inomdepartementet bereds förslag om ett vidgat ansvar förmyndighetsmissbruk och värdslös myndighetsutövning. Förslaget lades fram 1988 (Ds 1988:32) och har sin bakgrund i en begäranav om en översyn av tjänsteansvarel med utgångspunkt i att åstadkommaen reell utvidgning av straffansvaret.Promemorian har remissbehandlats. Avremissutfallet framgår att detta är ett område där uppfattningarna går i sär i ovanligt hög grad. Avsikten äremellertid att förelägga förslag som kan få en sä bredpolitisk uppslutning som möjligt. Reglerna om skadestånd vid fel ochförsummelse i myndighetsutövning ses över i justitiedepartementet.Avsikten är att översynen skall redovisas ien departementspromemoria . Detomfattande reformarbete som har pågätt pä familjerättens områdebörjar nu närma sig sitt slut såvittgäller den interna lagstiftningen. I fråga om äktenskapsrätten harreformarbetet resulterat i en ny äktenskapsbalk, viktiga ändringar iärvdabalken beträffande makars och bröstarvingars arvsrätt och enlag om sambors gemensamma hem. Dennya lagstiftningen trädde i kraft . På förmynderskapsrättens område träder en betydelsefullreform i Prop. 1988/89:100 kraftden . Institutet omyndigförklaring avskaffas då Bil. 4 ochersätts av en utbyggd form av godmanskap som kallas förvaltarskap. Det fortsatta reformarbetet pä detta områdeavser reglerna om förvaltning avomyndigas egendom. har lämnat ettbetänkande i denna fråga (SOU 1988:40). Reglerna omföräldrar och barn, som reviderades , utvärderas . Ett utredningsbetänkande medvissa förslag i ämnet (SOU 1987:7) övervägsi . pågår, på grundval av en hearing som hölls , arbete på endepartementspromemoria med förslag till åtgärder för att förebygga ochlindra konflikter mellan föräldrar om vårdnad eller umgänge. Också reglerna om adoption ses förnärvarande över. Det arbetet utförs avförmynderskapsutredningen, som väntas slutföra sitt arbete under år1989. Reformarbetet på familjerättensområde koncentreras nu i övrigt på den internationellt privaträttsliga regleringen. Sålunda har en lagom erkännande och verkställighet av utländska värdnadsavgörandenm.m. och om överlämnande av barn antagits av . Lagen, sombygger pä två internationella konventioner med bred anslutning, skall enligt planernaträda i kraft . Också de särskilda regler som gällerom erkännande ochverkställighet av nordiska vårdnadsavgöranden e.d. ses över inomjustitiedepartementet. Denna översyn görs i nordiskt samarbete. I departementetövervägs vidare ett utredningsförslag om nya internationelltprivaträttsliga regler om äktenskap, underhållsbidrag och arv (SOU 1987:18)tillsammans med ett annat utredningsförslag om nya internationelltprivaträttsliga regler på förmynderskapsrättens område (SOU 1987:73). I anslutning härtill kannämnas att ett nordiskt samarbete pågår påen översyn av den internordiska regleringen av äktenskap, adoption ochförmynderskap. Flera viktiga områden av betydelse för konsumenternaregleras genom särskild lagstiftning. Som exempel kan nämnasmarknadsföringslagen, lagen om avtalsvillkor i konsumentförhållanden,konsumentköplagen, konsumentkreditlagen, konsumentförsäkringslagen,hemförsäljnings-lagen och konsumenttjänstlagen. Reglerna omkonsumentköp håller nu på att reformeras. Reformarbetet bedrivs inordiskt samarbete. En proposition om en ny fullständig konsumentköplagkommer att överlämnas till under är 1989. Avsikten äratt den nya lagen skall träda i kraft med en ny allmän köplag (se avsnitt 4.3). Också konsumentkreditlagen ses förnärvarande över inom , översynen har samband med detutrednings- arbete beträffande hushållens skuldsättning som nyligenhar slutförts Prop. 1988/89:100 (seSOU 1988:55). Den frågan bereds nu inom . Beträffande konsumentskyddet påfastighetsområdet hänvisas till avsnitt 4.6. 4.3 Allmän köprätt, avtalsrätt m.m. Päden allmänna köprättens område har bedrivits ett omfattandenordiskt lagstiftningssamarbete. Detta arbete har börjat avsatta resultat. I har en köplag redan trätt i kraft den1 , och i träderen ny köplag i kraft den 1 januari 1989.1Sverige har ett förslag till ny köplag remitterats till lagrådet, och en proposition i ämnetväntas i början av är 1989. Även i pågår arbete på en ny köplag. Också särskilda lagregler ominternationella köp är pä gäng i de nordiskaländerna. En sådan lagstiftning träder i , och ikraft och kan väntas bli antagen i . De nordiska ländernahar vidare enats om att utreda om avtalslagarna i dessa länder behöver ändras. ISverige förbereds en utredning för detta ändamål. Slutligen förberedsi nordiskt samarbete en proposition på grundval av ett betänkande avkommissionslagskommittén om handelsagentur och kommission (SOU 1984:5). Ettslutbetänkande av kommittén om bl.a.frågor om kommissionsbolag väntas i början av är 1989. En annan utredning överväger frågor omleasing av lös egendom m.m. (se avsnitt 4.6). Pä det skadeständsrättsliga området pägår en utvecklingi riktning mot att gede skadelidande ökade möjligheter att få ersättning för sina skador. Dennafräga har tagits upp i årets verksamhetsplanering. Som ett led i denna utveckling harregeringen beslutat tillkalla en kommittéför att överväga om möjligheterna till ersättning för ideell skada kan förbättras. I kommitténs uppdrag ingåratt diskutera bl.a. ersättningsnivån,ersättningsprinciper och metoder för att bestämma ersättningen. Frågan ompersonskaderattens frctmtida funktion och förhållande till andraersättningsanordningar behandlas vidare av en nordisk arbetsgrupp.Sedan arbetsgruppen redovisat sina överväganden i en förstarapport förbereds nu ett nordiskt symposium i försäkringsbolagens regi tillhösten 1989. En annan fråga sombehandlas i nordiskt samarbete rör ansvaret för produktskador.Arbetet syftar till att förbättra möjligheterna till ersättning för skador som orsakas av felaktiga produkter. hearingi inhämtade synpunkter på Prop. 1988/89:100frågan från berörda myndigheter och organisationer m. fl. En depar- Bil. Inom ramen för samarbetet mellanEG- och EFTA-länderna diskuteras pågående lagstiftningsarbete idessa länder om produktansvar. Som tidigare nämntspågår inom justitiedepartmentet en översyn av reglerna om skadestånd vid feleller försummelse i myndighetsutövning (se avsnitt 3.5). Beträffande skador som uppkommer vidtransport av farligt gods deltar i ett internationellt arbete i olikaFN-organ för att förbättra de skadelidandessituation vid olyckor av större omfattning. Vidare kan nämnas attriksdagen, med anledning av risken för omfattandetankbilsolyckor, har höjt det totala ansvarsbeloppet vid en trafikolycka på väg från 50 till 300 milj. kr. Ändringen träder i kraft den1 . Också taket förersättningsansvaret för innehavare av atomanläggningar höjs fr.o.m. den 1 januari 1989väsentligt. På försäkringsrättens område pågår sedanlänge ett omfattande nordiskt reformarbete.Arbetet är i närmast inriktat pä en ny personförsäkringslag på grundval av ett förslag av försäkringsrättskommittén(SOU 1986:56). Kommittén fortsätter sitt arbete med en översyn avreglerna om sakförsäkring. Slutligen kan härnämnas att frågan om en obligatorisk ansvarsförsäkring förfritidsbåtar övervägs i nordiskt samarbete. Frågan har diskuterats vid nordiska överläggningari . Sjölagenhar setts över av sjölagsutredningen, vars arbete resulterat i lagändringar om begränsningar avredar-ansvaret och om befordran avpassagerare. Av utredningens arbetsuppgifter återstår bl.a. en revisionav sjölagens bestämmelser om godsbefordran.Detta arbete bedrivs i nära samarbete med motsvarande utredningar iDanmark, och . Utredningarna beräknas slutföra sitt arbete underär 1989. Från sjörättensområde kan vidare nämnas att , , nu har slutförtarbetet på ett utkast till en ny konvention om bärgning. Konventionsutkastet skallbehandlas vid en diplomatisk konferens . Också arbetet på en revision avansvarsgränserna i1974 års Aténkonvention om befordran tillsjöss av passagerare och deras resgods harnu slutförts. Ett utkast till ändringsprotokolltill konventionen skall enligtplanerna behandlas vid en diplomatisk konferens . Bland defrågor som står på IMO:sarbetsprogram hör regler om skadeståndsansvaret vid sjötransport avfarligt gods (se avsnitt 4.4). En annan fråga somhar stor aktualitet är ansvaret för oljeskador till sjöss. Som nämnts i 1988 årsbudgetproposition pågår i justitie- departementet ett arbete pä en departementspromemoria medförslag Prop. 1988/89:100 tillden lagstiftning som föranleds av ett tillträde till Bil. 4 ändringsprotokoll till det internationellaersättningssystemet på området (se prop. 1987/88:100 bil. 4 s. 16). Också i de lufträtlsliga reglerna omtransport av passagerare och gods har genomförts ändringar på grundval av internationellaöverenskommelser, de s.k. Montrealprotokollen nr 3 och nr 4. Tillsammans med , och harSverige ratificerat dessa protokoll . Protokollen haremellertid ännu inte trätt i kraft. Den lagstiftning som bygger på dessaöverenskommelser har därför kunnat sättas i kraft endast för sådan trafik sominte omfattas av konventionsregleringen. Det gäller till en början inrikes luftfart men berör också trafik på sädanaländer som står helt utanför den internationella civilrättsligaregleringen, det s.k. Warszawasystemet. Iförhällande till denna trafik träder lagstiftningen i kraftden . Jag vill vidarenämna att ansträngningarna pä att fä till stånd ett särskilt försäkringssystem med en obligatoriskpassagerarförsäkring fortsätter. Genom en sådan ordning skulleflygpassagerarna kunna tillförsäkras fullgodersättning vid sådana personskador som inträffar under lufttransport.Arbetet bedrivs i samverkan med försäkringsbranschen och flygföretagen. Fråganbehandlas också i nordiskt samarbete. har under hästen 1988 antagit en propositionom dödsbo-ägande och samägande av jordbruksfastigheter. Syftet med den nya lagstiftningen, som träder i kraft den 1juli 1989, är att minska olägenheterna avatt många jordbruksfastigheter ägs av dödsbon eller medsamäganderätt. På fastighetsbildningsomrädet har ettomfattande reformarbete bedrivits . På grundval av ett förslag avfastighetsbildningsutredningen om ändradeersättningsregler vid fastighetsbildning (SOU 1983:38) har en departementspromemoria utarbetats i ämnet. Promemorian remissbehandlas för närvarande.Fastighetsbildningsutredningensförslag rörande plangenomförande genom inlösenförrättning (SOU 1984:72)övervägs i departementet. Utredningens övriga förslag(SOU 1983:37 och 1986:29) har lagts till grund för en remiss om ändringar i fastighetsbildningslagen m.m. somnyligen överlämnats till lagrådet. Ijustitiedepartementet planeras vidare enproposition på grundval av de förslag som småhusköpsutredning har lagt fram tillnya regler om konsumentskyddet vid förvärv av nyproducerade småhus (SOU 1986:38) och om fel i fastighet, t.ex. mögel- ochfuktskador, i äldre småhus (SOU 1987:30). Till utredningens återstående arbetsuppgifter hör bl.a.frågan om konsumentskydd vid 22 förvärv av äldre hus på ofri grund. Denna fräga kommeratt behandlas Prop. 1988/89:100 i utredningensslutbetänkande, som väntas . Slutligen övervägs ijustitiedepartementet byggnadspantutredningens förslag till ettregisterpantsystem för byggnader pä annans mark (SOU 1984:22) och friköpsutredningens förslagom friköp vid historiska arrenden (SOU 1986:52). Inom finansmarknadenhar utvecklats en avtalstyp som kallasfastighetsleasing eller fastighetsrenting. Denna avtalstyp, som brukarkarakteriseras som ett mellanting mellan köp och hyra, utreds av en särskild utredning, somockså överväger frågor om leasing av lös egendom (se avsnitt 4.3). 4.7 Bolagsrätt och annan associationsrätt Denaktiebolagsrättsliga lagstiftningen har tillkommit i nordiskt samarbete underåren 1973-1978. De nordiska lagarna har därefter ändrats vid olika tillfällen. I de nordiskaländerna planerar man nu ett utredningsarbete genom nationella kommittéer om eventuellalagstiftningsbehov pä aktiebolagsrättens område. Avsikten är att man i dettautredningsarbete också skall utvärdera uppnådda resultat och pågående arbeteinom EG på bolagsrättens och värdepappersrättens område. Av stor praktiskbetydelse är vidare det reformarbete som går ut på att införa ett papperslöst system föraktier och obligationer. En principropositioni ämnet, som utarbetats inom , har behandlats av . Ijustitiedepartementet utarbetas denlagstiftning som krävs för att det nya systemet skall kunna genomföras.En proposition om denna lagstiftning kan beräknas komma att överlämnas tillriksdagen . På handelsbolagsrättens område övervägs ijustitiedepartementet gränsdragningen mellan handelsbolag och enkla bolag (seSOU 1986:44). Det arbete på en nystiftelselag som påbörjades är 1975 håller nu pä att slutföras ijustitiedepartementet. En proposition i ämnet förbereds på grundval av endepartementspromemoria, som har remissbehandlats.