prop · GC0395 · 1988-12-31 00:00:00 — Vid omröstning skall den mening gälla, som omfattasav mer än hälften av rättens ledamöter. Om någon mening har erhållit hälftenav rösterna och ordförandens röst är bland dem, skall den meningen gälla. Vidavgörande av frågor om prövningstillstånd enligt 49 kap. 12 § skaU dock, om enav ledamöterna vill bevilja prövningstillstånd, hans mening gälla somhovrättens beslut. Prop.1988/89:95 Bilaga 2 18 kap. 8a§' I mål där förlikning om saken är tillåten och värdet av det som yrkas uppenbart inte överstiger vad som anges i 1 kap. 3 a § förstastycket 2., gäller i fråga om rättegångskostnader vid tingsrätten följande i stället för bestämmelserna i 8 §. Ersättning får inte avse annat än kostnad för 1. rådgivning enligt rättshjälpslagen (1972:429) , 2. ansökningsavgift, 3. resa och uppehälle för part eller ställföreträdare i samband med sammanträde eller, om personlig inställelse ej föreskrivits, resa och uppehälle för ombud, 4. vittnesbevisning, 5. översättning av handling. I mål där / kap. 3 a § första stycket tillämpas gällerföljande i stället för bestämmelsema i 8 §. Ersättning för rättegångskostnad får inte avse annat änkostnad för 1. rådgivningenligt rättshjälpslagen (1972:429) vid eU tillfälle för varje instans, 2. ansökningsavgift, 3. resa ochuppehälle för part eller ställföreträdare i samband med sammanträde eller, ompersonlig inställelse ej föreskrivits, resa och uppehälle för ombud, 4. vittnesbevisning, 5. översättning avhandling. Ersättning utgår endast i den mån kostnaden varit skäligenpåkallad för tillvaratagande av partens rätt. Ersättningsom anges i andra stycket 3 utgår enligt bestämmelser som regeringen meddelar Medkostnad som sägs i andra stycket 1 jämställs kostnad för annan råd- Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. 1988/89: 95 givning som lämnas av advokat eller biträdande jurist påadvokatbyrå, i den mån den ejöverstiger högsta avgift för rådgivning enligt rättshjälpslagen. Har målet till en början handlagts i annan ordning än somgäller för mål som avses i denna paragraf, utgår ersättning för kostnad somavser den tidigare handläggningen enligt de kostnadsregler som gäller fördenna. Har ett mål om lagsökning eller betalningsföreläggandehänskjutits till rättegång eller upptagits efter återvinning får, om måletdärefter avgörs genom tredskodom mot svaranden, ersättning även avse skäligkostnad för en rättegångsskrift eller för inställelse vid ett sammanträde införrätten. Sådan ytterligare ersättning utgår, om inte särskilda skäl föranlederannan bedömning, enligt bestämmelser som regeringen meddelar. Delsamma skallgälla, om ett mål om handräckning upptagits efter återvinning. 35 kap. 13 §' Vid huvudförhandlingen skall de bevis som upptagits utomhuvudförhandlingen tas upp på nytt, om rätlen finner detta vara av betydelse imålet och det inte föreligger hinder mol alt ta upp beviset. Har tingsrätten i ett mål som full- Har tingsrätten i ettmål som fullföljts till hovrätten tagit upp muntlig följts lill hovrättentagit upp muntlig bevisning eller hållit syn på stället, bevisning eller hållitsyn på stället, behöver beviset tas upp på nytt en- behöver beviset tas upp pånytt endast om hovrätten finner detta vara dast om hovrätten finner detta varaav betydelse för utredningen eller av betydelse för utredningen. I om någonpart yrkar del och hov- högsta domstolen får de bevis som rätten inte finneratl det skulle sakna tagits upp av lägre rätt tas upp på betydelse. I högstadomstolen får de nytt endast om det föreligger synbevis som tagits upp avlägre rätt tas nerliga skäl. upp på nytt endast om det föreligger synnerligaskäl. Om ett bevis inte tas upp på nytt, skall det förebringasgenom protokoll eller på annat lämpligt sätt. I vadeinlagan skall vadekäranden uppgiva: 1. den dom, motvilken talan föres; 2. grunderna förvadetalan med angivande, i vilket avseende underrättens domskäl enligtkärandens mening äro oriktiga; samt ' Senaste lydelse 1987-.747. Nuvarande Ivdelse Föreslagen lydelse Prop. 1988/89: 95 Bilaga 2 3. i vilken del domen överklagas och den ändring i domen, som käranden Om prövningstillstånd behövs, skallkäranden i vadeinlagan ange de tidstöd för au sådant tillstånd skaU Käranden skall i vadeinlagan uppgiva de bevis han villåberopa och vad han vill styrka med varje särskilt bevis. Skriftligt bevis, somej tidigare förebragts, skall i huvudskrift eller styrkt avskrift fogas vidvadeinlagan. Vill käranden atl förnyat förhör med vittne eller sakkunnig ellerpart skall äga rum eller förnyad syn å stället skall hållas, skall han angivadet i vadeinlagan jämte skälen därtill. I vadeinlagan skall käranden ockangiva, om han vill, att motparten skall infinna sig personligen vidhuvudförhandling i hovrätten. Vadeinlagan skall vara egenhändigt undertecknad avkäranden eller hans ombud. Genmälet skall med därvid fogade handlingar delgivasvadekäranden. Finnes för målets beredande ytterligare skriftväxlingerforderlig, äge hovrätten förordna därom. Hovrätten äge tillika meddelanärmare bestämmelser om skriftväxlingen och därvid även föreskriva, i vilketavseende part skall yttra sig. Part må föreläggas att inkomma med mer än enskrift, endast om särskilda skäl äro därtill. Under förberedelsen får sammanträde hållas, om det ärpåkallat för en ändamålsenlig handläggning av målet: Vad som sagts om sammanträde per telefon i 42 kap. 10 §skall gälla även vid sammanträde enligt:denna paragraf. 12 § Finnes för målets beredande part I fråga omhovrättens skyldigheter eller annan böra höras, förordne med avseende påmålets utredning hovrätten därom på sätt den finner under förberedelsenskall 42 kap. 8 § andra stycket tillämpas. Innan hovrättens dom eller slutliga beslut meddelats, måvadelalan återkallas. Vadekäranden äge ej ändra sin talan atl avse annan del avunderrättens dom än den som uppgivits i vadeinlagan. Part må ihovrätten lill stöd för sin talan åberopa omständighet eller bevis, som ejtidigare förebragts, endast om han gör sannolikt, att han haft giltig ursäktför sin underlåtenhet att åberopa omständigheten eller beviset vidunderrätten, eller om det av annan särskild anledning bör tillåtas auomständigheten eller beviset åberopas. Framställes först i hovrätten yrkandeom kvittning, må del avvisas, om det ej utan olägen-hel kan prövas i målet. Innan hovrättens dom eller slutliga beslut meddelats, fårvadetalan återkallas. Vadekäranden får inte ändra sin talan att avse annan delav underrättens dom än den som uppgivits i vadeinlagan. Part/år i hovrätten till stöd för sin talan åberopa enomständighet eller eU bevis, som inte tidigare förebragts, endast om 1. han görsannolikt, alt han haft giltig ursäkt för sin underlåtenhet att åberopaomständigheten eller beviset vid tingsrätten eller 2. det äruppenbart au det inte föranleder någon olägenhet att omständigheten prövaseller beviset förebringas. Framställs först i hovrätten ett yrkande om kvittning,/drdel avvisas, om det inte utan olägenhet kan prövas i målet. Prop.1988/89:95 Bilaga 2 Även utanyrkande skall hovrätten undanröja underrättens dom, om domvilla, som sägs i 59kap. 1 § 1-4, förekommit vid underrätten. Har vidunderrätten förekommit annal grovt rättegångsfel, äge hovrätten, om skäl ärodärtiU, även utan yrkande undanröja domen. Även utan yrkande skall hovrätten undanröja tingsrättensdom, om domvilla, som sägs i 59 kap. 1 § 1-J, har förekommit vid tingsrätten. Om detvid tingsrätten har förekommit annat fel i rättegången än som avses i förstastycket eller 127 §, får hovrätten undanröja tingsrättens dom endast om feletkan antas ha inverkat på målets utgång och inte kan avhjälpas utan väsentligolägen-hel i hovrätten. Parterna skall beredas ullfälle au yttra sig i fråganom undanröjande, om det inte är uppenbart obehövligt. Undanröjandet må avse domen i dess helhet eller allenastviss del. Berör rättegångsfelet även del av domen, som ej överklagats, prövehovrätten med hänsyn till omständigheterna, om denna del skall undanröjas. Åberopas annal fel i rältegången, än som avses i 26 eller27 §, må hovrätten undanröja underrättens dom, allenast om felet kan antagashava inverkat på målets utgång och ej kan utan väsentlig olägenhet avhjälpas ihovrätten. Undanröjandet får avse domen i dess helhet eller endastviss del. Berör rättegångsfelet även del av domen som inte överklagats, skaUhov-rätlen med hänsyn lill omständigheterna pröva, om denna del skallundanröjas. / annat faU än som avses i 26 eller 27 § får hovrättenundanröja tingsrättens dom endast i samband med avskrivning av målet ellerstadfäslelse av förlikning eller om i målet skall prövas yrkande, omständigheteller bevis som inte prövats i tingsrätten. Kan prövningen utan väsentlig olägenhetäga rum i hovxätten, får dock domen undanröjas endast om någon av parternayrkar det och hovrätten finner det påkallat au målet prövas på nyu itingsrätten. Parterna skaU beredas ullfälle au yura sig i frågan omundanröjande, om del inte är uppenbart obehövligt. Prop.1988/89:95 Bilaga 2 51 kap. 10 § Genmälet skall med därvid fogade handlingar delgivasvadekäranden. Finnes förmålets beredande ytterligare skriftväxling erforderlig, äge hovrätten förordnadärom. Hovrätten äge tillika meddela närmare bestämmelser om skriftväxlingenoch därvid även föreskriva, i vilket avseende part skall yttra sig. Part måföreläggas atl inkomma medmer än en skrift, endast om särskilda skäl ärodärtill. Under förberedelsen får sammanträde hållas, om det ärpåkallat för en ändamålsenlig handläggning av målet. Vad som sagts om sammanträde per telefon i 42 kap. 10 §skaU gälla även vid sammanträde enligt denna paragraf. 12 § Finnes för målets beredande part Hovrätten förordnar om inställan- ellerannan böra höras, förordne det tiU sammanträde enligt 51 kap. hovrätten därom på säU den finner lämpligt. Om inställandeav tilltalad, som är anhållen eller häktad, förordne hovrätten. 10 § tredje stycket av den som är anhållen eller häktad. Har tingsrätten funnit au den tilltalade begått denåtalade gärningen och överklagas domen beträffande annat än denna fråga, skallhovrätten pröva frågan endast om det i denna del föreligger något förhållandesom skulle kunna utgöra grund för resning enligt 58 kap. 2 § eller kunnamedföra undanröjande av domen på grund av domvilla eller om målets utgång vidtingsrätten i samma del uppenbarligen beror på grovt förbiseende eller grovtmisstag. Prop.1988/89:95 Bilaga 2 Även utan yrkande skall hovrätten undanröja underrättensdom, om domvilla, som sägs i 59 kap. 1 § 1-4, förekommit vid underrätten. Har vid underrätten förekommit annat grovt rättegångsfel,äge hovrätten, om skäl äro därtill, även utan yrkande undanröja domen. Undanröjandet må avse domen i dess helhet eller allenastviss del. Berör rättegångsfelet även del av domen, som ej överklagats, prövehovrätten med hänsyn till omständigheterna, om denna del skall undanröjas. Även utan yrkande skall hovrätten undanröja tingsrättensdom, om domvilla, som sägs i 59 kap. 1 § 1-3, har förekommit vid tingsrätten. Om detvid tingsrätten har förekommit annat fel i rättegången än som avses i förstastycket eller i 27 §, får hovrätten undanröja tingsrättens dom endast om feletkan antas ha inverkat på målets utgång och inte kan avhjälpas utan väsentligolägen-hel i hovrätten. Parterna skall beredas tillfälle att yttra sig ifrågan om undanröjande, om det inte är uppenbart obehövligt. Undanröjandet får avse domen i dess helhet eller endastviss del. Berör rättegångsfelet även del av domen som inte överklagats, skaUhovrätten med hänsyn lill omständigheterna pröva, om denna del skallundanröjas. Finnerhovrätten annat fel i rättegången hava förekommit, än som / annatfall än som avses i 26 eller 27 § får hovrätten undanröja tings- avses i 26 eller 27 §. må hovrätten undanröja underrättens dom, allenast om felet kan antagas hava inverkat på målels utgång och ej kan utan väsentlig olägenhet avhjälpas i hovrätten. rättens dom endast om (' målet skaU prövas yrkande,omständighet eller bevis som inte prövats i tingsrätten. Kan prövningen utanväsentlig olägenhet äga rum i hovrätten,/år rfocA: domen undanröjas endast omnågon av parterna yrkar det och hovrätten finner det påkallat atl målet prövaspä ny It i tingsrätten. Parterna skaU beredas tillfälle au yttra sig i fråganom undanröjande, om det inte är uppenbart obehövligt. 55 kap. 15 § Beträffande rättegången i högsta domstolen skola i övrigti tvistemål 50 kap. 11-20 SS, 22 S, 24 S och 25 S första och andra styckenasamt i brottmål 51 kap. 11-20, 22, 24, 25 och 31 §S äga motsvarandetillämpning. Vad i 50 kap. 26-29 rörande tvistemål saml i 51 kap. 26-29 SS rörande brottmål är för hovräu stadgat om undanröjande av underrätts dom och om återförvisning skall beträffande högsta domstolen äga motsvarande tillämpning i fråga om lägre rätts dom. Vad som sägs i 50 kap. 26, 27 och 29 H rörande tvistemålsamt i 51 kap. 26, 27 och 29 §S rörande brottmål om undanröjande av tingsrättsdom och om återförvisning skall beträffande högsta domstolen ha motsvarandetillämpning i fråga om lägre rätts dom. Prop.1988/89:95 Bilaga 2 Dom, som vunnit laga kraft, skall på besvär av den,vilkens rätt domen rör, på grund av domvilla undanröjas: 1. om måletupptagits, ehuru däremot förelegat rättegångshinder, som vid fullföljd högrerätt haft alt självmant beakta; 2. omrätten ej varU domför; 3. om domen givits mot någon, som ej varit rätteligenstämd och ej heller fört talan i målet, eller genom Dom, som vunnit laga kraft, skall på besvär av den,vilkens rätt domen rör, på grund av domvilla undanröjas 1. om målet har tagits upp trots att det har förelegal eu rättegångshin der, som vid fullföljd högre rätt haft atl självmant beakta, 2. om domen givils mot någon, som inte har varit rätteligen stämd och inte heller har fört talan i målet, eller genom domen någon, som inte har varit part i målet, lider förfång, 3. om domen är så mörk eller ofullständig, att det inte framgår därav, hur rätten dömt i saken eller domen någon, som ej varit part i målet, lider förfång; 4. om domen är såmörk eller ofullständig, atl därav ej framgår, huru i saken dömts; eller 5. om i rättegångenförekommit annat grovt rättegångsfel, som kan antagas hava inverkat på måletsutgång. 4. om i rättegången förekommit annat grovt rättegångsfel,som kan antas ha inverkat på målets utgång. Besvär över domvilla som grundas på omständighet somavses i första stycket 4 skall avvisas om klaganden inte gör sannolikt att hanhar vant förhindrad att i rättegången åberopa omständigheten eller att haneljest haft giltig ursäkt au inte göra det. Prop.1988/89:95 Bilaga 2 Härigenom föreskrivs i fråga om ' atl 14kap. 17 § skall ha följande lydelse. Prop.1988/89:95 Bilaga 2 14 kap. 17 § Iäktenskapsmål och mål om underhåll skall tingsrätten beslå av en lagfarendomare och tre nämndemän. Tingsrätten är dock domför med en lagfaren domare isamma utsträckning som i andra tvistemål. Dessa regler gäller även för andramål som handläggs i samma rättegång. Om detbehövs med hänsyn lill målets omfattning eller någon annan särskildomständighet, får fyra nämndemän sitta i rätten. Om detinträffar förfall bland nämndemännen sedan en huvudförhandling har påbörjats,är rätten domför med en lagfaren domare och två nämndemän. Iäktenskapsmål och mål om underhåll skall tingsrätten bestå av en lagfarendomare och fyra nämndemän. Tingsrätten är dock domför med en lagfaren domare isamma utsträckning som i andra tvistemål. Dessa regler gäller även för andramål som handläggs i samma rättegång. Om detbehövs med hänsyn till målets omfattning eller någon annan särskildomständighet, får fem nämndemän sitta i rätten. Om detinträffar förfall bland nämndemännen sedan en huvudförhandling har påbörjats,är rätten domför med en lagfaren domare och tre nämndemän. Närnämndemän ingår i tingsrätten, skall ordföranden vid överläggning redogöra föromständigheterna i målet och innehållet i gällande rätt. Vid omröstning skallförst ordföranden och därefter nämndemännen säga sin mening. I övrigt gällerbestämmelserna i om överläggning och omröstning i tvistemål. Senaste lydelse 1987:230. Lag omändring i lagen (1976:600) om offentlig Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1976:600) omoffentlig anställning alt 5 kap. 1 S skall ha följande lydelse. Prop.1988/89:95 Bilaga 2 En ordinarie domare är skyldig att utöva en annan tjänst än sin egen bara om del gäller en jämställd eller högre domarljänst vid den domstol som han tillhör. Dock föreligger dessutom skyldighet alt tillfälligt tjänstgöra i en annan domstol 1. för en rådman i tingsrätt: som ledamot i en annan tingsrätt inom samma hovrätlsområde vid sådan handläggning som kräver flera lagfarna domare än en, 2. för en rådman i länsrätt: som ledamot i en tingsrätt eller en hovrätt, 3. för ett kammarrättsråd: som ledamot i en hovrätt. 5 kap 1§' En ordinarie domare är skyldig alt utöva enannan tjänst än sin egen bara om det gäller en jämställd eller högredomartjänst vid den domstol som han tillhör. Dock föreligger dessutomskyldighet att tillfälligt tjänstgöra i en annan domstol 1. för en rådman itingsrätt: som ledamot i en annan tingsrätt inom samma hovrättsområde vid sådanhandläggning som kräver flera lagfarna domare än en, 2. för en rådman ilänsrätt: som särskild ledamot i en tingsrätt eller en hovrätt, 3. för ettkammarrättsråd: som särskild ledamot i en hovrätt. Bilaga3 Yttranden över betänkandet har till juslitiedepartementel avgetls av justitiekanslern,riksåklagaren, , , brottsförebyggande rådet,, statskontoret, , , Götahovrätt, hovrätten över och , hovrätten för ,hovrätten för Nedre , hovrätten för ,Stockholmstingsrätt, , , , , , , juridiskafakultetsnämnden vid , ombudsmän(justitieombudsmannen ), , , , Föreningen ,Föreningen , Nämndemännens riksförbund.Centralorganisationen SACO-SR, i , , Småföretagens , ,, ochFörsäkringsbolaget . Riksåklagarenhar bifogat yttranden från överåklagarna vid regionåklagarmyndigheterna iStockholms län oeh , och samt vid åklagarmyndigheterna iMalmö och . Hovrättenöver och har bifogat ett yttrande från yngrefö-reningen vidSkånska hovrätten. CentralorganisationenSACO-SR har bifogat ett yttrande frän . (), , , , , och har förklarat sigavstå från att lämna synpunkter på betänkandet. Bostadsdomstolenhar underhand erfarit att det inom pågår en översyn avbestämmelserna om bostadsdomstolens sammansättning. Domstolen vill medanledning härav aktualisera några frågor om ändring av bestämmelserna. Enligt5 § lagen (1974:1082) om bostadsdomslol består bostadsdomstolen av lagfarnaledamöter, en teknisk ledamot och intresseledamöter. De senare företräderfastighetsägares, hyresgästers eller bostadsrättshavares intressen.Domförhetsreglerna finns i 1216§§. Enligt huvudregeln skall domstolen varasammansatt av lagfarna ledamöter och intresseledamöter. Såvitt nu är avintresse innebär bestämmelserna i övrigt följande. När mål rörbostadsrättsfastigheter skall de intresseledarnöter som företräder fastighetsägarintressenvara väl förtrogna med förvaltning av sådana fastigheter. Om mål gällerhyresfastigheter som tillhör enskilda skall inlresseledamöterna påfastighetsägarsidan företrädesvis vara väl förtrogna med förvaltning av dylikafastigheter. Rör mål andra hyresfastigheter skall ledamöterna vara välförtrogna företrädesvis med förvaltning av hyresfastighet som tillhör annan änenskild. Ett undantag från reglerna om medverkan av intresseledamöter gällerenligt 16 § lagen om bostadsdomstol. Enligt denna paragraf får en lagfarenledamot ensam företa förberedande åtgärd samt pröva fråga om avskrivning avmål. Deltagandeav intresseledamöter sotn är förtrogna med förvaltning av bostads rät tsfastigh et Närlagen om bostadsdomstol tillkom 1974, torde det knappast ha förekommithyreslägenheter i bosiadsrättshus. Läget är nu ett annat. Genom tillkomsten avlagen (1982:352) om rätt till faslighelsförvärv för ombild-ning tillbostadsrätt och förbudet mot att med bostadsrätt upplåta lägenhet som är uthyrd(2 § tredje stycket och 8 § tredje stycket bostadsrättslagen) har del blivitvanligt alt bostadsrättsföreningar också är hyresvärdar. Tvister mellanföreningar och hyresgäster förekommer. Än mer frekventa är hyreslvister avolika slag, främst rörande besittningsskydd (12 kap. 46 § första stycket 6 ajordabalken), mellan bostadsrätlshavare oeh personer som hyrbostadsrällslägenhet. Enligt domstolens mening är del en olägenhet att fleraolika sammansättningar prövar likartade frågor. Övervägande skäl talar för atlnu ifrågavarande ledamöter bör delta endast vid prövning av frågor enligt 52 §och 60 § första stycket 1 bostadsrällslagen, dvs. frågor där de har särskildsakkunskap. Hyresfastighetsom lillhör enskild resp. annan än enskild Gränsdragningenmellan hyresfastighet som tillhör enskild resp. annan än enskild är ibland svär att göra. Lagtexten är vag och ger ingen närmare ledning. Av förarbetena (prop. 1974:151 s. 56 och 117) framgår atl till 128 kategorien annan änenskild - här bortses frän stat och kommun - i Prop. 1988/89:95 första hand hörde allmännyttiga bostadsföretagen. Handlingarna i målen Bilaga 4 ger i mängafall inte någon ledning i frågan om ett företag är allmännyttigt eller inte. Enfullständig förteckning över dessa företag saknas. Det kan därför ej uteslutasatt del kan ske förbiseenden. Med hus som tillhör allmännyttan likställs iförarbetena hus som avses i första stycket 3 5 kungörelsen (1972:60) omundantag från tillämpningen av lagen om hyresreglering m. m. De praktiskasvårigheterna att avgöra humvida ett företag hör till någon av dessa kategorierär betydligt större; inte ens företagen kan alltid ge klara besked. Del ärotillfredsställande att sä mycket tid och kraft skall behöva ägnas åt attutreda för målens avgörande tämligen betydelselösa frågor om hur domstolenskall vara sammansatt. Fel sammansättning innnebär att domstolen inte varitdomför och atl domvilla enligt 59 kap. I § 2 såledesföreligger. Enligtbostadsdomslolens mening bör 13 § andra stycket lagen om bostadsdomstolförtydligas, förslagsvis efter mönster av undantagsregeln i sista meningen av12 kap. I § sjätte stycket jordabalken. Reglerna bör vidare utformas så att detinte blir domvilla om domstolen i något fall skulle ha annan sammansättning änden i första hand avsedda. Enklast torde detta uppnås om i 13 § anges attintresseledamöterna företrädesvis skall vara förtrogna med förvaltning av resp.huskategori. Prövningav vissa processuella frågor Enligtdomstolens mening finns det ett behov av att kunna avgöra vissa frågor utan atlbehöva kalla in intresseledamöter. Det kan gälla frågor om undanröjande av ettnämndavgörande av processuella skäl, t. ex. återkallelse av talan,rättegångshinder eller domvilla samt frågor om avvisning av besvär ellerstadfästelse av förlikning. Ett annan exempel är rättshjälpsfrågor somförekommer i samband med att mål avskrivs efter återkallelse av överklagande. 1sädana fall är medverkan av intresseledamöterna onödigt betungande både förintresseledamöterna och domstolen. Bostadsdomstolenföreslär att bestämmelserna ändras så att den vid prövning som inte avsersjälva saken är domför även med tre lagfarna ledamöter. Samrådhar skett med företrädare för , , , och . Någon erinran mot deförslag som här redovisats har inte anförts. Ärendet har behandlats i plenum avdomstolens lagfarna ledamöter. 9 1988/89. Härigenomföreskrivs i fräga om dels alt 1 kap. 3, 3 a oeh8 §§, 2 kap. 4 §, 10 kap. 8 a §, 12 kap. 9 §, 18 kap. 8 a §, 35 kap. 13 §, 47kap. 3 och 4 §§, 49 kap. 9 §, 50 kap. 10, 12, 25, 26 och 28 §§, 51 kap. 10, 12,26 och 28 §§ samt 59 kap. I och 2 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i balkenskall införas fyra nya paragrafer, 1 kap. 3 b, 3 c och 3 d §§ samt 51 kap. 23 a§, av följande lydelse. Prop.1988/89:95 Bilaga 5 Tingsrätten skall, om annat inte är föreskrivet, bestå av en lagfaren dotnare. En tingsrätt är i tvistemål domför med tre lagfarna domare. Flera änfyra lagfarna domare får inte sitta i rätten. I brottmål skall Ungsrätten bestå av en lagfaren domare och trenämndemän.