prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — Bland de olikatjänster som utför framhåller rådet särskilt programmet för småoch medelstora företag som viktigt. Bland nytillkommande prioriteringarfrån rådets sida kan nämnas, förutom och "Åretsutlandsmarknad", aktiviteter avseende offset och miljövårdsteknik. Av de affärsområdensom är etablerade bedömer att utvecklingsmöjligheterna är störstavseende informationsteknologi, transportteknik och förädlade livsmedel. Bygg- ochenergiteknik, skog, havsteknik liksom tillverkningsteknik är väl etableradebland företagen. Verksamheten svensk bygg- ochenergiexport är nu inne på sitt femte ochsista år . En utvärdering har gjorts av riksrevisionsverket.Exportrådet tillstyrker förslaget att verksamheten lever vidare som endel av affärsområdesorganisation. gäller inte krav påabonnemang för verksamheternas stöd till svensk projektexport och svensk bygg- ochenergiexport. Företag utnyttjar i regel flera tjänster i sittexportarbete och kan då komma att mötas avolika krav vad gäller abonnemangsfrågan. ser det därför somnaturligt att samma krav gäller för all verksamhet. Anslagsuppräkningenutgår från anslagsnivån för /89 för anslagetExportfrämjande verksamhet. Prisomräkning inkl. huvudförsla get uppgår för anslagsposten1. Exportfrämjande åtgärder till . och för anslagsposten 3. Till regeringens disposition till . Därutöver begärs ca 22,5 milj. kr. för anslagsposten I och ca 11,2 milj. kr. för anslagsposten 3. Dessamedel avses finansiera Västeuro pa-projektet (7 milj. ), som "Åretsutlandsmarknad" (6 milj. ), förberedelser för som "Årets utlandsmark- 172 nad" (2 milj. samt förstärkningar av den exportfrämjandeorganisatio- Prop. 1988/89: 100 neni och (3 milj. Förslaget om förstärkta medel till Bil. 5regeringens disposition motiveras med behovet av ökad flexibilitet frånregeringens sida i exportfrämjandeverksamheten. begäranom medel för svensk projektexport och för konsultstödet om totalt 25 milj. kr.i oförändrat anslag grundar sig på en uppskattning av anslagsbehov för attinfria gjorda åtaganden under tidigare budgetår och anslagsåret. Exportrådetföreslår vidare oförändrade garantiramarom 35 resp. 8 milj. kr. Handelsbalansen har givit betydandeöverskott. Det finns dock ett antal faktorer som kan påverka denna balans inegativ riktning. En sådan är osäkerheten i den allmänna konjunkturutvecklingen.En annan faktorär försvagningen i svenskt näringslivs internafionella konkurrenskraft. Vidaremedför den ökade integrationen i , som tar alltmer fart, en hårdarekonkurrens för svenska företag. Detta gör det angeläget att i fortsättningen möjliggöraett kraftfullt exportfrämjande arbete via den centrala organisafionen på dettaområde, nämligen exportråd. Företagen har heltnaturiigt huvudansvaret för att den egna exporten utvecklas tillfredsställande.Den nationella ekonomiska politiken har också stor betydelse för företagen ideras exportansträngningar. Därutöver är de statliga insatserna för att direkt främja svenskexport viktiga. Jag vill understrykaSveriges exportråds centrala roll på detta område. Enligt min meningär det angeläget att detta exportfrämjande arbete kan ske i ett långsiktigtperspektiv. Möjligheten att införa en treårsbudgetering bör prövas i dettasammanhang. En särskild rapport med bl. a. en förutsättningslös utvärdering avverksamheten, näringslivets engagemang och relationer fill andra organ med inslag avexportfrämjande verksamhet bör tas fram som underlag för en sådan bedömning.Jag avser att återkomma till regeringeni denna fråga. Detförändringsarbete som har bedrivits kommer naturligen att fåbetydelse i den nämnda särskilda rapporten. Detia arbete har varit värdefullt.Jag ser också positivt på det omfattande arbetet från sida med verksamhetsanalysoch resultatredovisning. har isin verksamhetsplan angett vissa prioriterade marknader ochtjänster/affärsområden. Jag delar i stort bedömningar i dessa frågor.OECD-området är vår största handelspartner och bör prioriteras - inte minstEG-området - men vissa mer avlägset belägna marknader har också betydelse.Liksom tidigare år vill jag peka på att insatserna görs i ettlångsikfigt perspektiv och i samspel med olika aktiviteter inom hela det områdesom påverkar våra exportansträngningar. Vidare bör insatsema koncentreras tillbetalningsstarka marknader. Utlandsorganisationenmåste ständigt anpassas till förändringar i mark nadsbildenoch företags efterfrågan på tjänster. Jag delar bedömning att och utgör intressanta och växande marknader för svensk export.Verksamheten bör enligt min mening även 173 fortsättningsvisbedrivas inom utrikesrepresentationens ram. Jag är såle- Prop. 1988/89: 100des inte beredd att föreslå ökade medel lill för detta ändamål. Under innevarandebudgetår genomförs särskilda samlade insatser på marknaden som har utsetts till "Åretsutlandsmarknad". Vidare har det särskilda inletts frånexportrådets sida. Innan beslut tas omandra marknader som "Årets utlandsmarknad" torde det vara av intresse att utvärdera den nupågående satsningen i bl. a. med avseende på aktiviteter som ingåri det löpande arbetet, i det särskilda marknadsprojektet och i den särskildaVästeuropasatsningen. I avvaktan påen sådan utvärdering är jag inte beredd att nu föreslå ökade medel försatsningen "Årets utlandsmarknad". När det gäller detsärskilda delar jag syn på behovet av de tjänster som erbjudsoch kommer att erbjudas svenska företag medsyfte att underlätta för dessa företag att komma in på den västeuropeiska marknaden. hartilldelats vissa extra medel för detta ändamål. I den mån anseratt ytterligare medel behövs härför får en omprioritering ske inom befintliganslagsram. Pris- och löneomräkning minskat medhuvudförslagets uppgår till . En sänkningsker av anslaget med . för attfinansiera det ökade arbetet inom EFTA detta budgetär och en ökning med 2 milj. kr. för att finansieranedan nämnda informationsinsatser. Verksamheten svensk bygg- ochenergiexport bör fortsätta att vara en delav affärsorganisation i enlighet med utvärderingsrapportens förslag. Det är angeläget att verksamhetenäven fortsättningsvis kan arbeta på ett självständigt och flexibeltsätt. Liksom för i övrigt börkrav på abonnemang från företag eftersträvas. Jag har i denna fråga samrått medchefen för och med chefen för miljö- ochenergidepartementet. Jag beräknar behovet av anslagsmedel tillsvensk projekte.xport till 21 milj. kr.Utbetalningar under /90 avser åtaganden under det budgetåret ochtidigare budgetår. Garantiramen bör enligt min mening uppgå tilloförändrat 35 milj. kr. Krav på abonnemang bör eftersträvas även för företagsom tar i anspråk denna verksamhet. Jag beräknarbehovet av anslagsmedel till konsultstödet till 4 milj. kr. Utbetalningar /90 avser åtaganden under det budgetåret och tidigare budgetår. Garantiramenbör uppgå till oförändrat 8 milj. kr. Jag har beräknatvissa medel till regeringens disposition för särskilda exportfrämjande insatser avolika slag. Som exempel på sådana insatser kan nämnas särskilda exportaktioner,information och förstärkt kommersi ell representation i utlandet samtstöd till export av tjänster från statliga myndigheter. Vidare skall medlen användas för att betala kostnader för departementets informationsverksamhet i om det västeuropeiska integrationsarbetet. Verksamheten avser en bred informafionsspridning, bl.a. i form av regelbundnanyhetspublikationer, översiktliga och special- inriktade informationsskrifter samtmedel för översättning av centrala dokument rörande integrationen i . Jag beräknar ett belopp om 174 för detta ändamål. Jag beräknar ett medelsbehov om totalt Prop.1988/89: 100 . för att möjliggöra genomförandet av nämnda åtgärder.Till Bil. 5 detta kan läggas att medel urden ointecknade reservationen under anslaget också kan användas förkonkreta insatser efter särskild prövning från regeringens sida. För /90 beräknar Jag ettmedelsbehov om totalt 238 024 000 kr.Därtill kommer medel att tillföras verksamheten genom omprioriteringar inom chefens för miljö- ochenergidepartementets verksamhetsområde. Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. till E.xportfrämjandeverksamhet för /90 anvisa ett reservationsanslag på , 2. bemyndigaregeringen att medge att utfästelser om stöd till svensk projektexport får lämnas till ett belopp påhögst , 3. bemyndigaregeringen att medge att utfästelser om stöd till konsultexport fårlämnas till ett belopp på högst . E 3.Exportkreditnämnden, täckande av vissautgifter för skadeersättningar 1987/88 Utgift 193 022587(1) 1988/89 Anslag 1 000 1989/90 Förslag 1 000 (1). hänför sigtill utgifter under /87. som hänför sigtill /88 kommer att belasta anslaget 1988/89. Avtidigare ianspråktagna medel återbetalade EKN . under /88. medel hänförliga till budgetåret1986/87. som hänför sig till /88 kommer att återbetalas under /89. () har till uppgift att genomgarantigivning försäkra svenska företag mot olika typer av risker i samband med exportavvaror och tjänster. Garantigivningen bedrivs inom två system: normal-garantisystemet(n-systemet) och det s. k. s-systemet, som avser garantier motiverade av svenska samhällsintressen. EKN:s skrivelse om verksamheten m. m. EKN har med skrivelse daterad tillregeringen inkom mitmed en redogörelse för verksamhetens utveckling jämte en bedömning av det aktuella risklägct samt prognoser för det ekonomiska utfallet av verksamheten. I EKN:sskrivelse berörs, till skillnad fråntidigare år, varken riktlinjerna för nämndens verksamheteller behovet av eventuella förändringar i garantisystemen.Dessa frågor har EKN kommenterat i sitt 175 remissyttrande över den presenteradeexportkreditutredningen (Statens roll vid finansiering av export, SOU 1988:42). EKN redogör ocksäför de försök som gjorts att skatta värdet av EKN:s fordringar och av riskernai garantiengagemanget. Avsikten härmed är att söka utveckla ett mer fullständigtresultatmått än vad som följer av en rent likviditetsmässigredovisning. EKN anser att derambelopp som fastställt för verksamheten bör varatillräckliga för att möta såväl extraordinära garantianspråk som vissavalutakurshöjningar fram till . Den totala ramen för exportkreditgarantigivningen uppgår f. n. till 70000 milj. kr., varav 32 000 milj. kr. reserverats förs/u-garantier. Under /88 angesn-garantiåtagandena ha fortsatt att minska,som s/u-garantierna legat kvar på oförändrad nivå. Per uppgick de uteståendegarantiförbindelserna och -utfästelsernainom n-systemet till 12 666 milj. kr. resp. 9 218 milj. kr., medan de inom s/u-systemet var 14 008 milj. kr.resp. 14 583 milj. kr. Vid avräkningmot av riksdag och regering fastställda ramar upptas garantiutfästelser till och förhandsbesked till av resp. belopp. En avräkning mednämnda andelar resulterar i ett ramutnyttjande /88 om 16 300 milj. kr. resp. 19 300 milj.kr. för n-och s/u-syste-men.U-garantigivningen, som avsåg garantigivning vid export av betydelse för ekonomiska utveckling, har ienlighet med riksdagsbeslutavskaffats fr.o.m. , och s/u-ramen för nya garantier avser därförenbart s-garantier. Enligt EKN påverkar denna förändring icke behovet av ramutrymme, eftersom u-garantigivningenvarit obetydlig . Beträffande de ramar som finns för kurs-och investeringsgarantier om 2 000 milj.kr. resp. 1 000 milj. kr., erfordras enligt EKN:s bedömning ingenförändring. EKN:s verksamhet har under flera årresulterat i stora underskott. Under verksamhetsåren1986/87 och 1987/88 uppgick de till 243 milj. kr. resp. 450 milj. kr. Det ackumulerade underskottet uppgick per den 30juni 1988 till 1 842 milj. kr. Enligt EKN:s s. k. normalprognosberäknas underskottet bli ca 500milj. under /89, 250 milj. kr. /90 och 300 milj. kr. /91.Enligt nämndens opfimistis-ka prognosalternativ skulle verksamhetenunder samma treårsperiod i stället kunnaresultera i ett överskott om 700 milj. kr., medan man i ett pessimistiskt alternativ förutser ett underskottom 3 900 milj. kr. I EKN:s skrivelsehar även redovisats prognoser beträffande utbetalningar frånstatskassan för täckande av vissa upplåningskostnader . Utgåendefrån normalprognosen väntas dessa uppgå till ca 210 milj. kr., 260 milj.kr. resp. 320 milj. kr. för budgetåren 1988/89, 1989/90 och 1990/91. kr., 210 milj. kr. resp. 240 milj. kr. kunna återföras tillstatskassan genom ränteåtervinning på skadereglerade belopp för vilkaupplåningskostnaderna belastat statskassan. EKN:s rörliga kredithos uppgår sedan verksamhets /88 fill 3 700 milj. kr., varav drygt 2 100 milj. kr. EKN har valt att basera sin beräkning av det Prop. 1988/89: 100 kommandekreditbehovet på normalprognosen, enligt vilken underskottet Bil. förutses blisammanlagt ca 750 milj. kr. under verksamhetsåren 1988/89 och 1989/90. EKN uppskattar att systemet medgarantigivning i utländska valutor kan resultera i ett visst överskott. Dettainnebär att verksamheten i svenskakronor egentligen skulle ge ett större underskott än ovannämnda Även med hänsyn härfill och till risken för ettogynnsammare utfall änenligt normalprognosen, torde det enligt EKN inte behövasnågon höjning av den röriiga krediten. skullebli extremt negativ förutskickas dock att behov kan uppkomma av dragningar från statsanslag. Sedan den 1 januari1987 har EKN möjlighet att utfärda garantier i utländska valutor. Vid skaderegleringav sådana garantier har EKN rätt att låna upp utländsk valuta. haringen sådan upplåning varit erforderlig, och behovet bedöms förbli begränsatäven under /90. Garantiåtagandenai utländsk valuta kan dock växa snabbt, varför det enligt EKN bör finnas en beredskap att möta eventuellt uppkomrnande behovav finansiering av skadeersättningar i sådana valutor. EKN har därför föreslagit att man på samma sätt som /89 medges rätt attuppta lån i utländska valutor till ett belopp motsvarande högst 500 milj. kr. EKN:sgarantigivning är av stor betydelse för den svenska exporten, framför allt förstörre projekt och systemleveranser vilka utgör en viktig del av vår export. En EKN-garanti är ofta enavgörande förutsättning för att sådanexport skall komma till stånd, speciellt till u-lands- och öststatsmarknader.Det är mot denna bakgrund väsentligt att EKN även fortsättningsvis får möjlighet att ge garantier ibetydande omfattning för export till sådana länder. Riskerna i garantigivningen har varitmycket stora . EKN:sverksamhet innebär därför en svår avvägning mellan uppgiften att ge ettrimligt stöd till exporten, i huvudsak jämförligt med det som det stora flertalet utländska konkurrenter erhåller,och målet att få verksamheten att gå ihop . Genom deninternationella skuldkrisen har många länder drabbats av akuta betalningsproblem, vilka medförtminskade leveranser av projekt ochkapitalvaror till såväl som öststater. Till följd härav harefterfrågan pä exportkreditgarantier avtagit, vilket fått negativa konsekvenser för EKN:s garanfigivning ochpremieintäkter. Den industrialiserade världens långivare har intagiten mer försiktig attityd visavi länder som förlorat sin kreditvärdighet. Alltför storåterhållsamhet med krediter och garantier kan befaras för värraskuldländernas betalningsproblem och bidra till en ytteriigare minsk ningav den internationella handeln. Från svensk sida har vi därför, i samverkanmed andra länder, eftersträvat en mer samordnad hantering av komplicerade skuldkriser ochsökt uppnå konsolideringar anpassade till 177 12 1988/89. Inom ramen för har Prop. 1988/89: 100överenskommelse uppnåtts om att bevilja de fattigaste och mest Bil.5 skuldtyngda länderna skuldlättnaderutöver tidigare skuldomförhandlings-villkor. Enligt EKN:snormalprognos kommer verksamheten att resultera i ett underskott ävenunder . Under /89 väntas ett negativtutfall om ca 500 milj. kr., vilket är gynnsammare än vad som förutsågs i denprognos som gjordes i fjolårets skrivelse till regeringen. /90 väntas underskottet minska ytterligare. Jag vill i dettasammanhang framhålla vikten av attSveriges internationella åtaganden i vad avser exportkreditgarantierföljs. I förra årets budgetproposition anmäldesatt en översyn av de system som finns förexportkreditgarantigivning, statsstödd exportkredilgivning och u-kreditgivning var motiverad. En utredninghar nu genomförts. Utredningens betänkande (Statens roll vidfinansiering av export, SOU 1988:42) harvarit föremål för remissbehanding. Jag avser att föreslå regeringen att genom särproposjtion redovisaresultatet av utredningen och framföravissa förslag till förändringar avriktlinjerna för EKN:s verksamhet. Propositionen beräknas kunna föreläggasriksdagen . Jag delar EKN:suppfattning att rambeloppen för garantigivningen inom n- och s-systemeninte behöver höjas, samt att den rörliga krediten hos kan förbli oförändrad.EKN bör även fortsättningsvis ges rätt att uppta lån i utländsk valuta till ett värde motsvarande 500 milj. kr.För kursgarantier har EKN föreslagit en oförändrad ram om 2 000 milj. kr. under /90, vilketjag instämmer i. Detsamma gäller ramen för investeringsgarantier om I 000 milj.kr. Den hitills gällande tjänstebrevsrätten förexportkreditnämnden slopas from . Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. medgeatt staten åtar sig betalningsansvar i form av statsgaranti för exportkrediter till ett belopp på högst 70 , varav 32 . reserveras för garantigivning vid särskilt samhällsintresse, 2. medge att statenåtar sig betalningsansvar i form av statsgaranti för kursgarantier vid export till ett belopp påhögst 2 , 3. medge att statenåtar sig betalningsansvar i form av stalsgaranti för investeringar i utlandet till ett belopp på högst1 , 4. godkänna alt denrörliga kredit som ställts till EKN:s förfogande hos oförändrat får uppgå till , 5. bemyndiga regeringen att medge att EKNunder /90 får uppta lån iutländska valutor till ett motvärde på högst , 6. till ,täckande av vissa utgifter för skadeersättningar under /90,anvisa ett förslagsanslag på . avseende vissa utgifter förskadeersättningar i samband Prop.1988/89: 100 Bil. Krigsmaterielinspektionen utövar kontroll övertillverkningen av krigsmateriel och handlägger ärenden rörande tillstånd tillexport och viss import avsådan materiel. Kostnaderna för kontrollmyndighetensorganisation och verksamhet skall bestridasgenom avgifter frän tillverkare av krigsmateriel samt genom expeditionsavgifter för tillstånd att utförakrigsmateriel från riket. harkrigsmaterielinspekfionens resurser förstärkts vilket avspeglas i ökningen avmedlen på anslaget för förvaltningskostnader. (Beloppen anges i brev 1988/89 Föredraganden(3) (1 942) (2 073) {+ 115) 181(1) 2 975(2) (11181 000 kl', avser inköp avdatorutrustning och telefaxmaskin. (2)Förstärkningarhar skett avseende personal, lokaler (31 Ändringstali förhållande till justerat regleringsbrev för budgetåret 1988/89. Jag hemställer atl regeringen föreslår alt tillKrigsmaterielinspektionen för /90 anvisa ett förslagsanslagpå . Interamerikanskautvecklingsbanken (IDB) är en regional utvecklingsbank, vars målsättning är att bidra till låntagarländernas socialaoch ekonomiska utveckling. Det sker främst genom lån för finansiering avhögpriori-terade utvecklingsprojekti och . IDB har traditionellt ägnat sig åt främstprojektutlåning, vilket innebär Prop. 1988/89: 100 att banken tillskjuter endel av de projektkostnader som skall betalas i Bil. 5 utländsk valuta. Till följd av de ekonomiska svårigheterna iLatinamerika har det emellertid blivit allt svårare förlåntagarna att klara av de lokalaprojektkostnaderna. Detta, tillsammans med svårigheterna att nå en överenskommelse om en ytterligare påfyllnadav bankens kapitalresurser har lett till att lDB:s utlåning minskatväsentligt. IDB har sedan ävenNorge anslutit sig till banken , sammanlagt 44 medlemsstater. Sverigeinträdde som medlem 1977 sedan nya upphandlingsregler trätt i kraftåret innan. Enligt dessa är upphandlingen till bankfinansierade projekt begränsad till medlemsländerna.Sverige,tillsammans med , och samt fem andra västeuropeiska länderbildar en s. k. valgrupp och representeras i bankstyrelsen av en gemensamexekutivdirektör. Denna post, som innehas av , roterar mellan destörre länderna i valgruppen. Bankens huvudkontorär beläget i . Antalet fast anställda tjänstemän i banken uppgår till drygt1 400, varav två svenskar. Bankens tidigare president, , som innehaft denna post sedan år1971, efterträddes av utrikesministern i Umguay, nye presidenten har vidtagit en rad personalförändringar i bankens ledning samtpåbörjat vissa organisationsförändringari syfte att bättre anpassa bankens verksamhet lill den svåra ekonomiska och sociala situationen i Latinamerika.Vidare har en över-synskommitlétillsatts bestående av ett tiotal framstående internationella finansmän ochpolitiker. Gruppen är inte inblandad i bankens dagliga mlinarbete utan arbetar självständigt sområdgivare åt presidenten efter en av styrelsen fastställdarbetsbeskrivning. Resultatet av gruppens arbete avses komma att ligga till grund för diskussionerna om bankens framtidaroll och verksamhet.. Bankens ordinariekapital uppgår till efter sammanslagningen av det regionalakapitalet, till vilket de latinamerikanska medlemsländerna bidrar, med delinier-regionala kapitalel. Sammanslagningen av kapitalresurserna bör ökabankens möjligheter all låna upp pengar på de internafionella kapitalmarknaderna påmer fördelaktiga villkor. Förhandlingar ombankens sjunde allmänna kapitalpåfyllnad (lDB-7) inleddes i samband med IDB:sårsmöte i . Därefter har ett tiotal förhandlingsmöten ägt rum. Påfyllnadsförhandlingarnasyftar lill att fastställa dels den totala påfyll-nadsvolym varpå bankensverksamhet skall baseras , dels den fördelning avbidragen som skall gälla mellan bidrags-givande medlemsländer. Storleken av påfyllnaden harföreslagits till högst med en åtföljande påfyllnad avfonden för särskild verksamhet(FSO) med omkring 100 milj. dollar. En förutsättning förUSA:s deltagande i en väsentligt ökad resurspåfyll- nad är att nya beslutsreglerinförs med möjlighet tilluppskjutande av projekt och sektorprogram på begäran av en minoritet av länder. Detta krav har avvisats av låntagarländerna liksomav de icke-regionala länderna och med hänvisning till bankens multilaterala karaktär. mansmed och har emellertid de icke-regionala länderna Prop. 1988/89:100 krävt den omorganisation av banken och de personalföränd- Bil. 5 ringar som inletts. Det är inte möjligt att förutsäga närförhandlingarna om IDB-7 kan slutföras. röststyrka i IDB grundar sig på andelen tecknataktiekapital och är 0,. Vårt bidrag till fonden för särskild verksamhetmotsvarar 0,av samtliga bidrag. Fonden, som utgör lDB:s motsvarighet till inom världsbanksgruppen,beviljar utvecklingskrediter på mycket fördelaktiga villkor. Fram till slutet avden pågående sjätte kapilalpåfyllnaden kommer atl ha bidragit tillIDB med totalt ca 24 milj. dollar. Utbetalningarna till denna påfyllnad beräknas för del vara avslutadeunder /94. Beräknade utbetalningar under /90 För /90 beräknas utbetalningarkomma att uppgå till omkring 15,7 milj. kr. Av detta belopp hänför sig ca 9,3 milj. krtill femtekapilalpåfyllnaden och ca 6,4 milj. kr. till den sjätte. Vidare skall gamla skuldsedlar på drygt 9 milj. kr.inlösas, som enligt den ursprungliga betalningsplanen redan förfallit. Banken har emellertidpå gmnd av minskad utlåning ej behövt ta dessa i anspråk förinlösning under såväl föregående som innevarande budgetår. Utöver deregelbundna utbetalningarna på 15,7 milj. kr. måste medel reserveras för de tidigareförfallnaskuldsedlarna. Anslaget torde därför totalt komma alt debiteras med ca 21,5 milj. kr. Banken beviljar lån till projekt i de regionalamedlemsländerna dels på nära kommersiella villkor, dels på särskilt förmånligavillkor från fonden för särskildverksamhet. Vid utgången av år1987 hade IDB, räknat från verksamhetsslarlen , beviljat lån om totalt 39,7miljarder dollar. Under beviljades lån om sammanlagt 2 361 milj. dollar,varav 346 milj. dollar utgjorde lån på mjuka villkor. IDB:s utlåning harmobiliserat kompletterande finansiering i låntagarländerna på ca 75,5miljarder dollar, varför den totala projektkostnaden för IDB-projekten uppgår tillmer än . Banken spelar på delta sätt en viktig roll somkatalysator. sedan inträdde i banken och framt.