prop · GC0395 · 1988-12-31 00:00:00 — I mål om åtal för brott, för vilket inte är stadgat lindrigarestrafl' än fängelse , skall rätten dock beslå av en lagfaren domareoch fem nämndemän. Om del behövs med hänsyn tiU målets omfattning eller någonannan särskild omständighet, får ytterligare en nämndeman utöver vad somföljer av första eller andra meningen sitta I rätten. Kanhuvudförhandlingen i ett brottmål beräknas kräva minst , Jår tvålagfarna domare sitta i rätten JÖrutom nämndemännen. Omdet inträffar förfall bland nämndemännen sedan huvudförhandlingen harpåbörjats, är rätten domför med en lagfaren domare och två nämndemän eller, imål som avses i andra stycket andra meningen, med en lagfaren domare och fyranämndemän. Tingsrättär domför tned en lagfaren domare närmål avgörs utan huvudförhandling, vid annan handläggningsom inte 'Senaste lydelse 1986:120. skervid huvudförhandling eller vid syn på stället, vidsådan huvudförhandling i tvistemål som hålls i förenklad form och vid annanhuvudförhandling i tvistemål, när det är tillräckligt med hänsyn UU måletsbeskaffenhet att målet avgörs av en enda domare och parterna samtycker liU det, vid huvudförhandUng ochsyn på stället i tnål om brott för vilket inte är .stadgat svårare straffanböter ef ler fängelse , under förutsättning att det intefinns anledning att döma lill annan påföljd än böter och det i målet inte ärfråga om JÖretagsbot. 1988/89:95 Bilaga 5 /tvistemål där förlikning om saken är tillåten gäller i stället för bestämmelsernai 3§ att tingsrätten alhid skall bestå av en lagfaren domare, om värdet av vadsom yrkas uppenbart inte överstiger hälften av basbeloppet enligt lagen(1962:381) om allmän försäkring. Förstastycket gäller inte, om en part första gången han skaUföra talan i målet yrkaratt allmänna regler skall tillämpas och därvid gör sannolikt att denbakomliggande tvisten rör ett högre värde eller atl utgången annars är avsynnerlig betydelse för bedömningen av andra föreliggande rättsförhållanden.Har talan väckts genom ansökan otn belalningsföreläggande. skaU den part sombegär att målet hänskjuts till rättegång senast i samband därmed Jramstallayrkande som sagts. Medvärde enligt första stycket avses det värde som kan antas gälla vid tiden förtalans väckande. Har talan väckts genom ansökan om VidhuvudförhandUng i tvistemål skall tingsrätten bestå av tre lagfarna domare, omannat inte är föreskrivet. Rättenskall bestå av en lagfaren domare när huvudförhandlingen hålls i förenkladform. Rättenär vid huvudförhandlingen domför med en lagfaren domare om i annat faU än somavses i andra stycket rätten anser det tillräckligt att en domare sitter i rättenoch parterna samtycker liU det eller målet är av enkel beskaffenhet. Består rätten av trelagfarna domare och inträflar förfall för någon av dessa sedanhuvudförhandlingen har påbörjats, är rätten domför med två lagfarna domare. - Senastelydelse 1987:747. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. lagsökning,betalningsföreläggande eller handräckning eller som enskilt anspråk i brottmål,avses värdet vid rättens beslut att tvisten skall handläggas som tvistemål.Vid bedömningen skall hänsyn inte tas tiU rättegångskostnaderna. Tingsrätten skall vid huvudförhandling i brottmål bestå av en lagfarendomare och tre nämndemän. Inträffar förfall för någon av nämndemännen sedanhuvudförhandlingen har påbörjats, är rätten dock domför med en lagfaren domareoch två nämndemän. Vid huvudförhandling i mål om brott för vilket inte är föreskrivetsvårare straffan böter eller fängelse är tingsrätten domförutan nämndemän, om det inte finns anledning att döma till annan påföljd änböter och det i målet inte är fråga om företagsbot. Om det föreligger särskilda skäl med hänsyn till målets omfattningeller svårighetsgrad, fär antalet lagfarna domare utökas med en utöver vad somföljer av första stycket första meningen. Detsamma gäller i fråga om antaletnämndemän. Vid avgörande av mål utan huvudförhandling och vid prövning av frågorsom hör till rättegången får tingsrätten ha den sammansättning som ärföreskriven för huvudförhandling, om det föreligger särskif da skäl med hänsyntiU målets eller frågans beskaffenhet. 1 tvistemål där förlikning om saken är tillåten skall tingsrättenaU-tid bestå av en lagfaren domare, om värdet av vad som yrkas uppenbart inteöverstiger hälften av basbeloppet enligt lagen (1962:381) om aU-mänförsäkring. Förstastycket gäller inte, om en part första gången han skall föra ta lan i målet yrkar att allmänna reg- 132 lerskall tillämpas och därvid gör sannolikt att den bakomliggande tvisten rör etthögre värde eller att utgången annars är av synnerlig betydelse förbedömningen av andra JÖreliggande rättsförhållanden. Har talan väckts genomansökan om betalningsföreläggande, skall den pari som begär att målethänskjuts tiU rättegång senast i samband därmed framställa yrkande som nysssagts. Medvärde enligt första stycket avses det värde som kan antas gälla vid tiden förtalans väckande. Har talan väckts genom ansökan om lagsökning,betalningsföreläggande eller handräckning eller som enskilt anspråk i brottmål,avses värdet vid rättens beslut all tvisten skall handläggas som tvistemål.Vid bedömningen skall hänsyn inte tas liU rättegångskostnaderna. 1988/89:95 Bilaga 5 Utöver vad som följer av 3b§ får i en tingsrätt, som avses i 7 §, vid prövning av där avsedda mål såsom särskilda ledamöter ingå, var för sig eller tillsammans, 1. en person som förordnats som ekonomisk expert enligt 4 kap. 10 a §, om det finns behov av särskild fackkunskap inom rätlen i fråga om ekonomiska förhållanden, 2. en person som är eller har varit lagfaren domare i allmän förvaU- ningsdomstol, om det finns behov av särskild fackkunskap inom rät ten i fräga om skatterättsliga förhål landen. Utövervad som följer av i får i en tingsrätt, som avses i 7 §, vid prövning av däravsedda mål såsom särskilda ledamöter ingå, var för sig eller tillsammans, 1. enperson som förordnats som ekonomisk expert enligt 4 kap. 10 a §, om det finns behov av särskild fackkunskap inom rätten i fräga om ekonomiska förhållanden, 2. enperson som är eller har varit lagfaren domare i allmän förvalt ningsdomstol, om del finns behov av särskild fackkunskap inom rät ten i fräga om skatterättsliga förhål landen. Deltar särskild ledamot vid huvudförhandlingen, gäller ifråga om antaletnämndemän 3 § andra stycket andra och tredje meningarna. Om särskildsammansättning av tingsrätt vid behandling av vissa mål gäller i övrigt vaddärom är stadgal. ' Senaste lydelse1985:415. Hovrätt är domför med trelagfarna domare. I mål som överklagats från tingsrätt skall dock minst fyralagfarna domare delta / hovrätten, om tingsrätten bestått av tre eller Jleralagfarna domare. Flera än fem lagfarna domare får inte delta i hovrätten. Hovrätten är domför medtre lagfarna domare. I mål som överklagats från tingsrätt skall dock minstfyra lagfarna domare delta när hovrätten avgör målet, om tingsrätten beståttav tre lagfarna domare. Flera än fem lagfarna domare får inte delta ihovrätten. 1988/89:95 Bilaga 5 1brottmål gäller, i stället för bestämmelserna i första stycket, att hovrättenär domför med tre lagfarna domare oeh tvä nämndemän. Flera än fyra lagfarnadomare och tre nämndemän fär inte della. Förekommer ej anledning att döma tillsvårare straffan böter och är det i målet inte fräga om företagsbol, ärhovrätten dock domför även med den sammansättning som anges i första stycket.Detsamma gäller vid handläggning som ej sker vid huvudförhandling. Vidbehandling av frågor om prövningstillstånd skall hovrätten bestå av tvålagfarna domare. Vidbeslut om avskrivning av mål efter återkallelse är hovrätten domför med enlagfaren domare. Regeringen bestämmeri vilken omfattning åtgärd, som avser endast beredandel av ett mål, får vidtasav en lagfaren domare i hovrätten eller av en annan tjänsteman vid denna. Itvist mellan konsument och näringsidkare rörande vara, tjänst eller annannyttighet som tillhandahållits för huvudsakligen enskilt bruk färnäringsidkaren sökas där konsumenten har sitt hemvist. Detta gäller dockendast om målet i tingsrätten kan antas bli prövat av en lagfaren domare enligtI kap. 3 1tvist mellan konsument och näringsidkare rörande vara, tjänst eller annannyttighet som tillhandahållits för huvudsakligen enskilt bruk fär talan motnäringsidkaren väckas vid rätten i den ort där konsumenten har sill hemvist.Detta gäller dock endast om målet i tingsrätten kan antas bli prövat av enlagfaren domare enligt I kap. 3 rf§. Skriftlig fullmaktskall företes i huvudskrifl, när ombudet första gången vid rätlen för talan imålet. Är, då fullmakt skallföretes, sådan icke tillgänglig, skall rätten giva ombudet tid att förete den;vad nu sagts gälle ej i fråga om vade- eller missnöjesanmälan. Finnes uppskovolägligt, må rätten forlsälla med handläggningen av Ar, då fullmakt skallföretes, sådan icke tillgänglig, skall rätten giva ombudet tid att förete den;vad nu sagts gälle ej i fråga om missnöjesanmälan. Finnes uppskov olägligt, mårätten fortsätta med handläggningen av målet, dock 'Senaste lydelse 1987:747. 'Senaste lydelse 1987:747. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop.1988/89:95 Bilaga5 målet, dock utan atl däri meddela ulan att däri meddela dom eller dom eller slutligt beslut.Utfärdas slutligt beslut. fullmakt,skall behörigheten anses skall behörigheten anses innefatta innefattavad ombudet tidigare åt- vad ombudet tidigare åtgjort i rät- gjort i rättegången. Finnerrätten ovisst, huruvida parts underskrift å fullmakt är riklig, må rättenmedgiva anstånd för ovisshetens undanröjande. Skriftlig fullmakt skall ihuvudskrift eller styrkt avskrift bifogas akten. 8a§' 1 mål där 1 kap. 3 a § första stycket I mål där I kap. 3 rf§ första styc- tillämpasgäller följande i stället för ket tillämpas gäller följande i stället bestämmelserna i 8 §. för bestämmelserna i 8 §. Ersättningför rättegångskostnad får inte avse annal än kostnad för 1. rådgivning enligträltshjälpslagen (1972:429) för varje instans, 2. ansökningsavgift, 3. resa och uppehälle för parteller ställföreträdare i samband med sammanträde eller, om personliginställelse ej föreskrivits, resa och uppehälle för ombud, 4. vittnesbevisning, 5. översättning av handling. Ersättningutgår endast i den mån kostnaden varit skäligen påkallad för tillvaratagande avpartens rätt. Ersättningsom anges i andra stycket 3 utgår enligt bestämmelser som regeringen meddelar. Medkostnad som sägs i andra stycket 1 jämställs kostnad för annan rådgivning somlämnas av advokat eller biträdande jurist på advokatbyrå, i den mån den ejöverstiger högsta avgift för rådgivning enligt rättshjälpslagen. Harmålet till en början handlagts i annan ordning än som gäller för mål som avsesi denna paragraf utgår ersättning för kostnad som avser den tidigarehandläggningen enligt de kostnadsregler som gäller för denna. Harett mål om lagsökning eller betalningsföreläggande hänskjutits till rättegångeller upptagils efter återvinning fär, om målet därefter avgörs genomtredskodom mot svaranden, ersättning även avse skälig kostnad för enrältegångsskrifl eller för inställelse vid ett sammanträde inför rätten. Sådanytterligare ersättning utgår, om inte särskilda skäl föranleder annan bedömning,enligt bestämriielser som regeringen meddelar. petsamma_ skall gälla, om ettmål om handräckning upptagils efter åtérviniiirig._ ' "" '35 kap' " ' ' ' ''' ,.:/"'"|3v. :".-\ '. /'-.:,:',:',.. '::'V- ' Vidhuvudförhandlingen.skall de beyis som upptagils utorn huyudför- , , , handlingen las upp på,nytt, om rätlen finner detta vara av betydelse i ... målet och del inte föreligger hinder.mot att ta upp beviset, . ,',...: ' Senaste Ivdelse 1987:747. 'Senastelydelse 1987:747. Hartingsrätten i ett mål som fullföljts till hovrätten tagit upp muntligbevisning eller hållit syn pä stället, behöver beviset tas upp på nytt endastom hovrätten finner detta vara av betydelse för utredningen eller om någon partyrkar det och hovrätten inte finner att det skulle sakna betydelse. I högstadomstolen får de bevis som tagits upp av lägre räll tas upp på nytt endast omdet föreligger synnerliga skäl. Omett bevis inte tas upp på nytt, eller på annat lämpligt sätt. Hartingsrätten i ett mål som fullföljts till hovrätten tagit upp muntligbevisning eller hållit syn pä stället, behöver beviset tas upp på nytt endastom hovrätten finner detta vara av betydelse för utredningen. I högsta domstolenfär de bevis som tagits upp av lägre rätt tas upp pä nytt endast om detföreligger synnerliga skäl. skalldel förebringas genom protokoll 1988/89:95 Bilaga 5 Om stämningsansökningeninte uppfyller föreskrifterna i 2 § eller i övrigt är ofullständig eller om sådantintyg, som avses i 2 § tredje stycket, inte föreletts, skall rätten föreläggamålsäganden att avhjälpa bristen. Detsamma gäller om föreskrivenansökningsavgift inte har betalats. Om stämningsansökningeninte uppfyller föreskrifterna i 2 § eller i övrigt är ofullständig eller om sådantintyg, som avses i 2 § ftärde stycket, inte företetls, skall rätten föreläggamålsäganden att avhjälpa bristen. Detsamma gäller om föreskriven ansökningsavgiftinte har betalats. Följer målsäganden inteett föreläggande enligt 3 §, skall ansökningen avvisas, om den är såofullständig att den inte utan väsentlig olägenhet kan läggas till grund fören rättegång i ansvarsfrågan. Detsamma gäller om något intyg som avses i 2 §tredje stycket inte har företetls eller om underlåtenheten avser betalning avansökningsavgiften. Följer målsäganden inteett föreläggande enligt 3 §, skall ansökningen avvisas, om den är såofullständig all den inte utan väsentlig olägenhet kan läggas till grund fören rättegång i ansvarsfrågan. Detsamma gäller om något intyg som avses i 2ftärde stycket inte har företetls eller om underlåtenheten avser betalning avansökningsavgiften. Över underrätts beslut,varigenom vade- eller missnöjesanmälan eller ansökan om återvinning elleråterupptagande eller vade- eller besvärstalan avvisats, må klagan föras genombesvär. Ej må i annat fall Jråga, huruvida sådan anmälan eller ansökan gjortseller talan eljest fullföljts på föreskrivet sätt eller inom rätt tid, kommaunder hovrättens bedömande. Tingsrätts beslut,varigenom missnöjesanmälan eller ansökan om återvinning eller åtempptagan-deeller vade- eller besvärslalan avvisats, får överklagas genom besvär. I annatfall får inte frågan, humvida sådan anmälan eller ansökan gjorts eller talanannars fullföljts pä föreskrivet sätt eller inom rätt tid, prövas avhovrätten. 'Senaste lydelse 1987:448. '" Senaste lydelse 1987:448. 1988/89:95 Bilaga 5 Genmäletskall med därvid fogade handlingar delgivas vadekäranden. Finnesför målets beredande ytterligare skriftväxling erforderlig, äge hovrättenförordna därom. Hovrätten äge tillika meddela närmare bestämmelser omskriftväxlingen och därvid även föreskriva, i vilket avseende part skall yttrasig. Part må föreläggas att inkomma med mer än en skrift, endast om särskildaskäl äro därtill. Under förberedelsen får sammanträde hållas, om det behövs JÖr enändamålsenlig handläggning av målet. Vad som sagts om sammanträde per telefon i 42 kap. 10 § skall gällaäven vid sammanträde enligt denna paragraf. Finnes för målelsberedande part eller annan böra höras, förordne hovrätten därom på sätt denfinner lämpligt. I Jråga om hovrättensskyldigheter under förberedelsen skall 42 kap. 8S andra stycket tillämpas,lämpligt Innan hovrättens dom ellerslutliga beslut meddelats, må vadetalan återkallas. Vadekäranden äge ej ändrasin talan att avse annan del av under-rätlens dom än den som uppgivits ivadeinlagan. Part må i hovrätten tillstöd för sin talan åberopa omständighet eller bevis, som ej tidigareförebragts, endast om han gör sannolikt, att han haft giltig ursäkt JÖr sinunderlåtenhet att åberopa otnständighe-ten eller beviset vid underrätten, ellerom det av annan .särskild anledning bör tillålas att omständigheten ellerbeviset åberopas. Fram.stäUes först i hovrätten yrkande om kvittning, må delavvisas, om det ej utan olägenhet kan prövas i målet. Innanhovrättens dom eller slutliga beslut meddelats, Jår vadelalan återkallas. Vadekärandenfår inte ändra sin talan att avse annan del av tingsrättens dom än den somuppgivits i vadeinlagan. / mål där förlikning omsaken är tillåten en part i hovrätten till stöd för sin talan åberopaomständigheter eller bevis, som inte har förebringats, endast om 1. han gör sannolikt atthan inte kunnat åberopa omständigheten eller beviset vid tingsrätten eller 2. han annars haft giltig ursäktall inte göra det. Framställsförst i hovrätten ett yrkande om kvittning, /är det avvisas, om det inte utanolägenhet kan prövas i målet. " Senaste lydelse 1971:218. 1988/89:95 Bilaga 5 Ävenutan yrkande skall hovrätten undanröja underrättens dom, om domvilla, som sägsi 59 kap. 1 § 1 4, förekommit vid underrätten. underrätten förekommit annat grovt rättegångsfel, äge hovrätten, om skäläro därtiU. även utan yrkande undanröja domen. Undanröjandet må avsedomen i dess helhet eller allenast viss del. Berör rättegångsfelet även del avdomen, som ej överklagats, pröve hovrätten med hänsyn till omständigheterna,om denna del skall undanröjas. Ävenulan yrkande skall hovrätten undanröja tingsrättens dom, om domvilla, som sägsi 59 kap. 1 § 1-3, har förekommit vid tingsrätten. Undanröjandetyär avse domen i dess helhet eller endast viss del. Berör rättegångsfelet ävendel av domen, som inte överklagats, skaU hovrätten med hänsyn till omständigheternapröva, om denna del skall undanröjas. Åberopas annat fel irättegången, än som avses i 26 eller 27 §, må hovrätten undanröja underrättensdom, allenast om felet kan antagas hava inverkat pä målets utgång och ej kanutan väsentlig olägenhet avhjälpas i hovrätten. Om det vid tingsrättenhar förekommit annat fel i rättegången än som avses i 26 eller 27 §,/ar hovrättenundanröja tingsrättens dom endast om felet kan antas ha inverkat pä måletsutgång och inte utan väsentlig olägenhet kan avhjälpas i hovrätten. Parterna.skall få tiUJälle att yttra sig i frågan om undanröjande, om det inte äruppenbart obehövligt. Genmäletskall med därvid fogade handlingar delgivas vadekäranden. Finnesför målets beredande ytterligare skriftväxling erforderlig, äge hovrättenförordna därom. Hovrätten äge tillika meddela närmare bestämmelseromskriftväxlingen och därvid även föreskriva, i vilket avseende part skall yttrasig. Part må föreläggas att inkomma med mer än en skrift, endast om särskildaskäl äro därtill. Under förberedelsen får .samrnan-träde hållas, om det behövs för enändamålsenlig handläggning: av målet. Vad.som .sagts om .sammanträde per telefon i 42 kap. 10 tf .skall gälla även vid .sammanträde enligt denna ,, paragraf ; . Finnes för måletsberedande part eller annan böra höras, JÖrordne hovrätten därom på .sätt denfinner Hovrätten får bestämmaatt den som är anhållen eller häktad .skall, inställas till .sammanträde enligt lämpligt.Om inställande av tiU-talad. som är anhållen eller häktad, förordne hovrätten. Föreslagenlydelse 10 a tredje stycket. Prop.1988/89:95Bilaga 5 Har tingsrätten Jiinnit atl den liU-lalade begått den åtaladegärningen och överklagas domen belräfiande annat än denna Jråga, skaU hovrättenpröva frågan endast om 1. det i denna delföreligger något förhållande som skulle kunna utgöra grund Jör resning enligt58 kap. 2§ eller kunna medföra undanröjande av domen på grund av dom villaeller 2. målets utgång vidtingsrätten i samma del uppenbarligen beror på grovt JÖrbiseende eller grovtmisstag. Även utan yrkande skallhovrätten undanröja underrättens dom, om domvilla, som sägs i 59 kap. 1 § I4, förekommit vid underrätten. underrätten förekommit annat grovt rättegångsfel, äge hovrätten, om skäläro därtiU, även utan yrkande undanröja domen. Undanröjandet må avsedomen i dess helhet eller allenast viss del. Berör rättegångsfelet även del avdomen, som ej överklagats, pröve hovrätten med hänsyn till omständigheterna,om denna del skall undanröjas. Ävenutan yrkande skall hovrätten undanröja tingsrättens dom, om dömvilla, som sägsi 59 kap. 1 § 1 3, har förekommit vid tingsrätten. Undanröjandetfår avse domen i dess helhet eller endast viss del. Berör rättegångsfelet ävendel av domen, som inte överklagats, skall hovrätten med hänsyn lill omständigheternapröva, om denna del skall undanröjas. Finner hovrätten annat feli rättegången hava förekommit, än som avses i 26 eller 27 §, rriå hovrättenundanröja underrättens dom, allenast om felet kan antagas hava inverkat påmålets utgång och ej kari utan väsentlig olägenhet avhjälpas i hovrätten. Om del vid tingsrättenhar förekommit annat fel i rättegången'än som avses i 26 eller 27§,yflrhpyrät-ten undanröja tingsrättens dom endast om felet kan antas hainverkat på målets utgäng och inte utan vä-, sentlig olägenhet kan avhjälpas i. hovrätten. Parterna skall få Ullfälle att yttra sig i frågan om undanröjande,om det inte är uppenbart obehövligt. Dom,som vunnit laga kraft, skall på besvär av den, vilkens rätt domen rör, pågrund av domvilla undanröjas: 1. ommålet upptagits, ehuru där emot förelegal rättegångshinder, som vid fullföljd högre rätt haft att självmant beakta; 2. omrätten ej varit domför; 3. om domen givits mot någon, somej varit rätteligen stämd och ej heller fört talan i målet, eller genom domennågon, som ej varit part i målet, lider förfång; 4. om domen är så mörk ellerofullständig, atl därav ej framgår, huru i saken dömts; eller 5. om i rättegångenförekommit annat grovt rättegångsfel, som kan antagas hava inverkat på målets ut gång. Dom,som vunnit laga kraft, skall på besvär av den, vilkens rätt domen rör, pägrund av domvilla undanröjas 1. ommålet har tagits upp trots att det har förelegat ett rättegångs hinder, som högre rätt haft atl be akta .självmant vid ett överklagande, 2. om domen givits mot någon, sominte har varit rätteligen stämd och inte heller har fört talan i målet, ellergenom domen någon, som inte har varit part i målet, lider förfång, 3. om domen är så mörk ellerofullständig att det inte framgår därav, hur rätten dömt i saken eller 4.om i rättegången förekommit annat grovt rättegångsfel, som kan antas hainverkat på målets utgång. Besväröver dom villa enligt första stycket 4 som grundas på en omständighet som intetidigare har åberopats i målet skall avvisas, om klaganden inte gör sannoliktatt han har varit förhindrad att åberopa omständigheten i rättegången ellerhan annars haft giltig ursäkt att inte göra det. 1988/89:95 Bilaga 5 Den som villbesvära sig över domviUa skall ge in en skriftligbesvärsinlaga till hovrätten,om domen meddelats av tingsrätt, och i annat fall till högsta domstolen. Besvär skall föras, om degmndas pä någon omständighet som avses i 1 § 1, 2 eller 5, inom sex månaderfrån det att domen vann laga kraft, och, om besvären grundas på någonomständighet som avses i 1 § i, frän det att kla- Besvär skall föras, om degmndas pä någon omständighet som avses i 1 § i eller 4, fråndet att domen vann laga kraft, och, om besvären gmndas på någon omständighetsom avses i 1 § 2, från det att klaganden '-'Senastelydelse 1988:1451. gandenfick kännedom om domen. Fick han kännedom om domen, innan den vann laga kraft,skall liden räknas frän den dag, dä domen vann laga kraft. fickkännedom om domen. Fick han kännedom om domen, innan den vann laga kraft, skalltiden räknas frän den dag, då domen vann laga kraft. 1988/89:95 Bilaga 5 Dennalag träder i kraft den . Äldre föreskrifter omrättens sammansättning gäUer alltjämt vid huvudförhandlingar som har påbörjats före ikraftträdandet samt vid över läggningar oeh omröstningar i anslutning lill sådana huvudförhandlingar. Äldre föreskriftergäller alltjämt i stället för 50 kap. 25 § tredje stycket i sin nya lydelse, när det överklagade avgörandet har meddelats före ikraftträdandet. Lag om ändring i Prop.1988/89:95 Bilaga 5 Härigenomföreskrivs alt 14 kap. 17 och 18 §§ skall ha följande lydelse. 1 äktenskapsmål och mål om underhåll skall tingsrätten bestå av en lagfaren domare och tre nämndemän. Tingsrätten är dock domför med en lagfaren dotnare i samma utsträckning .som i andra tvistemål.