prop · GC03150 · 1988-12-31 00:00:00 — Detgäller framförallt läroplanen, men ocksä betydelsen av bl.a. lärarutbildningen,behörigheten för yrket, fortbildningen, utvärderingen och ett specialdestlneratstatsbidrag. Viktigt1 det sammanhanget blir frågan om hur läroplanema skall utformas för att blitydliga som styrlnstmment, och hur utvärdering och uppföljning skall användas isamma syfte. Ennaturlig konsekvens av decentraliseringen och det ökade lokala ansvarstagandetför skolan blir förändringar när det gäller ochlänsskolnämndemas arbetsuppgifter. Insatser för stöd, utvärdering och tillsynbehöver betonas medan andra arbetsuppgifter helt eller delvis kan avvecklas. Ettfortsatt förenklings- och avregleringsarbete koinmer också att bedrivas inomskolområdet. Detta är av stor betydelse för all öka kommuners och enskilda skolorsmöjligheter att finna egna lösningar. Regeringenhar tillsatt en arbetsgmpp med uppgift att finna nya former förskolbarnomsorgen. Alt ge skolan elt huvudansvar ocksä för omsorgen om skolbamenkan leda till eri totalt sett pedagogiskt bättre verk- samhet, somkosmadema kan hällas nere genom t.ex, gemensamt Prop. 1988/89:150 utnyttjande av lokaleroch andra resurser. Äldreomsorgenär en viktig samhällsangelägenhet. Den skall erbjuda äldre medborgare en värdoch omsorg av hög kvalitet. De äldre skall kunna känna trygghet och kunna väljaboende- och vårdform. Ett av de viktigaste målen är att de äldre skall kunnavälja att bo kvar hemma även om de har omfattande värdbehov. För äldre som säönskar skall det finnas alternativ, som kan erbjuda boende I kombination mednödvändiga värd- och serviceinsatser, Sverigehar en förhållandevis hög andel äldre. De allra äldsta, över 80 är, beräknasöka s amtldlgl som antalet personeröver 65 är totalt inte kommer att öka nämnvärt. Behovet av service och värdväntas öka. För att klara detta mäste äldreomsorgen prioriteras och deresurser som stär till buds mäste utoyttjas så effektivt som möjligt. Underde har äldreomsorgen utvecklats snabbt. ochhemsjukvården har byggts ut. Antalet platser i särskilda boende- och vårdformerhar ökat. Utvecklingen är emellertid Inte problemfri. Enviktig fräga är den oklara ansvarsfördelningen mellan kommuner och landsting framförallt vad avser äldre som har behov både av viss sjukvård och av socialtjänstensservice och omvärdnad. Oklarheten leder till problem för de äldre och derasanhöriga. Det är svårt att veta vilka krav som kan ställas pä kommun respektivelandsting. Oklarheten leder ocksä till att ansvariga politiker och tjänstemänförsöker påvisa den andre huvudmannens ansvar I stället för att möta kravenInom ramen för de egna resurserna. Den nuvarande ordningen framstår inte somrationell. Avtradition tas äldre med ett visst behov av sjukvård om hand Inom sjukvärden.Vården blir i många fall långvarig bl,a, för alt altemativa värdformer saknas.En alltför slor del av den somatiska kortlidssjukvärdens resurser ägnas därförät äldre mäimiskor som snarare har behov av omvärdnad än kvalificeradsjukvård. Kommunemas brist på altemativa boende-och vårdformer bidrar såledestill att landstingens resurser i alltför hög grad måste användas tlll långvarigvärd av äldre. Trotsdessa stmkturella problem har ambitioner och ell väl utvecklat samarbete mellan landsting och kommuner pä mänga håll Inneburit att arbetsfördelningen utvecklats I önskvärd riktning. Behovet av utbyggnad och förändring gör det emellertid nödvändigt att underlätta och påskynda den påbörjade utvecklingen genom att klargöra ansvarsfördelningen mellan de , Ett system som uppmuntrar en ef fektlv resursanvänd-, ning bördärför Införas, Systemet bör vara tydligt och lättfattligt bäde för den sombehöver hjälp och for de ansvariga befattningshavarna. Deekonomiska resurser inom landstingen, som används for långva- , rigainsatser för äldre, bör flyttas över till primärkommunema, Kommunema blir ocksäansvariga för att resurser finns tillgängliga och för att nödvändigaprioriteringar kommer till stånd. Somanförts i propositionen om äldreomsorgen inför 90-talet bör lagstift ning och organisation ändras i syfte att ge primärkommunerna ett samlat s ansvarfor insatser som är likartade eller kompletterar varandra. Äldredelega- Prop.1988/89:150 tionen har av regeringen fält i uppdrag att analysera och beskrivade or- Bil. 1 ganisatoriska, juridiska och ekonomiska konsekvensema av en sådanförändring. Delegationen kommer att lägga fram sin rapport ,Äldredelega-tlonens rapport koinmer atl remissbehandlas och regeringen kommerdärefter att lägga fram en proposition tlll förbehandling . Förändringenbör medföra att kommunerna kommer att svara för de insatser, som behövs för attde äldre skall kunna bo kvar hemma samt för de särskilda boende- ochvärdformer, som behövs Inom den framlida äldreomsorgen, Kommunema börsamtidigt fä det praktiska ansvaret som krävs för att insatsema skall få en godkvalitet. Del innebär att kommunema måste ges bäde befogenhet och skyldighetatt svara också för vissa sjukvärdande Insatser och att kvalificeradsjukvårdspersonal måste finnas i kommunema för att trygga den medicinskasäkerheten i vård och omsorg. Till kommunerna bör de ekonomiska resurseröverföras, som finns inom den långvariga vården av äldre. Detta mäste skemed hänsyn tagen lill ålderssimktur m,m, i kommunen. Kommunernabör uppmuntras till att ta sitt ansvar också för dem som, ulan att det ärvärdmässlgt motiverat, blir kvar inom sjukhusens koriiidsvärd på gmnd av bristpä altemativa värdresurser. En sådan stimulans kan åstadkommas genom attkommunema blir skyldiga att betala landslingen för den vård som lämnas Iavvaktan pä att bättre altemativ kan ordnas. Den kommande förändringen bör ocksåstimulera kommunema alt bygga upp alternativa vårdformer för äldre som vårdasInom psykiatrisk och viss annan långtidssjukvård utan att det är medicinsktmotiverat. Även i detta fall kan det ske genom att kommunerna blirbetalningsansvariga gentemot landstingen. Enlämplig tidpunkt för genomförandet bör vara , Socialförsäkringssystemetär uppbyggt för att ge en trygg och säker Inkomst vid sjukdom och när människorav olika skäl tvingas lämna arbetslivet. Den främsta funktionen är att ersättainkomstbortfall, Kostnadema för de delar inom socialförsäkringen som avsersjukförsäkring, förtidspension och arbetsskadeförsäkring har under senare ärökat snabbt och del finns tecken som tyder på att denna utveckling koinmer attfortsätta. Delersättningssystem som expanderat kraftigast är arbelsskadeförsäkringen.Kostnaderna har stigit från , 1985 till , 1988.Den snabba ökningen beror dels på all antalet anmälda arbetsskador har ökatkraftigt, dels pä att praxis har ändrats sä att en större andel arbetsskador nugodkänns, Kosmadema för arbetsskador väntas enligt ökastarkt även . Dennautveckling sker trots att vi i vårt land har en lång tradition inom arbetsmiljöomrädet för att förbättra arbetsmiljöerna. Inte minst som en följd av aktiva insatser av arbetsmarknadens parter med slöd i en ambitiös lagstift ning har arbetsmiljön fortlöpande kunnat göras bättre. Vi kan avläsa detta i og bl,a. i del minskadeantalet svära olyckor och dödsfall. innebär den Prop,1988/89:150 snabba utvecklingen i arbetslivet atl det ständigt uppstår ny arisker för Bil, 1 arbetslagamas fysiska och psykiska hälsa ochvälbefinnande. Antaletförtidspensionärer har ökat kraftigt. Bara harde ökat frän 273 000 personer till 346 000, Kostnaderna har under motsvarandeperiod ökat frän 7 till . 1988 eller I fasta priser.Enligt beräkningar kommer antalet förtidspensionärer altöka successivt och kostnadema riskerar således all fortsätta alt öka. Inomsjukförsäkringssystemet är utvecklingen likartad. Antalet ersatta dagar harökat med 24 miljoner . Del är framför allt de långasjukskrivningarna som svarar för ökningen. Statens kostnader 1988 till . Av dessa svarade de längasjukskrivningarna för ca . Detotala statliga kostnaderna för långvarig sjukskrivning, förtidspension ocharbetsskadeförsäkring uppgick således till nästan . ,vilket motsvarar av BNP. Bakomdessa kostnader döljer sig individer som fäll lämna arbetslivet i förlid p.g.a,sjukdomar, riskfyllda arbetsmiljöer m,m. Att bryta de nuvarande trendema om 50000 nybevlljade förtidspensioner , 100 000 nyinkomna arbelsskadeärendenper år och allt längre sjukskrivningstider för dem som drabbas av skador ellersjukdomar i arbetslivet är därför väsentligt utifrån såväl humanitära somsamhällsekonomiska utgångspunkter. Dettakräver ökade insatser för att förebygga och förbättra dåliga arbetsmiljöer,eftersom en sä stor andel av ulslagningen har sin bakgrund i arbetsskador,Satsningama pä en fullt utbyggd och kvalitativt högtstående förelagshälsovårdmäste fortsätta och arbetsmlljöfrägoraa mäste lyftas fram i företagensplanering. Att regeringens tillsatt en arbeismiljökommissionunderstryker vikten av sädana Insatser, Rehabilileringsberedningens förslagutgör en utgångspunkt för reformer som kan förhindra ylleriigare utslagning.Men för dem som redan är drabbade eller blir det, trots de åtgärder som vidtas,mäste möjligheterna öppnas alt via rehabilitering återvända till arbetsmarknaden. Inomarbetsmarknadspolitiken har under många är arbetslinjen varit gnmdläggande.Innebörden är att aktiva ätgärder för all ge arbetslösa arbete, utbildningeller andra arbetsförberedande åtgärder skall prioriteras framför passivautbetalningar av konlantstöd. Härigenom har bäde arbetslösheten och de därmedförenade kostnadema kunnat hällas nere. Totaltär det över en halv miljon människor som pä grund av arbetsskador,förtidspension och långvarig sjukskrivning slår utanför arbetsmarknaden,Ulslagningen frän arbetslivet är förenad med betydande kosmader för denenskilde, för staten och för samhällsekonomin. Arbetslinjenbör nu I ökad utsträckning tillämpas inom socialförsäkringssektorn, Utslagningfrån arbetslivet bör motverkas genom förebyggande insatser och genom mer aktivaåtgärder för alt göra det möjligt för redan drabbade alt återgå tillarbetslivet, Målsätmlngen bör vara att genom anpassningsåtgärder ochundanröjande av förvärvshinder göra del möjligt för allt 4 Riksdd.iicii 1988/89. fler medborgare att deltai arbetslivet och pä sä sätt svara för sin egen försörj- FYop, 1988/89:150 ning. Insatsemabör i ökad utsträckning samordnas i syfte alt göra det möjligt för allaarbetstagare att kunna arbeta fram till ålderspensionen. Med denna ambition ärdet nödvändigt att skapa ett arbetsliv som bygger pä de enskilda individernasfömtsättningar och behov. Rätten till ett arbete skall gälla för alla. Ettarbete har därför Initierats som syftar till atl förändra passiva åtgärder tlllaktiva rehabiliteringsinsatser, Åtgärdema skall göra det mer allraktlvi för denenskilde att återvända tlll arbetslivet. Detta kommer att kräva omfattandeförändringar i arbetssätt och regler Inom olika berörda myndigheter. Mycket kanuppnäs genom ett aktivare resursutnyttjande i linje med den pågåendeutvecklingen mot mål- och resultalstymlng. Arbetet Inriktas mol en närmareöversyn av behovet av mer genomgripande förändringar i olika regelsystem föratt underlätta den önskade utvecklingen. Statsbudgeten och särskilda mT'''''''" 1 Statsbudgeten budgetåren 1988/89 och 1989/90 Vidberäkning av statsinkomsternas utveckling är de antaganden som görs ominkomstutvecklingen i samhället av stor betydelse. ()har lämnat en beräkning av statsbudgetens inkomster. En sammanfattning avberäkningen bifogas till protokollet i detta ärende som bilaga 1.3. Deantaganden som RRV räknat med redovisas i tabell 1. Under slutskedet i arbetetmed den reviderade nationalbudgeien har en delvis ny bedömning av denekonomiska utvecklingen gjorts. Med anledning härav räknar jag nu med andraantaganden, vilka också framgår av tabell 1. 1övrigt finns ingen anledning att avvika från RRV:s beräkn i ngsfomt-sättningar. 1RRV:s beräkningar avseende /89 (statsbudgetens inkomster ochutgifter) och 1989/90 (statsbudgetens inkomster) har verket tagit hänsyn tillbeslut som fattat före . RRV har även beaktat förslagfrån regeringen . Jag har for egen del beaktat även deriksdagsbeslut som fattats under återstoden av mars samt de förslag frånregeringen som lagts fram . I några fall harjag även beaktatförslag som lagts fram efter . Det får ankomma på riksdagensfinansutskott att göra justeringar för ytterligare förändringar som ej kunnatbeaktas. 1,2 Statsbudgetens inkomster och utgifter under budgetåret1988/89 RRV:ssenaste beräkning av budgetutfallet för /89 utgörs av verketsbudgetprognos nr 5 från , Beräkningarna av inkomsterna /89 redovisas också i verkets inkomstberäkning. Isin inkomstberäkning har RRV for /89 beräknat inkomsterna till363 179 milj.kr. Ienlighet med vad jag har anfört om den ekonomiska utvecklingen räknar jag uppinkomsterna med sammanlagt 1 677 milj.kr. Fördelningen över inkomsttitlarframgår av tabell 2. Tabell2 Ändringar i RRV:s beräkningar av statsbudgetens inkomster /89 Prop.1988/89:150 Bilaga 1 4138 Återbelalning av tidigare infriade, garantier Summa förändringar enligt föredraganden RRV:sberäkningar föranleder i övrigt inte någon erinran från min sida. Justeringenmedför attjag beräknar inkomsterna för /89 till 364 856489milj.kr. Istatsbudgeten uppgår utgifterna till 353 567 milj.kr. RRVhar i sin prognos beräknat de totala utgifterna till 354 786 milj. kr. Verkethar beaktat beslut om och förslag till anslag på tilläggsbudget om sammanlagt1095 milj. kr. Merbelastningen på utgiftsanslagen exkl. statsskuldräntorberäknas utöver tilläggsbudget till 5465 milj. kr. Tillsammans gör detta attutgiftsanslagen exkl. statsskuldräntor prognosticeras till 298 829milj. för1988/89. RRVhar beräknat utgifterna för statsskuldräntorna till /89. De valutavinster som gjorts tas här i det närmaste ut avvalutaförluster. Jag delar RRV:s bedömning. Tabell3 Räntor på statsskulden /89 Ränior på inhemska län m.m. Räntor på utländska lån Valutaförluster, netto 44,59.5 0,0 -0,2 När det gäller denberäknade belastningen under övriga anslag räknar jag upp Räntebidrag m. m. med120 milj.kr. jämfört med RRV:s beräkning. Enligt RRV kommer detotala anslagsbehållningarna på reservationsanslag under innevarande budgetåratt minska med 357 milj. kr. för att uppgå till 24993 milj. kr. Jag delar RRV:sbedömning, som bl.a. baseras på uppgifter från de ansvariga myndigheterna. Itabell 4 redovisas utvecklingen av anslagsbehållningarna mellan budgetåren1987/88 och 1988/89. Tabell 4 Anslagsbehållningarna vid utgången av budgetåren1987/88 och 1988/89 1988/89:150 Bilaga 1 EnligtRRV och min egen bedömning kommer utnyttjandet av rörliga krediter att nettovara oförändrat under /89. Jagvill också nämna att RRV för tillkommande utgiftsbehov, netto tar upp 2miljarder kronor. Jag beräknar tillkommande utgiftsbehov, netto till 1 miljardkronor. Sammantageträknar jag därmed med att utgiflema under /89 kommer att uppgåtill 353 906 milj. kr. Beräkningama sammanfattas i tabell 5. 1.3 Statsbudgetens inkomster och utgifter underbudgetåret Prop, 1988/89:150 1989/90 Bilagal RRVberäknar statsbudgetens totala inkomster till 379868 milj.kr. för budgetåret1989/90. I det följande redovisas de förändringar av RRV:s beräkningar som jagfunnit nödvändiga. Medanledning av det jag har anfört om konsumentprisernas och den privatakonsumtionens utveckling och 1990 räknar jag upp RRV:s beräkning avinkomsttiteln med 1000 milj. kr. I enlighet med vad jag tidigareanfört om lönesummans utveckling beräknas inkomsttitlarna Folkpensionsavgift,Sjukförsäkringsavgift, netto och Barnomsorgsavgift minska med 59 milj. kr., 63milj. respektive 13 milj. kr. Inkomsttiteln inkomstskattökar jag med 524 milj. kr. Därutöver räknar jag upp inkomsttiteln med 293 milj. kr. Ienlighet med de förslag som jag denna dag kommer att framföra ommervärdeskatten beräknas inkomsttiteln öka med ytterligare 9200milj. i förhållande till RRV:s beräkning. Inkomsttiteln spritdryckerberäknas öka med 100 milj. kr., inkomsttiteln vin med 60 milj. kr. ochinkomsttiteln malt- och läskedrycker med 40 milj. kr. i enlighet medde förslag jag kommer att framföra beträffande dessa skatter. Medanledning av de förslag jag kommer att lämna beträffandetobaksskatten räknar jag upp inkomsttiteln med 500 milj. kr. Jagkommer också att framföra förslag beträffande folkpensionsavgiften.I enlighet med dessa förslag beräknas inkomsttiteln minskamed ytterligare 3 591 milj. kr. Vidare avser jag att framföraförslag beträffande en höjning av skatteutjämningsavgifterna. Med anledningdärav beräknas inkomsttiteln öka med 1061 milj. kr. Jagjusterar även ner inkomsttiteln av tidigare infriade garantiermed 1477 milj. kr. Med anledning av ny information justerar jag nedinkomsttiteln överskott med 1 600 milj. kr. Dessajusteringar medför att jag beräknar de sammanlagda inkomstema för budgetåret1989/90 till 385 843 milj. kr. 1 tabell 6 redovisas en sammanställning av dejusteringar jag gjort av RRV:s inkomstberäkning. Tabell 6 Ändringar i RRV:s beräkningar av statsbudgetensinkomster /90 1 OOO-tal kr. Prop, 1988/89:150 Bilaga 1 1111 Fysiska personers inkomstskatt 1121 J urid iska personers inkomstskatt 1221 Sjukförsäkringsavgift, netto 1425 Skatt på spritdrycker 1426 Skatt på vin 1427 Skatt på malt- och läskedrycker 4138 Återbetalning av tidigare infriade garantier Summa inkomster Summa förändringar Avslutningsvisvill jag redovisa förändringarna i indelningen av statsbudgetens inkomstsida iförslaget till statsbudget för /90 (tabell 7). Tabell 7 Förslag till förändringar i uppställningen avstatsbudgetens inkomster /90 1271 Inkomster av arbetsgivaravgifter tillarbelarskyddsverkel och arbelsmiljöinstitulels verksamhet 2124 Inlevererade överskott av riksgäldskontorelsgarantiverksamhet 2547 Avgifter för statens telenämnds verksamhet Idet slutliga förslaget till statsbudget för /90 uppgår utgifternatill 375099 milj,kr. I årets budgetpropositionupptogs utgifterna för /90 till 374 524 milj, kr. Av deUa beloppsvarade minskade anslagsbehållningar, ökad disposition av rörliga krediter ochberäknat tillkommande utgiftsbehov, netto för 7000 milj. kr. Utgiftsanslagenuppgick sålunda till 367 524 milj. kr. Sedan föreladesbudgetpropositionen har dels ett antal propositioner innebärandeanslagsförändringar förelagts , dels beslutat om ett antalanslag som föreslogs i budgetpropositionen. Om bifaller förslagen ipropositionerna ökar de samlade utgiftsan- slagenmed ca 5 376 milj. kr. 1 samband med min beräkning av anslagskon- Prop.1988/89: 150 sekvenserna har jag låtit upprätta en specifikation överföreslagna och i Bilaga 1 förekommande fall beslutade anslagsförändringar påstatsbudgeten i förhållande till budgetpropositionen. Denna specifikation(bil. 1.5) täcker i princip perioden t.o.m. samt vad som föreslås ikompletteringspropositionen. AnslagetRäntor på statsskulden m. m. upptogs i budgetpropositionen för budgetåret1989/90 med eU till 58000 milj. kr. Belastningen på dettaanslag är beroende av den ackumulerade statsskulden under det budgetår förvilket anslaget anvisas och av räntenivån inom och utom landet samt avbokföringsmässiga valutadifferenser på grund av ändrade växelkurser vidomsättning eller återbetalning av utlandslån. En beräkning av riksgäldskontoretger vid handen att utgifterna för räntor på statsskulden torde bli ca 1 miljardkronor lägre än vad som beräknades i budgetproposilionen. Provisionskostnader,kreditavgifter och vissa andra kostnader som tidigare redovisades under dettaanslag redovisas nu under anslaget Kostnader för upplåning och låneförvaltning.Den inhemska räntekostnaden beräknas nu bli ca I 000 milj. kr. lägre främsttill följd av ett minskat upplåningsbehov. Förslag till inkomst- ochutgiftsstat för anslaget Räntor på statsskulden m. m. framgår av bilaga 1.4.Anslaget bör i enlighet med förslaget föras upp på statsbudgeten för budgetåret1989/90 med . Tabell 8 Räntor på statsskulden /90 Valutaförluster, netto 0,6 Sammantagetinnebär detta attjag beräknar statsbudgetens utgiftsanslag för budgetåret1989/90 till sammanlagt 372 899 milj. kr. Isyfte att få en så långt möjligt rättvisande bild av hela belastningen påstatsbudgeten beräknas, utöver utgiftsanslagen, på statsbudgetens utgiftssidaäven medel för förändringar i anslagsbehållningar, ändrad disposition avröriiga krediter och beräknat tillkommande utgiftsbehov, netto. Ibudgetproposilionen hcräknades förbrukningen av anslagsbehållningar komma attuppgå till 1 500 milj. kr. netto, /90. De propositionerinnebärande anslagsförändringar som därefter förelagts motiveraringen ändring av den beräkning som gjordes i budgetpropositionen.Anslagsbehållningarna beräknas minska med 1 500 milj. kr under budgetåret1989/90. Budgetutfallet,och därmed statens upplåningsbehov, påverkas även av förändringar i utttyttjattdet av rörliga krediter hos . nakrediter har enligt beslut ställts till förfogande för vissa Prop.1988/89:150 affärsverk, myndigheter och bolag. Dessutom vill jag erinra om attvissa Bilaga 1 myndigheter som bedriver uppdragsverksamhet disponerar enrörlig kredit i . Utnyttjandet av rörliga krediter beräknasöka med 500 milj. kr. under /90. Isyfte att förslaget till statsbudget så långt som möjligt skall visa enrealistisk budgetbelastning förs på budgetens utgiftssida upp posten Beräknattillkommande utgiftsbehov, netto. Vid beräkningen av denna post görs enuppskattning av sådana utgifts- och inkomstförändringar som inte förts upp pånågot annat ställe i budgeten. Tillkommande utgiftsbehov uppskattas uppgå till200 milj. kr., netto. Ibudgetpropositionen ingick i denna post bl.a. budgeteffekterna till följd avsärpropositioner som senare under skulle komma att föreläggasriksdagen. Då dessa förslag numera föreligger har medel istället beräknatsunder berörda anslag och inkomsttitlar. Tabell 9 Statsutgifterna för /90 Ändrad disposition av rörliga krediter Beräknat tillkommande utgiftsbehov, nello 1,4 Statsbudgetens saldo för budgetåren 1988/89 och1989/90 Medhänvisning till redovisningen i det föregående beräknas utfallet avstatsbudgetens inkomster och utgifter för innevarande budgetår och förslagettill statsbudget för /90 enligt vad som framgår av tabell 10, Beräkningenav budgetutfallet för innevarande budgetår ger vid handen att budgetöverskottetför /89 blir , vilket är oförändrat,jämfört med beräkningen i budgetpropositionen. Statsinkomsternanästa budgetår uppskattas nu till . Som framgår avtabellerna 10 och 11 är det främst inkomsterna som beräknas öka jämfört medbudgetpropositionen. Utgifterna exkl. statsskuldräntor beräknades ibudgetpropositionen till . beräknas utgifterna till318,. Förändringarnaav inkomsterna och utgifterna i förslaget till statsbudget för /90 sedan budgetpropositionen harjag även låtit sam- 45 5 1988/89. manställai en specifikation som bör bifogas till regeringsprotokollet i detta Prop,1988/89:150 (Bil 1.5). Tabell 10 Utvecklingen av statsbudgetens saldo budgetåren1987/88-1988/89 -4,1 Tabell 11 Utvecklingen av statsbudgetens saldo budgetåren1987/88-1989/90 1987/88 till räkning 1988/89 ny beräkning 1988/89 lill ny beräkning 1989/90 Denunderiiggande utvecklingen av statsbudgetens saldo erhålls om det redovisadesaldot korrigeras för effekter som är av tillfällig art eller hänger samman medändringar i redovisningsprinciperna. Det bör betonas ätt det ofta är enbedömningsfråga om en enskild post skall betraktas som en reguljärinkomst/utgift eller som en extraordinär effekt. Trots att avgränsningarna ide enskida fallen inte är helt självklara anser jag det ändå angeläget attredovisa en beräkning där de extraordinära effekiema exklu-derats så attstatsbudgetens underiiggande utveckling klargörs. På inkomstsidan harföljande effekter betraktats som extraordinära vid framräkning av detunderliggande budgetsaldot: vissaengångsvisa skattehöjningar/sänkningar på t.ex. vinster, förmögenhet och löner tillfälligaextra inleveranser från affärsverk till statsbudgeten utförsäljningav beredskapslager av olja. Påutgiftssidan har följande effekter beaktats vid framräkning av det Prop,1988/89: 150 underliggande budgetsaldot: Bilaga 1 valutaförluster/vinstersom uppstår vid amortering av statens utlandslån