prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — Inspektionen begär därför attutgiftsramen för /90 ökas med resurser för två kvalificeradehandläggare (-|- .) och att denna kostnad bör undantas frånkostnadstäckningskravet. exklusive pris- och löneomräkning. En ny verksamhetsplan för budgetåren1989/90-1991/92 kommer senare att redovisas för regeringen. Föredragandens överväganden Prop. Inspektionenhar anmält att de mål som sattes upp i verksamhetsplanen "- förbudgetåren 1986/87 - 1988/89 kommer att uppnås . Inspektionenstår fast vid sin bedömning att verksamhetens utgifter under /89helt kommer att balanseras av inkomster av avgifter i inspektionens verksamhet.Detta är positivt. Ärendemängden är fortsatt hög. Till dettakommer att inspektionen fr.o.m, den 1januari 1989 också skall handlägga ärenden enligt lagen om automatiskdatabehandling vid taxeringsrevision m.m. Denna inspektionens arbetssituationgör att jag föreslår att huvudförslaget inte skall tillämpas på inspektionen.Jag har då också beaktat betydelsen av att inspektionen även under budgetåret1989/90 skall kunna fortsätta med att överföra ökade resurser till sintillsynsverksamhet. Datainspektionen har begärt attutgifterna får ökas med kostnaderna för tvåhandläggare för arbetet med ärenden enligt den nya lagstiftningen omautomatisk databehandling vid taxeringsrevision. Liksom inspektionen anser jagatt det är svårt att bedöma hur mycket arbete den nyalagstiftningen kommer att medföra under /90. Denna osäkerhet göratt jag inte kan biträda inspektionens yrkande. Medhänvisning till vad jag har anfört och till sammanställningen hemställer jagatt regeringen föreslår att till Datainspektionen för budgetåret1989/90 anvisa ett förslagsanslag på . Åklagarväsendetingår fr.o.m. /89 i försöksverksamheten med treårigabudgetramar. Detta innebär att den allmänna inriktningen av verksamheten harlagts fast inför budgetperioden /89 -1990/91. Således finns det förbudgetperioden dels en plan för administrativ utveckling och ADB (AU/ADB-plan)för riksåklagarens kansli och för åklagarmyndigheterna, dels en plan förutbildnings- och informationsinsatser beträffande åklagarmyndigheterna.Beslutet om resurstilldelning bör omprövas med hänsyn till det svårapersonalförsörjningsläget och till planerade nya rutiner förstrafföreläggande. Jag återkommer till detta under anslagen. Prop.1988/89:100 Bil. 1987/88Utgift 13 440 000 1988/89 Anslag 14 303 000 1989/90 Förslag 16 465 000 Av anslaget /89 har . inte ställts till riksåklagarens disposition till följd avtillämpningen av en utgiftsram. Riksåklagarenär under regeringen den högste åklagaren och leder åklagarväsendet i riket. är organiserat på tvåbyråer, kanslibyrån och tillsynsbyrån. Vid sidan härav finns visspersonal för riksåklagarens åklagarverksamhet i högsta domstolen. Beräknad ändring 1989/90 (därav lönekostnader)LokalkostnaderSumma 12616 000(1) 110 472 OOOJd) 1 688 00014 303 000(1) + 2 109 000 (+ 1 129 000) + 2 162 000 (1) Av angivet belopp har inte . ställtstill riksåklagarens disposition till följd avtillämpningen av en utgiftsram. För riksåklagaren lades inför budgetperioden /89 -1990/91 fast ett begränsat huvudförslag. Detta innebär att riksåklagaren /90 inte skall vidkännas någon medelsminskning. Medel enligt fastställd AU/ADB-pIan yrkasmed . Föredragandens överväganden Prop. Som framgår av budgetproposition har ettbegränsat huvudförs- Bil- 4 lagför innevarande treårsperiod lagts fast. Något nytt ställningstagande i dennafråga behövs således inte detta år. Jag föreslår att medel tillförs anslagetenligt fastställd AU/ADB-plan. Personalförsörjningsläget har försämrats inomåklagarväsendet. Ett stort antal åklagare har slutat och det är svårt attnyrekrytera. För att på både kort och lång sikt kunna motverka denna utvecklingbör medel för en kvalificerad rekryteringsansvarig tillföras anslaget. På anslaget har . påförts med anledning av upplösning, se vidare bil. 2 Gemensamma frågor, avsnitt4. Jag har i mitt förslag beaktat atttjänstebrevsrätten föreslås slopad för riksåklagaren fr.o.m. . Under återstoden av den treårigabudgetperioden innebär detta - med utgångspunkt från anslaget för budgetåret1989/90 - att anslaget bör uppgå till följande. Budgetåret1989/90 /91 Medhänvisning till sammanställningen hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att till Riksåklagaren för budgetåret1989/90 anvisa ett ramanslag på . 1987/88 Utgift 318 502 000 1988/89 Anslag 324 985 000 1989/90 Förslag 364 238 000 Av anslaget för /89 harinte . ställts till riksåklagarens disposition till följd avtillämpningen av en utgiftsram. För åklagarverksamheten är landet indelati 13 regioner. Flertalet regioner omfattartvå län. Vid de regionala myndigheterna, som var och en leds av enöveråklagare, tjänstgör statsåklagare och distriktsåklagare som handläggervissa typer av mål, främst sådana som rör ekonomisk brottslighet. Överåklagaren skall handlägga mål som är särskiltkrävande och utövar dessutom ledningen över åklagarverksamheten inom sinregion. Riket är indelat i 86 åklagardistrikt.Åklagarmyndigheterna i 83 av dessa distrikt lyder under regionåklagarmyndigheterna och leds av chefsåklagare. Åklagarmyndigheterna i , och mö, som var och en leds av en överåklagare, står utanför den regionala åklagarorganisationen. Överåklagarna i dessa tre distrikt fullgör i prin cip samma uppgifter som överåklagarna vid regionåklagarmyndigheter- 47 na. Härutöver finns en statsåklagarmyndighetför speciella mål, som leds Prop. 1988/89:100 av en överåklagare. Åklagarevid den myndigheten handlägger mål i hela Bil. 4 riket, i första hand mycketomfattande mål eller mål som berör fiera regioner. 281 276 000(1) + 37 338 000 (264 728 000)(1) (+ 32 742 000) + 1 074 000 324 985 000(1) + 39 253 000 (1) Av angivet belopp har inte2 . ställts till riksåklagarens dispositiontill följd av tillämpningenav en utgiftsram. Enligt budgetproposition skall inte någothuvudförslag tillämpas på åklagarmyndigheterna för budgetperioden /89-1990/91. Medel enligt fastställd utbildningsplan . Medel enligtfastställd AU/ADB-plan . Somframgår av budgetproposition skall inte något huvudförslag tillämpaspå åklagarmyndigheterna för innevarande treårsperiod. Jag föreslår att medel tillförs anslagetenligt utbildningsplanen och AU/ADB-plan. För att införa en nystrafförelägganderutin beräknas medel för ett första skede. Vidare tillförs medel för vissapersonalbefräm- Prop. 1988/89:100 jande åtgärder. Under återstoden av den treårigabudgetperioden innebär detta - med utgångspunkt från anslaget för budgetåret1989/90 - att anslaget bör uppgå till följande. Medhänvisning till sammanställningen hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att till Åklagarmyndigheterna /90 anvisa ett ramanslag på . 4 1988/891 saml.Nr 100. D. DOMSTOLSVÄSENDET M.M. Prop.1988/89:loo 1 Domstolarna och domarbanan 1 deninledande översikten (avsnitt 2.1 och 2.2) har jag tagit upp frågor om domstolarna och domarbanan. Där har jag bl.a. redovisat huvuddragen av domarutrednings betänkande (SOU 1988:53) Domarbanan - Utbildning och meritvärdering. Jag vill här också nämna att chefen förutbildningsdepartementet i sin anmälan av anslagen förgrundläggande högskoleutbildning kommer att föreslå en ökad medelstilldelningför att höja kvalitén i juristutbildningen. Regeringen utfärdade särskildadirektiv för anslagsframställning för budgetåren 1989/90-1991/92. Avsikten är attstatsmakternas och myndigheternas budgetbehandling skall göras grundligare varttredje år för att kunna göras enklare under de mellanliggande åren. Detta gerbättre förutsättningar för en rationell budgethantering eftersom myndigheternakan ges anslagsramar och riktlinjer för . har ien särskild rapport redovisat en resultatanalys och en framtidsbeskrivning samtlämnat budgetförslag för treårsperioden. Rapporten omfattar anslagen fördomstolsverket, de allmänna domstolarna, de allmänna förvaltningsdomstolarna,bostadsdomstolen samt arrende- och hyresnämnderna. Försäkringsdomstolarna fördes över till ansvarsområdeden . Försäkringsdomstolarna hade avlämnat enmotsvarande treårsrapport, och tanken var att de /89skulle gå in i den särskilda försöksverksamhetenmed treåriga budgetramar. Med hänsyn till att övriga domstolar inom justitiedepartementetsområde inte skulle ingå i försöksverksamheten förrän senare ändradesinriktningen till att avse ett samordnat försök för samtliga domstolar. sägs att verksamheten vid domstolarna i flera avseendeninte har utvecklats tillfredsställande trots betydandeansträngningar från domstolarnas sida. Arbetsläget är allmänt sett ansträngt.Vid de allmänna domstolarna har omloppstiderna ökat . Vid deallmänna förvaltningsdomstolarna, särskilt vid länsrätterna, är omloppstidernaför skattemål fortfarande för långa. Även vid bostadsdomstolen samt arrende-och hyresnämnderna har arbetsläget försämrats efter flera årsanslagsminskningar och en ökad arbetsbelastning. Beräkningarnaav produktiviteten visar att flertalet domstolar samt 50 arrende- ochhyresnämnderna sammantaget har uppnått en viss produk- Prop. 1988/89:100 tivitetsförbättring under perioden 1983-1987.Samtidigt visar utveckling- Bil. 4 en vid domstolarna en tendens attmålen och ärendena genomsnittligt sett blivit svårare och mer omfattande. I rapporten redovisas en analys av mål-och ärendebalanser samt omloppstider. Skillnaderna i omloppstider mellan olikamåltyper visar att domstolarna tillämpar de förtursregler och de riktlinjer förprioritering av vissa måltyper som finns uttalade av statsmakterna. En allmänförkortning av omloppstiderna i domstolarna, särskilt vid länsrätterna, äremellertid angelägen. Det gäller enligt rapporten även inom ramen fördomstolarnas nuvarande resurser. konstaterar att flertaletmyndigheter inom verksamhetsområdet kan komma att stå inför betydandeförändringar . Somexempel nämns att vissa arbetsuppgifter kan komma att föras över fråntingsrätterna till myndigheter utanför domstolsväsendet. Mot bakgrund av det ansträngdaarbetsläget förordar vissapersonalförstärkningar . Den särskilda personalinsatsenär enligt verket nödvändig för att sänka den nuvarande balansnivån, förkortaväntetider och för att förbättra arbetsläget vid de domstolar där utvecklingenvarit särskilt otillfredsställande. För att modernisera och effektiveraverksamheten vid domstolarna föreslår en ökad satsning påADB-utveckling . Utvecklingen avses följa en plan somdomstolsverket har tagit fram . har arbetet främstinriktats på domstolarnas målkanslier,framför allt i det s.k. kanslidatorsystemet. Vid överrätterna omfattarADB-uppbyggnaden också informationsåtervinning, både genom RÄTTSDATA ochlokala system. Utvecklingen av datorstödet inriktas särskilt på småskaligdatateknik och på generella systemlösningar som kan användas vid ett flertaldomstolar. strävar efter en uppbyggnad och ett genomförande avdatorstöd inom verksamhetsområdet på så bred front att samtliga myndighetstyperskall kunna få tillgång till datatekniskahjälpmedel inom rimlig tid. Detta innebär att verket nu arbetar eftertvå utvecklingslinjer; dels fortsatt utvecklingoch införande av kanslidatorsystemtet, dels införande av enklare systemför enbart textbehandling. Verket räknar medatt 6-8 kanslidatorsystem kan införas och att ett stort antal domstolar kan förses medsystem för textbehandling. Utbyggnadstakten är självfallet beroende av atterforderliga investeringsmedel beviljas. I rapporten föreslås också en satsning påpersonalutbildning. Förslagen innebär en ökning från nuvarande enutbildningsdag per anställd och år till två alternativt . Utbildningför yngre domare, ADB-utbildning i allmänhet samt utbildning för att breddabiträdespersonalens arbetsuppgifter tillhör de prioriterade områdena liksomchefsutbildningen. I rapporten erinrar verket om denundersökning av rekryteringen till och avhoppen från domarbanan som verkettidigare redovisat (DV Rapport 1987:1). I rapporten redovisas också åtgärder föratt öka myndigheternas admi- Prop. 1988/89:100 nistrativa självständighetoch ansvar. Rapporten behandlar vidare frågor Bil. 4 om service och omsamverkan med myndigheter utanför verksamhetsområdet. Domstolsverketssärskilda rapport och anslagsframställning uppfyller enligt min mening väl dekrav som regeringen har ställt upp i direktiven för treåriga budgetramar.Detsamma gäller för försäkringsdomstolarnas rapport.Jag är därför nu beredd att föreslå treårsramar för de anslag som omfattasav de två rapporterna. Jag kan i huvudsak instämma i denprioritering av verksamheten som har föreslagit förbudgetperioden, vilket innebär personalförstärkningar samt satsningar påteknikutveckling och utbildning. Mot bakgrund av det mycket ansträngdaarbetsläget i domstolarna beslutade regeringen på mittförslag att redan under innevarande budgetår förstärka domstolarna.Resurstillskottet, ca 7,3 milj. kr., är avsett för att förbättraarbetsvillkoren för personalen på de mest arbetstyngda domstolarna. Min avsiktär att följa upp denna satsning. Jag är väl medvetenom och domstolarnas gemensamma strävanden att utveckla och modernisera arbetsmetoder,teknikstöd och arbetsmiljö. Resursknapphet och andra nödvändiga prioriteringarhar emellertid ibland hindrat det önskvärda utvecklingsarbetet. Därför utförsfortfarande vissa arbetsmoment i domstolarna utan moderna tekniska hjäjpmedeli en miljö som på mänga ställen ter sig ålderdomlig. Den kommandebudgetperioden måste därför enligt min mening präglas av en höjning avambitionsnivån när det gäller att utveckla och förbättra arbetsformer ochteknikstöd. Det ansträngda arbetsläget i domstolarnahar också medfört att utbildning avpersonalen i viss mån har eftersatts. Antalet utbildningsdagar per anställdoch år är inom domstolsväsendet lägre än inom många andra sektorer avstatsförvaltningen. Det är enligt min mening mot bl.a. denna bakgrund angelägetatt ytterligare medel avsätts för utbildning som bör komma allapersonalkategorier till del. Jag återkommer under de olikamyndighetsanslagen med beräkning av medel för de ändamål som jag nu harförordat. Jag vill redan här framhålla att möjligheterna att anskaffaADB-utrustning inte är begränsade till de belopp som jag anger för sådanaändamål. Genom omprioriteringar inom anslagen kan självfallet ytterligaremedel användas för ADB-investeringar. 3 Sammanslagning av anslag Regeringenhar under flera budgetår efter förslag av be slutat om smärre omfördelningar av medel mellan de olika förvaltnings anslagen inom verksamhetsområde. Omfördelningarna har föranletts av växlingar i arbetsläget vid myndigheterna. För att dom- 52 stolsverket iframtiden på egen hand skall kunna göra sådana omfördelningar av resursernaföreslår verket att anslagen D 2. Allmänna domstolarna och D 4.Bostadsdomstolen och hyresnämnderna m.m. slås samman till ett anslag. Jag delar uppfattning ochföreslår att de båda anslagen slås sammantill ett anslag med beteckningen D 2. Prop.1988/89:100 Bil. 5 Lokalförsörjningen inom domstolsväsendet m.m. Byggnadsstyrelsenär lokalhållare för domstolsväsendet och rättshjälpsnämnderna. Lokalbeståndet uppgår till ca . Under innevarandebudgetår disponeras ca 253 milj. kr. Det motsvarar ca16 % av myndigheternas förvaltningskostnader. 1987/88 Utgift 46 548 991 1988/89 Anslag 49 024 000 1989/90 Förslag 51 433 000 Av anslaget /89 har . disposition tillföljd av tillämpningenav en är en centralförvaltningsmyndighet för de allmänna domstolarna, de allmännaförvaltningsdomstolarna, bostadsdomstolen,' arrende- och hyresnämnderna,försäkringsdomstolarna, rättshjälpsnämnderna och de allmänna advokatbyråerna.Domstolsverket har också till uppgift att på det allmännas vägnar föra talanmot beslut i rättshjälpsfrågor. Chef för är engeneraldirektör. Inom verket finns en organisationsenhet, en ekonomienhet, enpersonalenhet och en juridisk enhet. Dessutom finns ett sekretariat och enpersonalansvarsnämnd. Från anslaget betalas också kostnadernaför verksamheten vid notarienämnden, tjänsteförslagsnämnden fördomstolsväsendet och . 1988/89 Beräknad ändring 1989/90 Föredraganden 42 263 000 (1) (25 016 0001(1) + 970 000 (+ 2 470 000) Förvaltningskostnader(därav lönekostnader) + 689 000 + 750 000 + 2 409 000 m. inom verksamhetsområde 49 024 000 (1) (1) Av angivet belopp har . inte ställts till disposition till följd avtillämpningen av en utgiftsram. Minskningen av Bil. 4 utgifterna fördelas , medfördelningen 1, 2 och för första, andra respektive tredje budgetåret. Ettgenomförande av huvudförslaget skulle bl.a. medföra kraftiga störningar ochförseningar i det utvecklings- och rationaliseringsarbete som domstolsverketbedriver inom sitt verksamhetsområde. yrkar att anslaget /90 i förhållande till vadsom anvisats i budgetpropositionen 1988 räknas upp enligt p. 2 och 3. För att utvidga utbildningsverksamhetenoch förstärka ADB-ut-vecklingen vid domstolarna begär 500 000kr. Till följd av att försäkringsdomstolarnaöverförts till domstolsverketsverksamhetsområde yrkar verket . för blanketter till dessa domstolar. yrkar oförändrat anslagför budgetåren 1990/91 och 1991/92. Jagföreslår att anslaget beräknas med utgångspunkt från en minskning av utgifterna med fördelningenI %, och för första, andra och tredje budgetåret. Som jag tidigare anfört måsteADB-utvecklingen inom domstolsverketsverksamhetsområde fortsätta i enlighet med den ADB-plan som verketreviderade och som gäller för perioden . är enväsentlig förutsättning för att verksamheten vid myndigheterna skall kunnaeffektiveras. För detta ändamål och för utökad utbildningsverksamhet behöverdomstolsverket ytterligare resurser. Jag beräknar medel för detta med 800 000kr. För systemutveckling och programmering avett ADB-system i den framtida rättshjälpsorganisationen beräknar jag medelunder anslaget med ytteriigare . (engångsutgift). blanketter bör räknas uppmed . för blanketter till försäkringsdomstolarna. Anslaget harräknats ned med . med anledning av upplösning, se vidare bil. 2Gemensamma frågor avsnitt 4. Jag har i mitt förslag beaktat atttjänstebrevsrätten föreslås slopad fr.o.m. för domstolsverketoch de tre nämnder vars kostnader betalas från detta anslag (. Vid beräkningen avanslaget har jag, i avvaktan på att de lokala avtalsförhandlingarna avslutas, inte tagithänsyn till de belopp som har avsatts för sektors- och myndighetsvisa åtgärder(RALS-88). Underden treåriga budgetperioden bör anslaget med utgångspunkt frän anslaget /90 uppgå till följande. /90 /91 /92 . Jaghemställer att regeringen föreslår °"- att till för budgetåret1989/90 anvisa ett ramanslag på . Allmänna domstolarna m.m.(l) 1987/88 Utgift(2) 1 201 364 311 1988/89 Anslag(2) 1183 852 000 1989/90 Förslag 1 2M 357 000 (1) Tidigareanslaget D 2. (2) AnslagenD 2. Allmänna domstolarna och D 4. Av anslagen för budgetåret1988/89 har sammanlagt . inte ställtstill disposition till följd av tillämpningen av en utgiftsram. Allmänna domstolar är tingsrätterna,hovrätterna och högsta domstolen. Tingsrätternaär allmänna underrätter. Det finns 97 tingsrätter. Hovrätterna är överrätter i de mål somöverklagas från tingsrätterna. Det finns 6hovrätter, (15 avdelningar, varav 13 för allmänna mål och 2 för vatten- och fastighetsmål), Götahovrätt (4 avdelningar), hovrättenöver och (5 avdelningar), hovrätten för (6avdelningar), hovrätten för Nedre (2 avdelningar) och hovrätten förÖvre (2 avdelningar). är överrätt i de mål somöverklagas från hovrätterna. Domstolen ärindelad i tre avdelningar. I domstolen finns 25 justitieråd. Fyra avdessa tjänstgör i lagrådet. För högsta domstolen finns ettsärskilt kansli till vilket revisionssekreterare är knutna. Från anslaget betalas också kostnadernaför de kansligöromål för statens ansvarsnämnd som fullgörs av . till uppgift att medla och vara skiljenämnd i hyrestvister samt att avgöra vissa typerav sådana tvister. Arrendenämnderna har motsvarande uppgift iarrendetvister.Flertalet av nämnderna har två eller tre län som verksamhetsområde.Hyresnämnderna har gemensamt kansli med arrendenämnderna. Sådana kanslierfinns på tolv orter. Bostadsdomstolen äröver- och slutinstans i de ärenden som avgörs av hyresnämnderna. 1988/89 Beräknad ändring 1989/90 .. . Föredraganden Domare och hovrättsfiskaler 381 Domare och föredragande 13 Förvaltningskostnader 949118 000 (1)(3) + 49 850 000 (därav lönekostnader) (882876 000)(1)(3) (+ 43 180 000) Reseersättningar 10782 000(1) + 1075 000 Lokalkostnader 189020 000 (1) Ersättningtill nämndemän 34932 000 (2) Summa 1 183 852 000 (1)(3) + 70 505 000 (1) Anslagen D 2. Allmänna domstolarnaoch O 4. Bostadsdomstolen och hyresnämnderna m. m, (2) Anslaget D 2. (3) Av angivet belopp har sammanlagt . inte ställts till disposition till följd av tillämpningen av enutgiftsram. Huvudförslag /90 . Minskningen av utgifternafördelas med fördelningen 1,2 och för första,andra resp. tredje budgetåret. Ett genomförande av huvudförslaget skulleförsämra den redan otillfredsställande arbetssituationen vid de allmännadomstolarna och där påskynda den i flera avseenden ogynnsamma utveckling som nupågått under en följd av år. En tillämpning av huvudförslaget skulle vidareresultera i väsentligt längre omloppstider för målen och ärendena vidbostadsdomstolen och hyresnämnderna. Med hänsyn härtill yrkar domstolsverketatt huvudförslaget inte tillämpas på anslaget. yrkar att anslaget förbudgetåren 1989/90 - 1991/92 i förhållande till vad som anvisats ibudgetpropositionen 1988 i stället räknas upp med sammanlagt 32 milj. kr.enligt p. För att minska mål- ochärendebalanserna och förbättra arbetsläget vid de allmänna domstolar där utvecklingen varit särskilt otillfredsstäl- 56 landeyrkar 3,5 milj. kr. per budgetår för personaiför- Prop.1988/89:100 stärkningar. yrkar att anslaget räknasupp med 2,3 milj. kr. per budgetår för ökad efterutbildning. begär 4 milj. kr. perbudgetår för att öka takten i införandet av ADB-tekniska hjälpmedel vid deallmänna domstolarna. För att möta väntade mål- ochärendeökningar vid bostadsdomstolen och hyresnämnderna samt för att finansierakostnader för att där införa ADB-tekniska hjälpmedel yrkar 2milj. för /90. Arbetslägetvid de allmänna domstolarna är mycket ansträngt. Målen har blivit svårare och förhandlingstiden per mål har ökat. Antaletinkommande tvistemål har visserligen minskat . Dettaär emellertid huvudsakligen en följd av att bestridda konkursansökningarnumera inte öveförs till handläggning som tvistemål utan hanteras inom ramenför konkursärendet. Någon lättnad i arbetsbördan för domstolarna har därförinte uppkommit genom denna målminskning. Övriga mål-vid tingsrätterna har ökat iantal. Brottmålen ökade i förhållande tillmotsvarande tidsperiod 1987 och antalet mål om lagsökning ochbetalningsföreläggande med . Hovrätternas måltillströmning harsammantaget ökat . Ökningenfördelar sig jämnt på brottmål, tvistemål och övriga mål. Högstadomstolens måltillströmning ligger på en oförändrad nivå. Fastighetsdatareformen har genomförtsvid 47 av landets 93 inskrivningsmyndigheter. Reformen genomförs i den taktsom beslutade om inför /88. Ett tecken på det besvärliga läget itingsrätterna är de ökande målbalanserna och det förhållandet att genomsnittsåldernpå de avgjorda målen stiger tillår. Även beträffande inskrivningsärendena är väntetiderna vid mångatingsrätter oroväckande långa. Enskilda personer, kreditinrättningar m.fi.drabbas av betydande olägenheter på grund av dessaförseningar. Vid flera tingsrätter råder numera mycket långa handläggningstiderför registrering av bouppteckningar. I ett beslut harjustitieombudsmannen i fråga om handläggningstiden vidStockholms tingsrätt (omkring ) uttalat att det, med hänsyn främsttill de syften som bouppteckningen tjänar, är minst sagt otillfredsställandemed så långa handläggningstider. Jag kan inte annat än instämma ijustitieombudsmannens uppfattning. Även om domstolarnas resurser är hårt utnyttjade anser jag det angeläget att man vid de enskilda tingsrätterna undersöker vilka möjligheter att förkorta väntetiderna som kan finnas, exempelvis genom omdispone ringar. I en del fall är det sannolikt möjligt att genom temporära punktin satser åstadkomma bestående förbättringar. I projektet "Kortare vänteti- 57