prop · GC03140 · 1988-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1988/89:140 om reglering av priserna på jordbruksprodukter,m. ' 1988/89:140 Regeringenföreslår att anta de forslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet den 20april 1989. Ipropositionen läggs bl.a. fram förslag om prisregleringen på jordbruksprodukterför tiden den Ijuli 1989 - den 30juni 1990 samt förslag om stöd till jordbruketi norra . Förslagen läggs fram med utgångspunkt i denGATT-överenskommdse som träffats och utgör därförförslag lill tillfälliga lösningar som endast bör tillämpas . Vidare lämnas förslag om minskning av vissa regleringar inomlivsmedelsområdet och förslag rörande användningen av genteknik vid växtodling. 1 1988/89. Lag om ändring i växtskyddslagen (1972:318) Härigenomföreskrivs i fråga om växtskyddslagen (1972:318) dds att i 3 5 och 11 §§ ordet"Konungen" skall bytas ut mol'' ddsalt 2, 6, 8 och I0§§ skall ha följande lydelse, dels att rubriken närmast före8 § skall sättas närmast före 6§, dels att det i lagen skall införas en nyparagraf, 2a§, samt närmast före 2 a § en ny rubrik av följande lydelse. Lagen är ej tillämpligpå insekts-härjning som avses i 34 § skogsvårdslagen (1948:237). Lagen tillämpas inte päinsektshärjning som avses i 20 § skogsvårdslagen (1979:429). Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddelaföreskrifter omförbud mot eller villkor för användning av 1. genteknik på växter, 2. gentekniskt modifierade växter, samt 3. gentekniskt modifierade organismervid växtodling. Innehavare av mark,byggnad eller transportmedel är skyldig att lämna tillträde för åtgärd somavses i 5 § första stycket 2, 3 och 7. Innehavare av mark,byggnad eller transportmedel är skyldig alt lämna tillträde för åtgärd somavses i 5§ första stycket 2, 3 och 7 samt för kontroll av att föreskrifter sotnmeddelats med stöd av 2a§ efterlevs. För kostnad eller förlustsom föranletts av beslut enligt denna lag eller med stöd av lagen meddeladebestämmelser kan utgå ersättning av statsmedel. Fråga om ersättning prövas avKonungen eller myndighet som Konungen bestämmer. För kostnad eller förlustsom föranletts av beslut enligt denna lag eller med slöd av lagen meddeladebestämmelseryor alt bekämpa eller hindra spridning av växtskadegörare kanersättning lämnas av statsmedel. Frågor om ersättning prövas av regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer. Senaste lydelse 1977:351. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. 10§ Till böter dömes den som uppsåt- Till böter döms den som uppsåt ligen eller av oaktsamhet ligen eller av oaktsamhet 1. underlåter att göra anmälan enligt 4 §, 2. underlåter att efterkomma fö- 2.underiåter att efterkomma föreläggande eller bryter mot före- rdäggandeeller bryter mot föreskrift eller förbud som meddelats skrifteller förbud som meddelats med stöd av 5 §, medstöd av 2 a eller 5 §, eller 3. åsidosätter skyldighet enligt 6§. Dennalag träder i kraft . 2 Förslagtill Prop. Lag om upphävande av vissa kungörelser om obligatoriskkontroll av vissa livsmedel som exporteras Härigenomföreskrivs att följande kungörelser skall upphöra att gälla vid utgången avjuni 1990, nämligen 1. kungörelsen (1950:506) med vissa bestämmelser angående utförsel avfisk, fiskrom och fiskkonserver, 2. kungörelsen (1958:528) med vissa bestämmelser angående utförsel avsmör, ost och ägg. 3 Förslag till Prop. Lag om upphävande av kungörelsen (1959:187) angåendekvalitetsbenämning på matpotatis Härigenomföreskrivs att kungörelsen (1959:187) angående kvalitetsbenämning påmatpotatis skall upphöra att gälla vid utgången av . 1988/89: i40 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministem Carisson, ordförande, och statsråden , , , , , , R. Carisson, , ,, , G. , , , , ,, , , Proposition om reglering av prisema på jordbruksprodukter,m.m. Vidde förhandlingar som hölls inom ramen för den pågåendeGATT-mndan enades deltagande länder dels om utgångspunkterna för de fortsattaförhandlingarna på jordbmkets område, dels om en frysning av jordbmksstödetfr.o.m. tidpunkten för överenskommelsen t.o.m. att förhandlingarna påjordbmksområdet avslutas . Överenskommelsenför innebär att deltagama åtar sig att gällande stöd- ochskyddsnivåer inom jordbmkssektorn inte överskrids. Tullar och icke-tarifTärahandelshinder för jordbmksprodukter får inte höjas eller utvidgas tiU nyaprodukter. Även förädlade jordbmksprodukter inkluderas i åtagandet. Stödprisertill producenterna som direkt eller indirekt bestäms av regering ellermyndigheter skaU frysas vid den för överenskommelsen rådandenivån. För åtagandena gäller att hänsyn får tas till ländemas befintliga lagstiftningoch rättigheter och skyldigheter enligt . Eninom jordbmksdepartementet upprättad översättning av överenskommelsen börfogas till protokollet i detta ärende som bilaga I. Regeringenuppdrog åt statens jordbmksnämnd att, efter överläggningarmed Lantbmkarnas förhandlingsdelegation och jordbmksnämndenskonsumentdelegation samt i fråga om socker även , avge förslagom den närmare utformningen av prisregleringen på jordbmksprodukter inkl.sockerbetor och socker för tiden den Ijuli 1989-den 30juni 1990. Enligtuppdraget skulle förslagen utformas med utgångspunkt i beslut omlivsmedelspolitiken (prop. 1984/85:166, JoU 33, rskr. 393) och omtotalförsvaret (prop. 1986/87:95, FöUll, rskr.310). Regeringen erinrade om attriksdagens beslut om livsmedelspolitiken innebär att förslagen skall gmndas påett resultat av obundna överläggningar, vilket innebär att hänsyn skall tastill bl. a. aktueUa förhållanden på marknaden, i jordbmket och i samhällsekonomini övrigt. vidarede möjligheter som kan finnas att förenkla och begränsa jord- Prop.1988/89:140 bmksprisregleri ngen tillvaratas. Ytterligareen utgångspunkt skulle enligt uppdraget vara den internationella utvecklingenpå jordbmkets och jordbmkspolitikens område. Jordbmksnämndensförslag skulle enligt uppdraget utgöra underlag för prisregleringen underperioden den Ijuli 1989 den 30juni 1990 om ingen uppgörelse om en frysning somberör skulle nås när GATT-förhandlingarna åtempptogs i april 1989.Den aktuella regleringsperioden kommer i vart fall att vara en övergångsperiodinför de förändringar av livsmedelspolitiken som aviserats i regeringens prop.1988/89:47 om vissa ekonomisk-politiska åtgärder m. m. och som bör börjagenomföras den Ijuli 1990. Detta skulle beaktas i nämndens förslag. Jordbmksnämndensförslag skulle även i övrigt beakta vad regeringen uttalat om inriktningen avden ekonomiska politiken (prop. 1988/89:100 bil. Ett avde viktigaste inslagen på kort sikt i denna politik är åtgärder som dämparpris- och löneutvecklingen. I uppdraget framhölls att i regeringensproposition om vissa ekonomisk-politiska åtgärder konstaterades att dagensjordbmkspolitik bidrar till inflation och begränsar tillväxtmöjligheterna iden svenska ekonomin. Jordbmksnämndenskulle även beakta vad regeringen i prop. 1988/89:100 bil. 11 har föreslagitriksdagen om finansiering av kostnaderna för djurens hälso- och sjukvård ochkostnadema för statistik på jordbmkets område. Vadavser sockerbetor och socker skulle nämndens förslag även omfattastmkturåtgärder och lämplig produktionskapacitet för sockerbmken. Förslagetskulle bygga på att bmken på och skall bevaras. i sitt förslag beakta att ett importutrymme på 10 skalluppnås. I dessa stmkturfrågor skulle, fömtom med de båda delegationerna,överläggningar ske med företrädare för sockerbetsodlingen ochsockertillverkningen. Nämndens förslag avseende prisregleringen försockerbetor och socker skulle vara så avvägt att något underskott inte beräknasuppkomma i sockerregleringsfonden. Genombeslut den 23 febmari 1989 överlämnade regeringen till jordbmksnämnden enrapport om vissa principer som gmnd för kostnadskompensation till denlivsmedelsindustri som omfattas av jordbmksprisregleringen, för beaktande vidutformning av förslag rörande prisregleringen på jordbmksprodukter. Genomregeringens beslut överlämnades till jordbmksnämnden enskrivelse från lantbmksstyrelsen rörande medel tilldi-striktsveterinärorganisationén för beaktande i samband med nämndens uppdragatt avge förslag om prisregleringen. Iskrivelse som kom in till regeringen har jordbmks nämnden, efter avslutade överläggningar med Lantbmkarnas förhand lingsdelegation och nämndens konsumentdelegation samt i fråga om soc ker med , lagt fram förslag till jordbmksprisreglering den Ijuli 1989 - den 30juni 1990. Förslaget, vad gäller jordbmket och viss livsmedelsindustri, biträds av konsumentdelegationen men inte av Lantbmkarnas förhandlingsdelegation. När det gäller socker 7 ärnämnden, konsumentdelegationen och Sockerbolagel överens om för- Prop.1988/89:140 slaget. skrivelse bör fogas lill protokollet idetta ärende som bilaga 2. LedamöternaFringel och Genfors har reserverat sig mot jordbmksnämndens förslag. Genombeslut uppdrog regeringen åt jordbruksnämnden att utreda formerför och konsekvenser av en avveckling av prisregleringen på ägg. I december1988 avlämnade nämnden rapporten av en avveckling avprisregleringen för ägg. Rapporten har remissbehandlats. Till protokollet idetta ärende bör fogas dels utredningens sammanfattande slutsatser och förslagoch två särskilda yttranden som bilaga 3, dels en sammanställning avremissyttrandena som bilaga 4. Genombeslut uppdrog regeringen åt jordbruksnämnden ätt inkomma medförslag om kvalitetsbetalning inom jordbruksprisregleringen. I mars 1987avlämnade nämnden delrapporten för bra matkvalitet. Flertalet av de irapporten föreslagna åtgärderna har genomförts. avlämnadenämnden en slutrapport. Rapporten har remissbehandlats.Till protokollet i detta ärende bör fogas dels utredningens förslag som bilaga5, dels en sammanställning av remissyttrandena som bilaga 6. Medanledning av den försöksverksamhet med treåriga budgetramar som beslutats avregeringen erhöll jordbruksnämnden särskilda direktiv föranslagsframställningen för budgetåren 1989/90 1991/92. Nämnden avlämnade iapril 1988 en särskild rapport med underlag för anslagsframställningen införperioden /90-1991/92 samt anslagsframställningen församma period. lämnade jordbruksnämnden förslag till enomorganisation av myndigheten. Skrivelserna behandlas i det följande. Genombeslut den 30juni 1988 uppdrog regeringen åt statens jordbruksnämnd att isamråd med lantbruksstyrelsen genomföra en närmare översyn av prisstödet tilljordbruket i norra inför den Ijuli 1989. Översynen borde bl.a. gällaformerna för och omfattningen av stödet. Därvid borde hänsyn tas främst tillstödets effekter på omfattning och lokalisering av produktion ochsysselsättning inom jordbruket i norra . Jordbruksnämndenhar i en delrapport som kom in till regeringen den I3december 1988 redovisatproduktionsutveckling m.m. i jordbruket i norra och i en slutrapport somkom in till regeringen lämnat förslag till stödbeloppm.m. Ledamöterna har lämnat ett särskilt yttrande tillnämndens förslag. Till protokollet i detta ärende bör fogas jordbruksnämndenssammanfattande förslag som bilaga 7 samt en sammanställning avremissyttrandena som bilaga 8. Ienlighet med vad jag anförde i min anmälan till budgetpropositionen år 1989återkommer jag i det följande även till åtgärdsprogrammet för jordbruket inorra . Jagkommer i det följande också att lämna vissa förslag som rör använd ning av genteknik vid växtodling. 1988/89: lOObil. 11 har regeringen föreslagit art, i av- Prop. 1988/89:140 vaktan på särskild proposition i ämnet, för budgetåret1989/90 beräkna tiil ett förslagsanslag på 28097000 kr.och till Prisstöd till jordbruket i norra ett förslagsanslag på525000000 kr. Jag anhåller att nu få ta upp dessa frågor. Livsmedelspolitikenär under omprövning, såväl i som inlernalionelh. BådeOECD:s ministerrådskommuniké och den s.k. Punta delEste-deklarationen som inledde den pågående GATT-rundan pekar pånödvändigheten av att förändra jordbrukspolitiken. Mer marknadsorientering,neddragning av stöd och skydd samt övergång till mindre snedvridande stödformerär viktiga principer i reformarbetet. Inomramen för den pågående GATT-mndan har ddtagariänderna träffat enöverenskommelse om en konkret inriktning på de fortsatta förhandlingarna påjordbruksområdet, som innebären väsentligt steg mot en friare handel medjordbruksprodukter. Uppgörelsen kan ses som en ramöverenskommelse för hurhandeln med jordbruksprodukter skall libe-raliseras samt för hur regleroch discipliner skall förstärkas och göras mer effektiva på jordbmkets område.Detta bör ske genom betydande successiva neddragningar av stöd och skydd påjordbruksområdet. Sådana successivt och gemensamt vidtagna reformer förväntasminska obalanserna i världshandeln samt ge mer korrekt prisinformation ochbättre underlag för investeringsbeslut. Jordbrukets konkurrensförutsättningarkommer genom detta att närma sig övriga näringars. Detta gynnar såväl i- somu-länder. Det är mycket positivt att överenskommelsen kommit till stånd. BädeOECDochGATTerkännerattsärskildamotiv försörjningssäkerhet, miljö-, regionala och sociala hänsyn även fortsättningsvis kommer att påverka jordbrukspolitikens utformning. Nyastödformer kommer att diskuteras under GATT-mndans fortsättning som bl. a. tarsikte på sådana motiv. GATT-förhandlingarnakommer också att behandla harmonisering av veterinär- och växtskyddsbestämmdseroch tvistlösning till följd av sådana bestämmelser. a. kommer bestämmelsergrundade på överväganden att tas upp i det sammanhanget. GATT-överenskommelseninnebär atl stödet lill jordbruket skall hållas oförändrat till dess atl enlångsiktig uppgörelse är nådd, dvs. Syftet med dettaär att inte stimulera lill en ökad subventionerad produktion avjordbruksprodukter, som ytterligare skulle snedvrida handeln under defortsatta förhandlingarnas gång. Exempelvis innebär således överenskommelsenatt prisstödet till lantbmkarna inte skall höjas . Dettaskall uppnås genom att administrativt bestämda priser, somdirekt eller indirekt påverkar prisstödet till lantbm- Prop. 1988/89:140 kama,inte får överskrida rådande priser föröverenskommelsen. Vidare får importmöjligheterna inte försämras. Undantag fåremellertid generellt göras för förändringar som genomförs med stöd avexisterande lagstiftning i länderna. Avsikten är vidare att stödet skall sänkasunder . För svensk del innebär överenskommelsen alltså att vi inte fårhöja de reglerade prisema på jordbmksprodukter i syfte att höja prisstödet tilllantbmkarna. Enligtriksdagens beslut om livsmedelspoliliken skall jordbmket geskompensation för ökade kostnader och inkomstföljsamhet efter obundnaöverläggningar. Mot bakgmnd av beslutet har jordbmksnämnden på regeringensuppdrag och efter överläggningar med Lantbmkarnas förhandlingsdelegation ochnämndens konsumentdelegation lämnat förslag till kompensation /90. Förslaget innebär bl. a. att kompensationen skall ges iform av höjningar av reglerade priser i syfte alt höja prisstödet tillbönderna. Redan i uppdraget till jordbmksnämnden aviserades att en provisorisklösning av annan karaktär skulle bli nödvändig om GATT-förhandlingarna skulleleda till en överenskommelse om att frysa prisstödet. Detär självklart att skaU uppfylla de åtaganden som gjorts inom . Medhänsyn tiU nämnda omständigheter harjag därför efter överläggningar medrepresentanter för såväl jordbmksnäringen som konsumentema samt efter hörandeav jordbmksnämnden utformat ett modifierat förslag som enligt min mening ärförenligt med GATT-överenskommelsen. Förslaget har även diskuterats i denparlamentariska arbetsgmpp som arbetar med förslag tiU en ny livsmedelspolitik.Jag har i mitt förslag utgått ifrån det förslag som jordbmksnämnden tidigarelämnat. Mittförslag innebär i korthet att jordbmket ges en kompensation inom ramen för 1985års livsmedelspolitiska beslut. Denna är av samma storlek som nämnden harföreslagit, men betalas ut på ett sätt som inte verkar produktionsstimulerandeoch därmed handelssnedvridande. Detsamma gäller för jordbmksnämndens förslag omprisstödet till jordbmket i norra . Jag lämnar således i det följandeett förslag som också är i linje med GATT-överenskommelsen. Mittförslag innebär därför att prisema till lantbmkama hålls oförändrade, men attde kompenseras på annat sätt. Finansieringen bör ske med införselavgiftsmedeloch budgetmedel. På detta sätt kommer lantbmkama att kompenseras utan att dereglerade prisema höjs. Det är då viktigt att detta även kommer konsumentematill del, dvs. att det utrymme som uppkommer inte tas i anspråk av deefterföljande leden i livsmedelskedjan. Jag har erfarit att chefen förcivildepartementet därför har för avsikt att senare föreslå regeringen att gestatens pris- och konkurrensverk (SPK) i uppdrag att särskilt följa pris- ochmarginalutvecklingen i livsmedelskedjans industri- och handelsled. SPK skallom de finner att utvecklingen är anmärkningsvärd anmäla detta till regeringen. Iregeringens proposition om vissa ekonomisk-politiska åtgärder m.m. (1988/89:47 bil. 2) behandlades de livsmedelspolitiska målen och diskute rades graden av måluppfyUelse. Vidare analyserades i vad mån det främsta 10 medlet, nämligenjordbruksprisregleringen, medverkat till att uppfylla Prop. 1988/89:140 dessamål. Av genomgången framgick att livsmedelspolitiken har kommit attkännetecknas av en låg grad av måluppfyllelse och att nuvarande medel intebidrar till måluppfyllelsen på ett tillfredsställande sätt. Som aviserades ipropositionen harjag efter regeringens bemyndigande, mot bakgrund av detta ochden internationella utvecklingen, tillkallat en parlamentarisk arbetsgrupp meduppgift dels att utvärdera livsmedelspolitiska beslut, dels altutforma förslag till en ny livsmedelspolitik. Gmppens arbete skall vara klartunder och den nya politiken bör kunna börja genomföras under år1990. Enförsta utgångspunkt för arbetsgruppen är ett sänkt gränsskydd. gon ensidigsvensk neddragning är dock inte aktuell. En andra utgångspunkt är atl deinterna regleringarna minskas i omfattning och i vissa fall avskaffas. Dentredje utgångspunkten är att utveckla nya och mer direkta medel för alt uppnåframför allt de beredskapsmässiga, regionalpolitiska och miljömässiga målen.Gruppens arbete och dessa utgångspunkter ligger väl i linje medGATT-förhandlingarnas inriktning, såväl i sak som tidsmässigt. Neddragning avstöd och skydd, i första hand prisstöd, och övergång till mer direkta,icke-handdssnedvridande stöd är som jag tidigare framhållit kärnan i detinternationella arbete som bedrivs. Reformerna underlättas om de genomförsgemensamt. Det är således tillfredsställande av både nationella ochinternationella skäl att det svenska reformarbetet har kommit i gång. Huvudmåletför den nuvarande livsmedelspolitiken (prop. 1984/85:166, JoU 33, rskr. 393) äratt trygga vår livsmedelsförsörjning såväl i fred som under avspärrning ochkrig. riksdagsbeslut om totalförsvaret (prop. 1986/87:95, FöU 11,rskr. 310) har de senare två begreppen ersatts med "kriser och krig".Under livsmedelspolitikens huvudmål finns två likställda delmål, nämligenkonsumentmålet och inkomstmålet. Därutöver finns ett miljö- och resursmål ochett regionalpolitiskt mål. Detär enligt riksdagsbeslutet angeläget att prisregleringen för jordbmksprodukterutformas så, att den blir ett stöd för strävandena alt sänkaproduktionskostnaderna och anpassa produktionens inriktning till marknadensefterfrågan. Prisregleringen skall fortlöpande ses över i.syfte att förenklasoch begränsas så långt som möjligt. Jordbruksnämndenhar på regeringens uppdrag utrett möjligheterna till och konsekvenserna av enavveckling av prisregleringen på ägg. ; Jag kommer i del följande att ta upp deav nämndens förslag som jag anser bör genomföras mot bakgrund av 1985 årsbeslut. Några av de åtgärder som nämnden har analyserat anser jag, dock vara avden karaktären att de bör; behandlas av den parlamentariska arbetsgruppen ochövervägas först, i samband med gruppens övriga förslag. Isyfte att dels minska regleringarna på livsmedelsområdet, dels förbätt ra livsmedelskvaliteten och livsmedelskontrollen har ett antal utredningar gjorts som berör jordbruksprisregleringen. har i den nämnda utredningen om prisregleringen på ägg även behandlat en viss del av kvalitetsregleringen på ägg. I en annan utredning har nämnden behandlat kvalitetsbetalningen på samtliga jordbruksprodukter. ien delrapport från nämnden har till övervägande delen genomförts, Prop.1988/89:140 medan jag behandlar slutrapporten om matpolatis i det följande. Livsmedelskontrollutredningenlämnade i sitt slutbetänkande (SOU 1986: 25) Kontroll av livsmedel förslag ombl.a. den särskilda kontrollen av kvaliteten på potatis, ägg och vissamejeriprodukter. Utredningens förslag i övrigt logs upp i regeringensproposition om livsmedelskontroll (1988/89:68) som skall behandlas avriksdagen . Jag aviserade i denna attjag angående den nämndasärskilda kontrollen avsåg att återkomma till regeringen . På dessaområden finns goda möjligheter till effektivisering och samordning avkontrollen som regleringarna kan inskränkas och kvalitetenförbättras. Jag återkommer till mina förslag i det följande. 2.2 Åtgärder för produktionsanpassning 2.2.1 Tvåprissystemet för mjölk Undertidenden Ijuli 1985 tillämpas ett tvåprissystem för mjölk.Tvåprissystemet har i stort sett uppfyllt syftet att minska mjölköverskottet.Systemet är dock förenat med betydande nackdelar. Enligt regeringensbeslut skall därför tvåprissystemet som villkor för utjämningsbidrag upphöraefter den 30juni 1989. Regeringenhar uppdragit åt statens jordbmksnämnd att utreda och lämna förslag omövergångsåtgärder inom den ordinarie prisregleringens ram eftertvåprissystemets avskaffande, i syfte att motverka negativa effekter för demindre producenterna och för mjölkproducenterT na i norra . Jordbmksnämndenhar studerat olika former av omfördelning inom mejeriregleringen som skulleunderlätta anpassningen för mjölkproducenterna i norra och för de småmjölkproducenterna. Inom nuvarande regleringssystem föreligger i och för sigtekniska möjligheter att genomföra en omfördelning mellan olika kategorier avmjölkproducenter för att dämpa eUer neutralisera eventueUa effekter vidborttagandet av tvåprissystemet. Konsekvenserna för de nämnda producenterna ärdock svåra att förutse. Nämnden har vid sin analys inte funnit det befogal allför närvarande vidta några åtgärder och har därför inte lämnat några förslag. Mjölkproduktionenär en produktionsgren med relativt lång avskrivningsperiod förinvesteringarna. Lönsamheten inom mjölkproduktionen är relativtgod. Trots detta är investeringsviljan låg. Risken för kraftigaproduktionsökningar är därför liten. bedömning beräknas produktionsökningen under regleringsåret1989/90 till ca 90milj. kg, motsvarande 2å av produktionen. Delär enligt min mening väsentligt all eventuellt negativa effekter för de aktuella producentgmpperna begränsas. Mot bakgmnd av jordbruks nämndens prognos är min bedömning att effekterna för dessa gmpper torde bli begränsade. Jag anser därför att man inte nu bör vidta särskilda 12 åtgärder.Jordbmksnämnden måste dock särskilt följa utvecklingen för de Prop.1988/89:140 nämnda gmpperna och ha en hög beredskap atl vidta erforderligaåtgärder samt anmäla till regeringen om utvecklingen är sådan altregeringsingripanden är påkallade. Enligt1985 års livsmedelspolitiska beslut har jordbruksnäringen huvudansvaret föröverskottsproduktionen och produktionsanpassningen. skall emellertid staten ta ett ekonomiskt delansvar föröverskottsarealens kostnader. Statens kostnader uppskattades då till ca 600milj. har emellertidstatens andel uppgått till ca . skulle åtgärdervidtas för atl minska överskotten och därmed koslnadsbdastningen för samhälletoch jordbmket. Våren1986 tillsattes den s.k. spannmålsgruppen med uppgift att lägga fram förslagtill hur kostnadema för spannmålsöverskottet skulle kunna minskas redan från1987 års skörd, men även på . Gruppen har i olika rapporter lämnatsåväl överväganden som mer kortsiktiga och mer långsikliga förslag. I densenaste rapporten, som presenterades , lämnades förslag tillåtgärder för att minska spannmålsöverskottet och stimulera till alternativmarkanvändning.