prop · GC0340 · 1988-12-31 00:00:00 — Underåret har arrangerats dels en utbildningsministerkonferens över temat och dels en kulturministerkonferens övertemat . Som en uppföljning avnämnda utbildningsministerkonferens och på svenskt initiativ har beslutats attinom CDCC göra en studie om lämpligheten av att genomföra ett projekt omskolans undervisning i naturveten-skapUga ämnen. Kurseri olika ämnen för lärare på gymnasieskolan har arrangerats i skilda stater.Sverige stod värd för en kurs rörande skolans undervisning i mänskligarättigheter. Uppföljningenav den femte idrottsministerkonferensen och förberedelserna för nästaministerkonferens i har dominerat styrkommitténs (CDDS)arbete. antog ministerkommittén en rekommendation omkonditionstestning av skolbarn (Eurofit). Särskilda projektgmpper hartillsatts för att studera idrottens samhällsekonomiska betydelse, förebyggandeay idrottsskador samt forskning om konstgjorda underlag. har äveninitierats projekt rörande traditionell idrott och folkliga idrottsspel samt omkvinnor i idrotten. anslöt sig till dopinggruppen, varsarbete rönt intresse även från och sida. Antalet länder som nutillträtt konventionen om läktarvåld uppgår till 11, däribland , somaktivt deltar i den stående kommitté som upprättats för att följa uppkonventionen. Den nordiska idrottsrörelsens engagemang mot rasåtskillnad inomidrotten förs aktivt vidare även inom , i syfte att få fulluppslutning även bland andra medlemsländer. Densärskilda arbetsgmpp som utrett ungdomsfrågornas framtida behand ling inom , har föreslagit att ungdomskommittén (CAHJE) ersätts av en ny styrkommitté för ungdomsfrågor (CDEJ) öppen för de stater som tillträtt kulturkonventionen. Vidare har arbetsgruppen föresla git att ungdomscenter och ungdomsfonden skall ha en ge mensam styrelse, sammansatt av regerings- och ungdomsrepresentanter. har tillsatt en särskild rapportörsgrupp för att ut värde- 12 ra arbetsgruppens förslag.Från svensk sida har värnats om ungdomsfon- Skr. 1988/89:40 dens oberoendeställning i förhållande till det europeiska ungdomscentret i . Deneuropeiska ungdomsfonden delade ut ca 11 miljoner FF till ca 140projekt inom områden som europeisk integration, sociala ungdomsproblem, miljö,jämställdhet etc. Antalet deltagande ungdomar var nära 5 000. bidrogmed till fondens budget. Förberedelsernaför det andra ungdomsministermötet i har åvilat en särskild tjänstemannagmpp.Ämnet för konferensen, "Strategier för 2000-talets ungdomspolitik",underströk behovet av en nationell ungdomspolitik som spänner över aUasakområden och som bygger på ungdomars medverkan och delaktighet i dendemokratiska processen. Vidare diskuterades det internationellaungdomssamarbetet, ungdomsutbyte, forskningssamarbete etc. En prioriteradfråga för svensk dd har varit ungdomsorganisationernas viktiga roll isamarbetet med regeringarna när ungdomsfrågor diskuteras. Dettredje mötet med hälso- och sjukvårdsministrar ägde mm i den 16och . Ministrarna enades om riktlinjer för det fortsattasamarbetet i fråga om transplantationer. Dessa riktlinjer behandlar individensfri- och rättigheter, icke-kommersialisering av mänskliga organ, kriterier föranvändning av organ, institutioner där uttagande och transplantation av organfår ske, informationspolicy och organisatoriska åtgärder för att främja etteuropeiskt samarbete på transplanta-tionsområdet. Resolutionen (78) 29 om "Harmoniseringav lagstiftningen i medlemsstaterna om uttagande och transplantation avsubstanser från människor" skall ses över och ersättas med ett nyttjuridiskt instmment för att genomföra de nämnda riktlinjerna. Cyperninbjöd till ett fjärde ministermöte rörande utbildning av hälso-ochsjukvårdspersonal för 2000-talet. Styrkommitténför hälso- och sjukvårdsfrågor (CDSP) har hållit två möten.Kommittén har bl.a. diskuterat roll i hälsofrågor i förhållandetill bl. WHO (centralt och regionalt för ) och EG samtarbetsmetoderna. Styrkommitténtillstyrkte en rekommendation och en rapport om "bevaknings- och screeningteknikerför äldre". Rapporten visar att trots ett ökande antal äldre och att fleroch fler äldre bor ensamma så har inte mycket systematiskt arbete på dettaområde gjorts. Mass-screening rekommenderas inte men väl screening i vissaindividuella fall. Enrekommendation tiUstyrktes också om en hälsopolitik mot HIV-in- 13 fektion och aids.Rekommendationen innehåller bl.a. uttalanden om vad Skr. 1988/89:40 som ärviktigt när en hälsopolitik på detta område formuleras i fråga om Bilagaförebyggande och hälsofrämjande insatser, lagstiftningsåtgärder, vård, utbildningav personal, utvärdering och forskning samt samordning av dessa insatser. Rekommendationeroch rapporter antogs också om bl. "Informationssystem på sjukhus"och "De nationella hälsomyndigheternas ansvar i fråga om blodtransfusioner". Inomkort förväntas arbete slutföras beträffande 1. utbildning speciellt med tankepå lärarnas roll inom och utbildning för hälsoupplysning, 2. insamling av epidemiologiskadata i primärvården, 3. organisation och funktion avambulansväsendet. Underåret har slutligen kurser hållits på blodområdet i och i förebyggande avsjukhusinfektioner i . Expertkommitténför biomedicinsk utveckling (CAHBI) slutförde arbetet med en rekommendation omkonstgjord befmktning. CAHBI har påbörjat arbete med förslag tillregler för prenatal diagnostik. Vidare har den särskilda expertgruppen förmedicinsk forskning (CAHBI-RE) fortsatt sitt arbete med förslag till regler förforskning som involverar försök på människa. Frågor rörande miljö, regional planering och kulturmiljövård Denvid miljöministerkonferensen i öppnadekonventionen rörande skyddet av vilda växter och djur i och derasnaturliga biotoper (naturmiljöer), vanligen kallad , har trätti kraft. Sammanlagt 16 medlemsstater har, jämte EG och samt somförsta utomeuropeiska stat, hittiUs ratificerat konventionen. Ännu saknas bland medlemsstaterna bl. a. ochBelgien, som inte ratificerat konventionen. Ändamåletmed konventionen är att förbättra skyddet för och vården av den vilda faunanoch , med särskild tonvikt lagd på utrotningshotade, sårbara och säUsyntaarter och deras biotoper. Flyttande och endemiska arter nämns som särskiltangelägna. Som appendix till konventionen har fogats förteckningar på växt- ochdjurarter, som skall åtnjuta skydd. Dessa är nu föremål för viss revidering.Kommittén för beslöt vid möte att medtagabl. a. vissa fiskar och ryggradslösa djur. Ytterligare arbete med formerna förurval och skydd av naturmiljöer biotoper pågår. Iresolutionema (79) 9 och (79) 10 fastlades regler för "det europeiska nätverket av biogenetiska reservat", vilket syftar till att bevararepresenta tiva naturtyper och landskap. Arbetet med att välja ut och bilda biogeneti ska reservat pågår i medlemsländerna. Våtmarker, hedar, flodstrand- 14 skogar(aUuvialskogar) och havsstrandängar hör till de naturtyper, som i Skr.1988/89:40 förstaomgången skall inrymmas i nätverket. Biotoper för hotade fåglar Bilaga ochherptiler samt vissa grupper av evertebrater (ryggradslösa djur) avses ocksåinkluderas bland de biogenetiska reservaten. antalområden till nätverket. 1 resolution (86) 10 har ministerkommittén understrukitbetydelsen av utvidgning av detta. Arbetetinom Europeiska naturvårds- och naturresurskommittén (CDSN) har under år 1987förändrats så till vida att kommittén har fått en ny benämning nämligenstyrkommittén för miljövård och naturmiljöer (biotoper) CDPE. Under år 1987togs inget beslut om nya kommittédirektiv för CDPE. Arbetetinom CDPE har koncentrerats till frågor om natur- och landskapsvård,mark för friluftsliv samt skydd för hotade växt- och djurarter. Speciellastudier rörande olika naturtyper som urskogar, hedar, kalkområden, marinaområden m. fl. samt rörande olika djur- och växtgrupper pågår och publicerasvarefter de färdigstäUs. Detta gäller för gmpper som däggdjur, fåglar, grod-och kräldjur, fiskar och vissa evertebratgrupper som fjärilar samt förkärlväxter. Frågor rörande tätorternas närmiljö samt bevarandet av jord- ochskogsbrukslandskapets mångfald prioriteras. Underår 198788 genomförs omfattande landsbygdskampanj, vilken fåttsin tyngdpunkt lagd till frågor om det kulturhistoriska arvet, skydd avbyggnadsminnen och kulturlandskapet. Bland aktuella frågor kan i övrigt nämnasnaturvårdsundervisning i samband med jord-och skogsbruk. Här kan särskilthänvisas till arbetet inom för naturensbevarande. Europarådetsdiplom till skyddade naturområden har förnyats () för Muddusnationalpark (Res 87:7) respektive för Sarek och Padjdanta nationalparker (Res87:8). avhölls i ijuni 1987. Den behandlade frågor omen ny europeisk strategi för naturvård samt frågor om jordbrukslandskapet ochnaturvården. b)Regional planering och kulturmiljövård Denåttonde konferensen för ministrar med ansvar för regional planering äger rum ioktober 1988 i . Konferensens huvudtema är "Rationellmarkanvändning förutsättning och begränsande faktor för utvecklingen".Konferensen förbereds av en särskild ämbetsmannakommitté, där de olikamedlemsländerna är företrädda. sekretariat biträder i arbetet.Vidare erhålls ett visst ekonomiskt bidrag för konsultinsatser överEuroparådets budget. Som ett led i förberedelsearbetet anordnades på inbjudanav den turkiska regeringen ett seminarium i , . Omstruktureringen avEuroparådets program för den nu löpande medd fristiga plan-perioden innebär att en särskild huvudkommitté för kultur miljöfrågor etablerats. Den koppling till fysisk planering som de tidigare kommittéstrukturerna CDUP och CDAT inneburit har därigenom för svunnit. Programområdet är numeracentrerat kring ett brett kulturmiljöbegrepp Skr. 1988/89:40 ochintegrering av bevarandefrågorna i samhällsplaneringen på alla nivåer. Eftersomarbetsprogrammet är en fortsättning på det arbete som bedrevs i CDUP har åretsaktiviteter förberetts i den tidigare kommittén. Somen uppföljning till ministerkonferensen i har inom CDUPutarbetats en rekommendation rörande luftföroreningar och deras inverkan påkulturminnen och kulturföremål. Rekommendationen behandlades iministerkommittén . Arkeologioch fysisk planering, landsbygdens byggnadskuUur, finansiering avbyggnadsvård, hantverksfrågor, dokumentationsfrågor, samt industriminnesvårdsamt information och erfarenhetsåterföring är andra områden som vidarebearbetatsäven i den nya kommittén. Detkontinuerliga ansvaret för Venedigcentret för hantverksutveckling, liksom förtekniskt bistånd ligger också kvar inom kommitténs ram. Nyaområden som börjat behandlas har varit: kulturmiljöer som resursi utvecklingsplanering, 1900-talets byggande samt införandet av en samladmanifestationsdag för den europeiska byggnadsvården, "European Heritage ".I benämnt "Öppet Hus". Ettsärskilt, av generalsekreteraren prioriterat, projekt har varit "färdvägari " där en turistsatsning på pilgrimsvägarna till de Compostdautgjort ett första led. presenterade konventionen rörande kulturminnen ochkulturmiljöer har trätt i kraft. Det formella arbetet inför ensvensk ratificering pågår. Underåret har två konferenser genomförts: "Architecturalheritage and rural development", den 23 . "Archeologyand public works", . Ettmindre kollokvium hölls i kring nya sätt attfinansiera byggnadsvård. Formerför kontinueriigt samarbete inom dels hantverksutbildning dels dokumentationsarbeteprövas genom uppbyggnad av europeiska "nätverk" med årligakontaktträffar i för berörda institutioner. Landsbygdskampanjenlanserades officiellt i ijuni 1987 i anslutning tillmiljöministrarnas fackministerkonferens. Huvudsyftetför kampanjen är att stödja och styra utvecklingen av landsbygden på ett sådantsätt att dess kvaliteter garanteras kontinuitet och bevarande för kommandegenerationer. Bevara och utveckla är således nyckelord i kampanjarbetet. Kampanjenhar kommit väl i gång i de flesta medlemsländerna. På det europeiska planetarbetar man med seminarier och symposier, utställningar, demonstrationsprojektsamt informationsinsatser av skilda slag, bl.a. en regelbundet utkommandebulletin. Styrkommitténhar sammanträtt två gånger varav en gång i samband med invigningen av kampanjen i . Regionala och kommunala frågor Skr. fält för regionala och kommunala frågor har behandlats bl. a.följande frågeområden: självstyrelse, demokrati på regional och lokalnivå, administration samt kommunernas roll i ekonomiska och socialafrågor. Förbehandlingen av sådana ärenden har en huvudkommitté förregionala och lokala frågor svarat. Till denna kommitté har några expertkommittéervarit knutna. En särskild kommitté för gränsöverskridande samarbete mellanlokala och regionala myndigheter (CAHCT) har behandlat frågor som rör olikaformer av samarbete över nationsgränserna. Huvudkommitténför regionala och kommunala frågor (CDRM) har hållit två plenarmöten iStrasbourg . Det I9:e mötet ägde rum och det 20:emötet . Vid de bägge mötena behandlades bl.a. frågor inför den 8:ekommunministerkonferensen, som hölls på den 1416 september 1988.Konferensen ägde rum på , County . Vid konferensen gälldeöverläggningarna bl. Kommunernasroll och erfarenheter när det gäller att bekämpa arbetslöshet. Olikasätt och medel att minska regional och lokal obalans genom ökad resursutjämning. OlikaEuroparådsaktiviteter som har ägt mm inom området självstyrelse sedanden 7:e kommunministerkonferensen. Underhänvisning bl.a. till ekonomi och anslagsfördelningar rörandeolika aktiviteter inom verksamhetsfälten föreslog under åretgeneralsekreteraren att huvudkommittén för regionala och kommunala frågor (CDRM)skulle avvecklas och ersättas av ett par ad hoc-kommit-téer. Sedan fleramedlemsländer, däribland , kraftigt understrukit områdets grundläggandebetydelse för samarbetet inom ram presenterades ett förslag om atti stället bilda en ny styrkommitté för lokala och regionala myndigheter (CDLR).Beslut om denna kommitté togs av ministerkommittén . I sambandmed upplösningen av huvudkommittén CDRM avvecklades även kvarvarandeexpertkommittéer för stmkturfrågor (RM-SP) och finansfrågor (RM-FP). Påinitiativ av kommunalkonferens har diskussioner förts angående denkonferens som ägde rum i . Temat vid konferensengällde frikommuner; avreglering, effektivisering och demokrati. a)Rekommendationer och konventioner RekommendationenR (87) 2 innehåller ett modellavtal som kan användas för att göra det möjligt för medlemmar i diplomatfamiljer att erhålla förvärvsarbete. kan också antas av medlems- 17 stater i samband med attbilaterala avtal sluts i frågan. Irekommendationen R (87) 6 om fosterfamiljer ges vissa riktlinjer för Bilaga lagstiftningennär ett barn måste placeras i fosterfamilj. Syftet är att barnens intresse isynnerhet skall tillvaratas. Enligt riktlinjerna bör medlemsstaterna sörja förett system som innebär tillsyn över och stöd för barnet. Barnet bör också kunnabehålla sin personliga kontakt med den egna familjen. Riktlinjerna behandlarockså frågan om förhållandet mellan barnets föräldrar och fosterföräldrar ochom återlämnandet av barnet särskilt när det har integrerats i fosterfamiljen. RekommendationenR (87) 15 behandlar användningen av persondata inom polissektorn. Den ger vissariktlinjer för kontroll av dataregister inom området, anmälan tilltillsynsmyndighet, insamling, bevarande och användning av persondata,underrättelser till privatpersoner och till utländska myndigheter,offentlighetsfrågor, tillgång till polisregister, möjligheter till rättelseoch överklagande samt vissa säkerhetsfrågor. RekommendationenR (87) 16 innehåller riktlinjer angående allmänhetens deltagande iadministrativa förfaranden som rör ett stort antal enskilda personer.Riktlinjerna anger på vilket sätt olika personkategorier skall beredastillfälle att delta i den administrativa beslutsprocessen och hur beslutenskall komma till allmänhetens kännedom. När ett beslut kan tänkas berörapersoner i grannländer ges också vissa riktlinjer för hur dessa personer skallkunna delta i förfarandet. Irekommendationen R (87) 18 om förenklat straffrättsligt förfarande behandlasåtgärder i syfte att motverka dröjsmål i förfarandet. De frågor som tas upp rörbl. a. möjligheterna att utnyttja åtalsunderlåtdse, summariskt förfarande vid sidanav rättegång och förenklat ordinärt förfarande. RekommendationenR (87) 19 innehåller riktlinjer för organisationen av brottsförebyggandeverksamhet. Bl.a. ges rekommendationer om stöd åt organ som sysslar med sådanverksamhet och åt forskning och internationellt samarbete på området. Vidarebehandlas frågan om kontrollen över den verksamhet som bedrivs avbevakningsföretag och liknande privata företag. Irekommendationen R (87) 20 behandlas frågor om samhällsreaktioner motungdomsbrottslighet. Rekommendationen rör bl. a. behandlingen av ungalagöverträdare vid åtalsunderlåtdse och vid själva domstolsförfarandet. Ävenfrågor om tvångsomhändertagande tas upp. RekommendationenR (87) 21 behandlar frågor om hjälp åt brottsoffer och möjlighetema attmotverka att någon blir brottsoffer. De riktlinjer som ges vilar på tanken attdet inte är tillräckligt med åtgärder inom ramen för det straffrättsligaförfarandet utan att det krävs en rad andra insatser, också vid sidan avmyndigheterna. Ikonventionen om ömsesidigt administrativt bistånd i skattefrågor ges vissaregler om informationsutbyte för taxeringsändamål, delgivning av handlingar,indrivning av skatt och säkringsåtgärder för framtida indrivning. Konventionenhar utarbetats i samråd mellan och och antogs av bådadessa organisationer. Konventionen öppnades för undertecknande den 25 januari1988. b) Kommittéarbetet Skr. 1.Styrkommittén för juridiskt samarbete (CDCJ) har hållit sina 47:eoch 48:e möten. Kommittén har föreslagit ministerkommittén att anta de tidigarenämnda rekommendationerna R (87) 2, 6, 15 och 16. Dessutom barden tillministerkommittén överlämnat en rekommendation om giltigheten av kontrakt ochtestamenten mellan sammanboende ogifta par. CDCJhar också tagit ställning till sin egen och expertkommittéemas verksamhet underår ,1988, innebärande bl.a. fortsatt verksamhet vad gäller miljöskadefrågor ochviss ny verksamhet beträffande frågor om dubbla medborgarskap. UnderCDCJ pågår utredningsarbete på en rad områden i syfte att harmoniseralagstiftningen i medlemsländer. Bland de ämnen som har behandlatsunder kan nämnas frågan om en konvention på konkursrättens område ochen annan om värdepappershandel av personer med insynsställning, s. k. "insidertrading", vissa dataskyddsfrågor, frågor om ansvar och ersättning förmiljöskada och vissa frågor på det familjerättsliga området, främst giltighetenav kontrakt och testamenten mellan sammanboende ogifta par. Styrkommitténför brottsfrågor (CDPC) höll sitt 36:e möte . , , avgick som ordförande. CDPC beslutade bl. a. att föreslå ministerkommittén att anta de tidigare nämnda rekommenda tionerna R (87) 1821 samt en rekommendation om samhällsreaktioner mot ungdomsbrottslighet bland invandrarungdomar. Vidare lämnade CDPC förslag över framtida aktiviteter för kommittén. Blandde frågor som har behandlats i arbetsgmpper under CDPC kan nämnastillämpningen av Europarådskonventioner på det straffrättsliga området och datorrdateradbrottslighet. Enav CDPC oberoende gmpp arbetar med frågor som rör terroristbekämpning. Expertkommitténför frågor rörande asylrätt och flyktingar (CAHAR), i vilken innehar ordförandeskapet, intensifierade un der arbetet med att försöka nå en överenskommelse beträffande den s. k. första asyllandsfrågan samt fortsatte arbetet med överenskommel ser om dels territoriell asyl, dels skydd för de facto-flyktingar. ICAHAR fördes också ingående diskussioner om situationen för asylsökande iolika länder och om olika slag av problem för mottagarländerna. Kommitténsammanträdde , varav en gång vid ett extramöte som inkallats påinitiativ av generalsekreteraren. Expertkommitténför frågor om passbestämmelser och åtgärder mot förfalskning av resehandlingar (CAHID) ersattes av expert kommittén CAHCP (Ad hoc on Movement of Persons). Den nya kommitténs huvuduppgift blir att, i likhet med CA HID, diskutera och föreslå åtgärder av juridisk eller administrativ natur som kan underlätta för medborgare i Europarådsstatema att förflytta sig mellan medlemsländerna. Arbetet kommer tekniskt sett att anknyta till de diskussioner som förs inom EG om förenklad gränskontroll. också fortsätta arbetetmed att få fram mer förfalskningssäkra och enhetli- Skr. 1988/89:40 ga resehandlingar. 5.Underkommittén för rättsliga frågor (MM-JU) behandlar under styrkommittén förmassmediafrågor (CDMM) bl.a. vissa upphovsrättsliga frågor, som redan harredovisats under avsnitt 2 "Massmediafrågor". fond för bosättning och regionalutveckling Fondenför bosättning och regional utveckling () bildades år 1956.Samtliga medlemsländer utom , och Österrikeär anslutna till fonden. Härutöver är den Heliga Stolen medlem. I början av1986 associerades dessutom till fonden . Fondenbildades urspmngligen som ett instmrnent i flyktingpolitiken, men är numerainriktad huvudsakligen på att finansiera infrastmktur-, sysselsättnings- ochbostadsbyggnadsprojekt i regioner med stora befolkningsomflyttningar. Högstaprioritet ges härvid insatser i samband med inhemska flyktingströmmar ochnaturkatastrofer. Vid diskussioner om bidrag till en balanseradekonomisk och social utveckling mellan medlemsländerna spelar fonden enframträdande roll, eftersom den är rådets enda konkreta instmment för attpåverka utvecklingen inom detta område. Medlemsländernasinsatser i fonden uppgår till sammanlagt iform av inbetalda medel, garantiåtaganden och vinstmedel som tillförts enskildamedlemsländer. Härtill kommer att fonden vid utgången av hade reserveroch vinstmedel på 278,1 milj doUar. Meddessa medel som bas kan fonden på jämförelsevis fördelaktiga villkor låna upppengar på den internationella kapitalmarknaden. Dessa pengar lånas sedan ut tillprojekt i medlemsländerna med den inriktning som beskrivits ovan. En liten delav utlåningen sker på särskilt fördelaktiga villkor, en procentsränta. Denna subventionerade utlåning bekostas av en del av fondens vinstrriedd. Sedansin tillkomst och till slutet av har fonden finansierat projekt imedlemsländerna om totalt räknat i löpande valutakurs. utestående lån omräknade till aktuell valutakurs uppgick till varav som subventionerade lån. De störstalåntagarna har varit (av lånemedlen), (), (), (), () och (). Fondensverksamhet har expanderat mycket starkt. Nyutlåningen uppgick således tiU . Trots denna expansion väntade /88 godkända projekt för 1.495,på finansiering. Fondens redovisade vinst uppgick till , vilket innebär en ökning sedan föregå ende år (58,). De senaste årens vinst har varit exceptionellt 20 a. på dollarkursens utveckling. Vår andel i fondens kapital uppgår till Bilaga 910000dollar, vilket motsvarar 1,. Av detta belopp har betalats inoch är ett garantiåtagande. har möjlighet att inom ramenför ett beslut som fonden fattade öka sin insats med ytterligare . har bl.a. eftersträvat att utlåningen skall få enbättre geografisk fördelning och koncentreras till de socialt angelägnasteprojekten, att en större andel av fondens vinst skall användas för lån påsärskilt fördelaktiga villkor samt att flera länder skall ansluta sig tillfonden. Fondensstyrelse beslöt erbjuda medlemsländerna att öka fondens kapitaltill sammanlagt genom främst ökade garantiåtaganden ochöverföring av vinstmedel. Sedanår 1975 har varit anslutet till kommissionen om utarbetandet av eneuropeisk farmakopé. Denna innehåller kvalitetsnormer för läkemedelssubstanseroch vissa färdiga läkemedel och har bindande giltighet i de länder som äranslutna till kommissionen. Sedan har ratificerat konventionen är 18länder i medlemmar. har deltagit i arbetet som observatöroch beräknas eller inträda som fullvärdig medlem. Denförsta editionen av trädde i kraft i den 1 januari1978. påbörjades utgivningen av den andra editionen av farmakopén.Denna innehåller dels reviderade bestämmelser från den första editionen, delsnya föreskrifter. Revisionsarbetet kunde avslutas , vilket betyder attden andra editionen i alla dess delar sattes i kraft i medlemsländerna den 1juli 1987. sattes den gamla edition 1 urkraft.