prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — 1986/87:74, NU 32, rskr. Nämnden har regeringens uppdrag att svara föradministrationen av programmet och följa upp de projekt som beviljas medel. Nämnden skall också lämna förslag på hur programmet skall fortsätta. Statens gruvegendom: Prospektering m. m. Prop.1988/89:100 1987/88 Utgift 49558000 Reservation 11099000 1988/89 Anslag 45 580000 1989/90Förslag 46492000 Kostnaderna förprospekteringsverksamhet och brytvärdhetsundersök-ningar betalas från anslaget. fattadeunder beslut om ett tillskott av 10 milj. kr. till anslaget (prop. 1987/88:86 bil. 8,NU 38, rskr. Medlen avses täckakostnaderna för koncentrerade borrningsinsatser i nämndens pros-pekteringsprojekti Pahtohavare. Nämnden for statens gruvegendom Nämnden framhåller i sin anslagsframställning bl. Under de senasteåren har nämndens prospektering kunnat hållas på en i stort settoförändrad nivå. Extra uppdrag, samarbetsprojekt och reservationer har möjliggjort detta. Totalt ilandet har dock prospekteringen minskat, dånågra företag kraftigt dragit ner sina insatser. En klar tendens tillkoncentration av insatserna till befintliga gruvors omedelbara närhet, s. k. närprospektering, har kännetecknatföretagens prospektering. Nämnden har alltmerfått svara för den s. k. fältprospekteringen. Enligt nämnden, är det av flera skäl mycketangeläget, att fältprospekteringen kanupprätthållas på en i stort sett oförändrad nivå. En del av myndighetensprojekt har utvecklats så positivt, att betydande insatser bör göras med bl.a. borrning, för att påskynda arbetena och nå önskade resultat. Detta kräver, enligt nämnden,den medelstilldelning om , som begärs i åretsanslagsframställning. Jag beräknar anslaget för /90 till . Med hänsyn tillbehovet av en långsiktig planering av nämndens verksamhet bör, liksom vad gäller innevarandebudgetår, ett bemyndigande att görafleråriga åtaganden ges. Jag förordar därför att regeringen inhämtar riksdagensbemyndigande att under /90 fatta beslut om prospektering som innebär åtagande på högst . för /91, . för /92 och . för /93. Regeringen tillsatte enkommitté (1 1987:01) med uppgift attutreda marknadsförutsättningarna för olika mineralråvaror. Kommittén skallockså, om utredningsarbetet visar att det är lämpligt, lämna förslag till en övergripande strategi för prospekteringsverksamheten i landet. Därvid kommer verksamheten vid nämnden förstatens gruvegendom att behandlas. Jag anser att bedömningar av demarknadsmässiga förutsättningarna för olika mineralråvaror är en viktigutgångspunkt för den framtida inriktningen av prospekteringen. Ianslutning härtill kan nämnas, att revisorer har genomfört 52 en granskning avde statliga insatserna för prospektering. Enligt vad jag Prop. 1988/89:100erfarit, kommer revisorernas rapport insatser för prospektering Bil. 14 (1987/88:9) att behandlas av . När det gällerforsknings- och utvecklingsprojekt inom mineralområdet vill jag framhålla att, i enlighet medriksdagens beslut (NU 1987/88:38, rskr.348), undersöks möjligheterna till finansiering av ett projekt avseende s.k. bakteriell läkning av . Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. bemyndigaregeringen att under /90 ikläda sta ten ekonomisk förpliktelse i sambandmed nämndens för statens gruvegendom verksamhet som innebär åtaganden på högst . för /91, . för /92 och . för /93, 2. till Statens gruvegendom: Prospekteringm. m. för /90 anvisa ett reservationsanslag på . Statens gruvegendom: m.m. 1987/88 Utgift 5029000 1988/89 Anslag 6 278000 1989/90 Förslag 6070000 Av anslaget /89 har . inte ställts till nämndens disposition till följd av tillämpandet av enutgiftsram. Kostnaderna för nämndens för statens gruvegendom kanslisamt för förvaltning avstatens gruvegendom betalas från anslaget. Nämnden har 14anställda. Förvaltningskostnader' Lokalkostnader Inmutningskostnader Utmålsläggningar 1988/89 Beräknad ändring ' Av angivet belopp harinte 32000kr. ställts till nämndens disposition till följd av tillämpningen av en utgiftsram. Nämnden anför i sin anslagsframställning bl. a. följande. Nämnden föreslår en plan för besparing avutgifterna för treårsperioden /901991/92. Myndigheten föreslår att besparingen 53 fördelasmed för /90 och för vardera budget- Prop.1988/89:100 åren 1990/91 och 1991/92. Nämnden väljer att koncentrerabesparingen Bil. 14 till den senare delen av treårsperioden, eftersomkostnadema för administrationen av det statliga prospekteringsstödet upphörunder . För nämnden för statens gmvegendom bör medel underanslaget beräknas med utgångspunkt i en real minskning av utgifterna om förtreårsperioden1989/90-1991/92. För /90 föreslår jag aU utgifterna minskasmed1,. Jag hemställer att regeringen föreslår att tillStatens gruvegendom: Egendomsförvallning m. m. för /90 anvisa ett förslagsanslag på . Delegationen församordning av havsresursverksamheten 1987/88Utgift 2425000 Reservation 1 143000 1988/89 Anslag 2 660000 1989/90 Förslag 1660000 Delegationen församordning av havsresursverksamheten skall verka för samordning av svensk verksamhet sominnefattar nyttjande, skydd eller utforskandeav havet eller som annars har anknytning till havet. Delegationen skall ocksåverka för att havsresursverksamheten såväl vid myndigheter som organisationerfrämjas och stöds. Det åligger delegationen särskilt att utarbeta ett förslag till program för svensk havsresursverksamhet samt lämna underlag för regeringens och myndigheternasställningstaganden i frågor som rör utnyttjande och skydd av havet. Idelegationen ingår representanter för samhällsintressena och olikafackområden. har fyra anställda. Delegationen för samordning av havsresursverksamheten Delegationen anför i sin anslagsframställning bl. Myndighetenföreslår ett huvudförslag om . Delegationen är en liten myndighet med fåtalig personal jämte begränsade kontorsutrym men och övriga faciliteter.Det har då inte varit möjligt för delegationen att genom rationaliseringsåtgärder genomföra någon väsentlig, årlig minskning av förvahnings- och lokalkostnaderna. Den årliga reduktionen /81 har därförväsentligen fallit på utredningskost nader, som sålunda undergått en successiv och avsevärd minskning . Nämnda omständighet innebär att delegationen,med utgångspunkt i Prop. 1988/89:100 huvudförslaget, från och /90 får små möjligheter att Bil. 14 fylla sin uppgift genom en program- och utredningsverksamhet. Delegationenlägger därför också fram ett eget förslag. Regeringen uppdrog åt statskontoret att utredasamordningen av havsresursverksamheten. I uppdraget ingick bl.a. att prövabehovet av samordningsinsatseroch om detta har förändrats sedan tillkomsten av delegationen samt att pröva om en myndighet med delegationens uppgifter, sammansättning och verksamhet är ettlämpligt samordningsorgan. Ettalternativ utan särskild samordningsmyndighet skulle utredas närmare.Statskontorets rapport av havsresursverksamheten (1987:18) överlämnades till regeringen . Rapporten har remissbehandlats. I statskontorets rapport anförs bl.a. attdet inte finns något behov av samordning av svensk havsresursverksamhet genomen särskild delegation. Delegationen församordning av havsresursverksamheten bör därför, enligt statskontoret, upphöra som myndighet. Statskontoret framhåller,att varje berörd sektorsmyndighet har till uppgift att följa utvecklingen inom sittresp. ansvarsområde, varför samordningsinsatser i första hand bör åvila de berördamyndigheterna. Vidare, har statskontoret identifierat ett behov av en långsiktig nationell policy inomhavsresursområdet. Arbetet med sådana policyfrågor kan, enligtstatskontoret, bedrivas inom ramen för ettråd eller en referensgrupp som är knuten till . Flertaletremissinstanser ansluter sig i väsentliga delar till statskontorets rapport. De flestatillstyrker statskontorets förslag,om att delegationen bör upphöra sommyndighet. Vidare, ställer sig flertalet bakom statskontorets bedömning om attdet finns ett behov av en långsiktig nationell policy på havsresursområdet samt att ansvaret förett eventuellt framtagande av en sådan policy bör ligga i . 1 likhet med statskontoret anser jag, att behovet avsektorsövergripande samordning numera kan tillgodoses under andra former ängenom delegationen för samordning av havsresursverksamhet. Jag delar statskontoretsbedömning, att delegationenbör avvecklas. Myndigheten har fullgjort flera viktiga uppgifter inom svenskhavsresursverksamhet, vilket bl.a. tagit siguttryck i ett ökat engagemang inom de olika sektorerna. Havsresursverksamheten i landet kommeräven i fortsättningen att präglas av att ansvaret är delat, när detgäller såväl myndigheter, näringsliv som forskning. Utvecklingen under desenaste åren, vad främst avser lagstiftningsområdet, har emellertid lett till att sektorsmyndighetemasuc cessivt har fått utökat ansvar förövergripande samordning. Ansvaret hos berörda myndigheter kan även förväntas utökas ytterligare framöver, när det gäller samråd och samarbete iaktuella frågor. Jag förordar att delegationen församordning av havsresursverksamhe- Prop. 1988/89:100 ten upphör sommyndighet den . Det ankommer på rege- Bil. 14 ringen attvidta de åtgärder som behövs för att avveckla verksamheten vid delegationen samt att besluta om hur de resursersom frigörs bör omfördelas inom området för havsresursutveckling. Jagberäknar medelsbehovet till . för /90. Delegationenbefinner sig i slutfasen av arbetet med ett förslag tillrevidering av det övergripande program för havsresursverksamheten, sommyndigheten lade fram . Det reviderade programmet med benämningen Svensk havsresursverksamhet på90-talet planeras att överlämnas till regeringen . Det är lämpligtatt beredningen av delegationens förslag i sker isärskilda former. Därvid bör bl.a. prövas om det är lämpligt att lägga fast ettövergripande program för havsresursområdet. Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. delegationen för samordning avhavsresursverksamheten upp hör som myndighet den Ijanuari 1990, 2. till DelegationenJör samordning av havsresursverksamheten för /90 anvisa ettreservationsanslag på . Riksdagenbeslutade (prop. 1983/84:10, NU 26, rskr. 275) om ett särskiltindustripolitiskt program för havsindustrieU kompetensutveckling. Genom beslut den 20juni 1984 uppdrog regeringen åt statens industriverk (SIND) att i nära samverkan medstyrelsen för tekniskt utveckling (STU) genomföra ett treårigt program för havsindustrieUkompetensutveckling. Det treåriga programmet för havsindustrieUkompetensutveckling löpte ut . Programmet har, på regeringensuppdrag, utvärderats av (). I avvaktan på utvärderingen,har havsteknik-programmet förlängts med två budgetår (prop. 1986/87:74, NU 30, rskr.171 ochprop. 1987/88:100 bil. 14, NU 24, rskr. Resultatet av utvärderingen har redovisats iriksrevisionsverkets rapport till havsindustrieU utveckling erfarenheter och strategier (1987:1604). Syftet med utvärderingen var att få till stånd en mer effektiv fördelning av det statliga stödet inom området. bl.a. insatsernavid industriverket och andra berörda myndigheter inom Prop. 1988/89:100 havsteknikområdet. Vidare skulle en prövninggöras av de allmänna förut- Bil. 14 sättningarna för en fortsatt satsning på utvecklingsprojekt inomhavsteknikområdet. Industriverketsstödinsatser inom ramen för havsteknikprogrammet har koncentrerats tillindustriella utvecklingsprojekt, främst avseende undervattensteknik ocharktisk teknik. Programmet vid industriverket har variten del av ett tredelat industripolitisktprogram för havsindustrieU kompetensutveckling. De övriga delarna utgjordes ursprungligenav satsningar vid styrelsen för teknisk utveckling samt arbetet inom delegationen för samordning av havsresursverksamheten(DSH). a. funnit, att den tredelade modellen inte har fungerat i praktiken.Utfallet kan, enligt , delvis förklaras av att programmet ursprungligen ficken alltför bred målsättning. Vidare blev desammanlagda programresurserna obestämda och alltför begränsade eftersom storleken av insatserna vidstyrelsen för teknisk utveckling inte fastlades genom riksdagsbeslut. Det beslut somstatsmakterna tog med anledning av den näringspolitiska propositionen (prop. 1986/87:74,NU 30, rskr. 171) innebär att det inom STU:s verksamhet inte avsatts någrasärskilda medel för havsteknik /881989/90. Beslutetbaseras på STU:s förslag till treårsprogram. Riksrevisionsverketdrar slutsatsen att det inte är meningsfullt att som enda insats behålla industriverketsprogram med nuvarande inriktning ochomfattning, om avsikten är att stödja en mer långsiktig kompetensuppbyggnad. program är enligtriksrevisionsverket för begränsat, varvid bl. a. stödet till den institutionella forskningen uteblir. För att driva framlångsiktiga utvecklingsprojekt krävs, enligt , attprogrammedel bl. a. används i former som liknar teknikupphandling. En fortsattindustripolitisk satsning med inriktning på offshore och undervattensteknikmåste, enligt , samordnas med en mer långsiktigkompetensutveckling inom högskolorna. Ett nödvändigt komplement är ettlångsiktigt stöd till den institutionella forskningen i form av tjänster ochforskningsprojekt, som i sin tur genererar kompetens som kommer företagen tillgodo. Flertalet remissinstanser ansluter sigtill analys. Mångainstanser pekar främst på vikten av att långsiktig kompetensuppbyggnad sker vid universitet och högskolor,parallellt med eventuella fortsattasatsningar på industriellt utvecklingsarbete inom havstekniken. Jag delar i allt väsentligt riksrevisionsverketsbedömningar om de gmnd läggande krav, som måste ställas på uppläggningen av ett eventuellt fort satt industripolitisktinriktat program för havsindustrieU kompetens utveckling. Det finns dock för närvarandeinte förutsättningar för insatser 57 iden omfattning och med den bredd som, bl.a.enligt RRV:s bedömning, Prop. 1988/89:100 vore nödvändigt för att fortsattasatsningar vid statens industriverk skall Bil. 14 bli verkningsfulla.Särskilda skäl för att prioritera havstekniken föreligger inte. Denna bedömning ligger i linje medregeringens tidigare ställningstagandevad gäller STU:s förslag till programför innevarande treårsperiod. Det är således inte motiverat attindustriverkets program för havsindustrieUkompetensutveckling fortsätter. Det bör dock ankomma på industriverket attinom ramen för det allmänna strukturutvecklingsprogrammet bevakamarknadsutvecklingen inom havsteknikområdet. Det bör framhållas attenskilda teknikutvecklingsprojekt kan erhålla stöd inom ramen för STU:s verksamhet. Vidare kan Industrifonden vara med och finansieralämpliga projekt. Slutligen förtjänar det att understrykas att insatser sombl.a. STU gör inom olika teknik- och materialområden kan ha betydelse förutvecklingen inom havstekniken. Jag hemställer att regeringen bereder tillfälle att ta del av vadjag har anfört om programmet för havsindustrieU kompetensutveckling. m. m. Prop.1988/89: lOO 14 Under denna rubrikredovisas anslag för vissa delar av den statliga företagssektorn. De flestastatsägda företagen är aktiebolag och finansieras inte över statsbudgeten. FFV;sinvesteringar finansieras fr.o.m. budgetåret1988/89 inte genom anslag över statsbudgeten utan med rörelsemedel,avskrivningsmedel och/eller lånade medel. Upplåningen av medel förinvesteringar skall ske hos inom en av riksdagenfastställd ram. Flertalet av destatsägda företag som hör till industridepartementets verksamhetsområde är dotterbolag till ellerCelsius . Utanför båda koncernerna återfinns bl.a. (), AB (), , ,() samt . Antalet anställda i dessa företag uppgick år 1987till 69000 personer. överlämnasen redogörelse för de statliga företagen till . redogörelse (Skr.1988/89:20) innehåller bl.a. beskrivningar av affärsverken och de nämndaföretagens verksamhet eller motsvarande verksamhetsår. Minredovisning i det följande är därför inriktad på utvecklingen under år1988. Utvecklingen inom har varit positiv underår 1988 innebärande en beräknad ökning av den fakturerade försäljningen med18%till i förhållande . Resultatet före bokslutsdispositioner och skatt beräknas förår 1988 överstiga 200milj.kr. vilket är en förbättring med ca 50milj.kr.jämfört med . har FFVlevererat in 82milj. förväntas den positiva utvecklingen fortsätta 1988 har affärsverket FFV efter beslut av fått ändradeekonomiska och finansiella befogenheter vilket bör förbättra FFV:skonkurrenskraft att arbeta under likartade villkor som gäller för bolag ochmedför att en effektivare affärsverksamhet uppnås. Domänverketsresultat efter finansiella intäkter och kostnader beräknas för blibättre än (292,9 milj. levererades 169,2 milj. kr. in till staten. har övertagitASSLs sågverk vid , och i samtkomponentfabriken i . Sågverket i har lagts ner. Ett omfattande ny- ochreinvesteringsprogram genomförs . finansierar självtsina investeringar. Förår 1988 kommer intäkter att uppgå till2, (2,9miljarder kronor). Den lägre dollarkursen innebär ett intäktsbortfall 59 om ca 500 milj.kr. och inflationen en kostnadsökning om ca 150 milj. kr. En kraftigeffektivisering inom gruvrörelsen har skett vilket begränsat Bil. väntas uppgå till ca -250 milj. kr. ( + 25 milj. (259milj.kr.). Kapacitetsutbyggnad sker vid bolagets tre kulsinterverki , resp. . lämnat 35 milj. kr. i utdelning till staten. bedömer att resultat efter finansiellaposter blir bättre än resuhatetför är 1987 (143 milj. har under år1988 genomfört en nyemmission som innebär att bolagets aktiekapital höjs med ca 198milj. till knappt 693 milj. kr. Med en emissionskurspå 2,l0kr. innebär det att Ncb erhåUit drygt 400milj. i nytt ägarkapital. I och med att staten avstodfrån att teckna sin del av emissionenhar en spridning av ägandet möjliggjorts. Efter den genomfördaemissionen innehar staten 50,av aktiekapitalet. Nya ägare är allmänhet,anställda, skogsägaranknutna och andra institutioner. Aktien är noterad på A: I -listan vid Stockholmsfondbörs. har år 1987lämnat 19,8 milj. kr. i utdelning, varav har gått till staten. Resultatetföre finansiella poster bedöms bli avsevärt bättre än resuhat (1 362 milj. Till dettakommer extraordinära intäkter som enföljd av avyttringen av . Kraftiga resultatökningar har skett främst inom sektorerna Konsument ochLäkemedel. har förvärvat av det tyska läkemedelsföretaget har lämnat 166,5 milj. kr. iutdelning till staten. kunnat höjas väsentligt. Avtal har trälTats om försäljning av Profiler till . koncentrerardärmed sitt produktprogram tilltunnplåt och grovplåt inom Resultatet för beräknas bli minstdubbelt mot föregående år (409 milj. har lämnat37,5 milj. kr. i utdelning, varav staten har fåU . AB () Prop. ABStatens Skogsindustriers resultat efter finansiella poster för år 1988förväntas bli bättre jämfört medar 1987(301 milj.kr. Marknaden förkraftliner och wellpapp har varit fortsatt god medan Karlsborgännu inte uppnått förväntat resultat. har i och medförsäljningen av Etri Fönster lämnat byggmaterialsektorn. har under år1987 lämnat drygt 20 milj. kr. i utdelning till staten. har dålig lönsamhet i några avdotterbolagen. Ett genomgripandestrukturarbete har inletts i syfte att koncentrera verksamheten tillett mindre antal enheter som prioriteras för fortsatt utveckling. Övriga enheter kommer att avyttras eller av- vecklas.Antalet anställda har under år 1988minskat med mer än I 000 personer och beslut har fattats om ytterligareneddragningar inom bl.a. och Teknologi. Resultatet är helt beroende av om beviljar ett riktat ackord om högst900milj. har bemyndigat att besluta omdetta (1988/89 NU 10, rskr. () möter en stagnerandemarknad inom prospektering och ingenjörsgeologi. har SGABanpassat resurserna till denna lägre efterfrågenivå. Vidare harverksamheten kompletterats genom förvärv. Resultatet efter finansnettoförväntas bli bättre än förår 1987 (9,2 milj. kr). Zen it Sh ipping A B har i samband med en nyemission i dotterbolaget sålt sina aktier till tre löntagarfonder. De nyemitteradeaktierna kommer att tecknas av två rederier, och AB samt ett antalinstitutionella placerare och allmänheten. Genom att staten nu ärägare till har uppdraget att avveckla Uddevallavarvetsfartygsinnehav fullföljts. har beslutat om nya ekonomiskabefogenheter för affärsverket FFV (prop. 1987/88:25 bil. 8, NU 12, rskr. Besluten innebar bl. a. attregeringen skall fastställa rullande treårsplaner för affärsverket FFV och att verket skallfinansiera investeringar i fastigheter, maskineroch inventarier med rörelsemedel, avskrivningsmedel och/eller lånade medel.Upplåningen av medel för dessa investeringar skall ske hos riksgäldskontoretinom en av för varje budgetår fastställd ram. 1988/89:100Riksdagen skall enligt nämnda beslut även för varje budgetår fastställa en Bil. 14 ram för upplåning av medel för affärsverket FFV:s investeringar iaktier. FFV har tillregeringen överlämnat koncernens treårsplan för perioden 1989-1991.Denna treårsplan innehåller bl.a. en hemställan inom sju olika områden varav två som berör fastställandeav ramar för investeringar i fastigheter, maskiner och inventarier samtaktier skall underställas . Dettredje området i FFV:s hemställan vilket skall underställas prövninginnebär att affärsverket FFV:s ram för att lämna ägartillskott till FFVAB begärs ökas från nuvarande 25 milj. kr. till 50 milj. kr. Övriga områden i FFV:s hemställan skall beslutas avregeringen. FFVhar i sin treårsplan för /90 beräknat låneramen för investeringar ifastigheter, maskiner och inventarier till 320milj. och låneramen för investeringar i aktier till 50 milj. kr. FFV:s beräknade investeringsramar för budgetåret1989/90 avser i stor utsträckninginvesteringar i syfte att bredda verksamheten och därmed öka möjligheterna att möta en eventuellstruktureringsprocess inom försvarsindustriområdet. Som exempel på sådanainvesteringar kan nämnas de investeringar i mät- och kontroUutmstningsom affärsområdet avser görainom elektronikområdet. Jag delar FFV:s uppfattning att det är av vikt attinvesteringar genomförs för att bredda verksamheten och att beräknade ramar arrimliga nivåer för affärsverket FFV:s låneramar i /90 för nämnda ändamål. Jag vill därför förorda attriksdagen för /90 fastställer en ram på 320 milj. kr. och en ram på 50 milj. kr. för affärsverket FFV:supplåning i förverkets investeringar i fastigheter, maskiner och inventarier resp.aktier. beslutade (prop.1981/82:125 bil. 9, NU 53, rskr. 405) attbemyndiga regeringen att medge förenade fabriksverken (numera affärsverket FFV)att lämna ägartillskott till (numera ) med högst 25milj. Mot bakgmnd av den framtida marknaden förförsvarsmateriel och därmed behov av att utvecklas inom andraområden delar jag FFV:s bedömning att ökademöjligheter måste finnas för affärsverket att lämna ägartillskott till . Jag anser också att detta är i linje medriksdagens beslut (prop.1986/87:99, KU 29, rskr. 226) att affärsverken och deras bolag skall styras som sammanhållna gmpper avföretagsenheter, oavsett i vilken associationsformverksamheten bedrivs. Jag vill därför förorda att affärsverket FFV efter regeringens godkännande i varjesärskilt faU får lämna ägartillskotttill med högst 50 milj. kr.per verksamhetsår. Jag vill i dettasammanhang även ta upp en fråga som är direkt kopplad till affärsverket FFV:s upplåning i . Fömtom nämnda låneramar för investeringar har FFV enligt beslut (prop. 1980/81:161, NU 59, rskr. 369) rättaU disponera en röriig kredit på 300 milj. kr. Denna kredit skall balansera tillfälliga svängningar i likviditeten. FFV har inte rätt att ta upp lån för sådana ändamål i bank. Krediten är knuten tillstatsbudgeten varför dragningar på 62 Jag anser det rimligt att affärsverket FFV Prop.1988/89:100 i likhet med andra affärsverk medges rätt att inom en viss ram hosBil. 14 låna även för rörelsekapitalbehovet. FFV har beräknatatt denna låneram bör uppgå till samma belopp som den rörliga krediten dvs. Jag delar denna uppfattning. Jag villdärför förorda att fastställer en ram på 300 milj. kr. föraffärsverket FFV:s upplåning i för verketsrörelsekapitalbehov /90.Samtidigt vill jag förorda att beslut om rörlig kreditför affärsverket FFV hos upphävs. Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. godkänna en ram på320000000 kr.