prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — a.löne-, pesonal- och ekonomiadministrativa frågor. Patentbesvärsrätten föreslår att resursramarna fastläggsför hela budgetperioden1989/90 - 1991/92 och att resurserna därvid minskas undertreårsperioden, Patentbesvärsrätten yrkar i sinanslagsframställning på tilldelning av medel,så att rättens faktiska kostnader för löner, lokaler etc. kan täckas. I frågaom lönekostnader innebär förslaget endast ett tillrättaläggande av den bristande kostnadstäckning som blivit följdenav att lönemedlen i regleringsbrevetför /88 knutits till ett felaktigt kostnadsläge. Patentbesvärsrätten begär vidare att ettengångsbelopp med högst . anvisas för inköp av datorutrustning. Jagföreslår att för nästa budgetår medel för patentbesvärsrättens förvaltningskostnader beräknas enligt ett huvudförslag,där det felaktiga lönekostnadsläget korrigerats. Jag har också i mitt förslagbeaktat att tjänstebrevsrättenföreslås slopad för patentbesvärsrätten fr. o. m. . Jag föreslår vidare en real minskning avutgifterna till . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Patentbesvärsrätten /90 anvisa ett för slagsanslag på . Industriell utveckling m. m. inom Prop.1988/89:100 1987/88 Utgift 30000000 1988/89 Anslag 30000000 1989/90Förslag 30000000 Under anslagetanvisas en del av den statliga finansieringen av industriell utveckling inom det nationellainformationsteknologiprogrammet (IT 4). Övrigstatlig finansiering sker över försvarshuvudtiteln och från . Den sammanlagda ramen för de statligabidragen till programmet under budgetåren1987/88-1989/90 angavs i propositionen (1986/87:74) om näringspolitik inför 1990-talet till 495 milj. kr. Inom dennagemensamma statliga ram och enligten gemensam, samlad verksamhetsplan initieras industriella utvecklingsprojekt i vilka den statliga insatsen får uppgå tillhögst halva projektkostnaden. medgavgenom beslut beträffande anslaget Industriell utveckling m.m. inominformationsteknologiområdet för /88 (prop. 1986/87:74, NU 30,rskr. 271) att , utöver /88 från anslaget ej disponerade medel, får användas under budgetåren 1988/89 och 1989/90 tillindustriell utveckling m. m. inom informationsteknologiområdet. Regeringen haringått ett ramavtal med fem industriföretag om formerna för att genomförautvecklingsprogrammet. För att planera, leda, låta genomföra och följaupp verksamheten har en delegation för industriell utveckling inominformationsteknologiområdet inrättats med representanter förmyndigheter och industri. Två referensgrupper till delegationen har tillsatts med uppgiftatt vidga kontakterna mellan å ena sidan utvecklingsprogrammet och å andra sidan bransch- ellerintresseorganisationer m. m. resp.användarintressen på informationsteknologiområdet. Delegationen skalli mars månad under programmet offentliggöra en redovisning av verksamheten inomprogrammet, omfattande bl. a. denstrategiska plan för programmet, på vilken delegationen skaU grunda sin verksamhet. En sådan verksamhetsplan överlämnadestill regeringen . Planen skall revideras inför den årligarapporteringen. Jag faster stort avseende vidde bedömningar som delegationen redovisar av förutsättningarna för utvecklingen av den informationsteknologiska kompetenseninom landet och som bygger på delegationens sakkunskap såväl från denstatliga sidan som från näringslivet. Delegationen skall vidare föranstalta omen oberoende utvärdering av IT 4 och dessgenomförande. Enligt delegationens riktlinjer hör inriktningen av denstrategiska verksamhetsplanen till det som skall granskas. Av de sammanlagdaplanerade statliga resurstillskotten till IT 4 har något över hälften avsatts förutvecklingsprojektavtal mellan staten och industriföretag. Sammanlagt deltar ca40 intressentföretag i projekten. Inom ramen för projekten deltar vidare bl. a.11 forskningsinstitut ellerhögskolor samt ytterligare ca 35 företag. /90 är det sista undervilket statliga medel enligt det Prop. 1988/89:100 nämnda riksdagsbeslutet och ramavtalet skall ställas till IT4:s förfogande. 14 Anslaget bör därför under budgetåret uppgå till 30 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att tillIndustriell utveckling m. m. inom informationsteknologiområdet /90 anvisa ett reservationsanslag på . Återtagande av garanti förlån m. m. till AB Vidbildandet av AB (prop.1975:49, NU 20, rskr. 198) uppdrog åt fullmäktige i riksgäldskontoretatt ikläda staten garanti för bolagets lån och förbindelser med sammanlagt högst . Enligt riktlinjersom har angivits av regeringen (prop. 1986/87:100 bil. 1 s. 47) skall även äldre garantier varaavgiftsbelagda. AB StatensAnläggningsprovning har i skrivelse till industridepartementet förklarat att bolaget inte längre har behovav kreditgarantin. Jag anser motbakgrund av vad jag anfört att den nämnda garantin bör återtas. ;mstäl att och förbindelser Jag hemställer att regeringen föreslår att återta statens garanti för AB StatensAnläggningsprovnings lån Prop.1988/89:100Bil. Upplupna kostnader och förut- Aktiekapital 4 500000 aktier Summa skulder och eget kapital 13 A Industridepartementet m.m. 14 2Industriråd/industriattaché 15 4Bidrag till för industriell utveckling 1988/89:100 Bil. 16 B Industri m.m. 20 4 Åtgärder för att främjaindustridesign 20 5 Främjande av hemslöjden 23 6 Stöd till turism och rekreation 27 7 Branschfrämjande åtgärder 31 9Täckande av förluster vid viss garantigivning, 32 10Industripolitiska åtgärder för tekoindustrin 41 C Exportkrediter m.m. 41 1 Kostnader förstatsstödd exportkredilgivning genom AB 43 2 Kostnader förstatsstödd exportkredilgivning avseende export av fartyg m. m. 43 3 Ersättning förextra kostnader för förmånlig kreditgivning 44 4 Kostnader för visskreditgivning hos Investerings- Mineralförsörjning m. m. Geologisk kartering m. m. m. m. Delegationen för samordning avhavsresursverksamheten I 660000 m. m. Ränta och amortering på statens skuld till SSABSvenskt Ränta på statens skuld till 1000 Räntestöd m. m. till varvsindustrin 200000000 Förlusttäckning till följd av statliga garantiertill svensk varvsindustri och beställare av fartyg 30000000 Styrelsen för teknisk utveckling: Teknisk forskning och utveckling , 830300000 Förvaltningskostnader 82 963000 Bidrag till Stiftelsen atta chéverksamhet 27 995000 Europeiskt rymdsamarbete, m.m. 276 323000 Bidrag till 1000 Nationellrymdverksamhet 37813 000 Europeiskt forsknings-ochutvecklingssamarbete : Uppdragsverksamhet Bidrag till statens provningsanstaltStatens provningsanstalt: Utrustning Statensmät- och provråd Bidrag till vissa internationella organisationer Bidrag till Bidrag till : Industriell utveckling m.m. inom informationsteknologiområdet 6667000 3066000 6 180000 Prop.1988/89:100 Bil. 56 Programmet förhavsindustrieU kompetensutveckling 100 Återtagande av garanti för lånm.m. 101 Bilaga 14.1 , Balansräkning Bilaga I5lill budgetpropositionen 1989 1988/89:100 Bil. Civildepartementetsverksamhet omfattar fr.o.m. deri allmänna frågor om den statliga förvaltningen, formerna för styrningoch organisation av statlig verksamhet liksom formerna för myndigheternas anslagsframställning och resultatredovisning,statlig rationalisering och revision, budgetutveckling, statistik, datafrågor,statlig löne- och personalpolitik,polisväsendet samt pris-, konkurrens- och konsumentfrågor. På det regionala och lokala området avser verksamhetenlänsstyrelserna och polismyndigheterna samt frågor som rör kommunerna,landstingen och kommunalförbunden.Vidare handläggs inom departementet frågor rörande och andra trossamfund, folkrörelsernaoch kooperationen, ungdomsverksamhet, jämställdhet mellan kvinnor ochmän samt samhällsinformation. Verksamhetenomfattar även de kungliga hov- och slottsstaterna (se bil. 3 till budgetpropositionen). Till departementet hör också ochrevisionskontoret vid . Statsrådet är departementschefoch svarar inom regeringen för ärenden omstatlig rationalisering och revision, statistik, datafrågor, allmänna frågorom statlig förvaltning, statenspersonalpolitik, statliga löner ochpensioner, kommunerna, länsförvaltningen, polisväsendet samt pris-ochkonkurrensförhållanden. StatsrådetWallström svarar för ärenden om jämställdhetspolitik, konsumentpolitik, samt ungdoms- och folkrörelsefrågor. Utgifternaunder huvudtitel under /90 har beräknats till13420,3 milj.kr. Det innebär en ökning med 1073,6 milj.kr. jämfört med /89. Ökningen beror främst på att tiU överförs frågor rörandepolisväsendet från , pris-, konkurrens- ochkonsumentfrågor samt frågor om lön och pension i offentliga anställningar frånfinansdepartementet, ungdomsfrågor från samtjämställdhetsfrågor från . De förslag till anslag inomcivildepartementets område som läggs fram 1 Riksda.gen 1988/89. 1.saml Nr 100. /90 följer de budgetpolitiska riktlinjerna om en stram Prop.1988/89:100 utgiftspolitik. Styrning, rationalisering och revision, statistik m. m. Utvecklingsarbetet med anledning av verksledningsbeslutetfortsätter. Arbetet med att lägga om budgetprocessen har påbörjats.Myndigheternas verksamhets- och finansieringsformer ses över. För utbildning och annatstöd tillomläggningen föreslås en resursram av 30 milj. kr. för innevarande ochnästa budgetår. Anslaget till föranskaffning av ADB-utrustning till den civila statsförvaltningen ökar med cirka340 milj. kr till 786,3 milj. kr. del av de nya investeringarnainom ADB-området utgörs av satsningar på ett ökat antal datoriserade arbetsplatser inom ramen förbefintliga ADB-system. Förslag lämnas om att den statliga arbetsgivarfunktionenförstärks genom att statensarbetsgivarverk fr.o.m. tillförs uppgifter inom detpersonalpolitiska området som åvilar statens arbetsmarknadsnämnd. En konsekvens av förslaget är attnämnden kan upphöra vid utgången av . Förslag lämnasockså om ett ökat stöd till kompetensförsörjningen inom statsförvaltningen. Resurserna till arbetsmiljöområdetförstärks bl.a. genom att ytterligaremedel beräknas för statens arbetsmiljönämnd och Statshälsan. Länsstyrelserna m. m. För prövning och tillsyn enligt miljöskyddslagenföreslås länsstyrelserna få ökade resurser med sammanlagt 35,8 milj.kr. Förpersonalutbildning, samordningsinsatser och insatser på vissa särskilteftersatta områden föreslåslänsstyrelserna få disponera 14 milj. kr. I enlighet medkravet på huvudförslag har länsstyrelseanslaget minskats med två procent.Medlen skall återföras och omfördelas inom länsstyrelseorganisationen. Anslaget för har beräknats medutgångspunkt i huvudförslaget. För den lokala polisorganisationen tillämpasdock inget huvudförslag. Polisväsendet skallockså under nästa budgetår prioritera kampen mot våldsbrottsligheten, denekonomiska brottsligheten och narkotikabrottsligheten. Polisens brottsförebyggandeansträngningar bör inriktas på ungdomari riskzonen för kriminalitet. Det föreslås att 600aspiranter får antas till , vilket innebär en ökningmed 240 aspiranter. Pris-, konkurrens- och konsumentpolitik Prop. Dekonkurrensfrämjande myndigheterna har tilldelats en mer offensiv roll. En nyproduktsäkerhetslag träder i kraft . Den syftar till att motverka attfarliga varor och tjänster orsakar person- eller egendomsskador. För handläggning avärenden till följd avproduktsäkerhetslagen samt frågor i samband med harmoniseringen inom EGtillförs drygt1 milj. kr. Enligt beslut av skall få en ny organisation på stifts- och lokalplanet. I samband härmedöverförs ansvaret för de nuvarande stiftsmyndigheternas kansliorganisation tillde nya kyrkokommunala stiftsstyrelserna. Det nuvarande anslaget till domkapitlen och stiftsnämnderna försvinnerdärför fr. o. m. nästa budgetår. Ungdoms- och kvinnoorganisationer m. m. Ettberedningsarbete kommer att starta för att se över principerna för hur statens bidragsgivning till folkrörelserna skall vara konstruerad. Statens ungdomsrådsresurser förstärks liksom stödet till centrala ungdomsorganisationer. Därmed skapas möjligheter till visst stöd också till nya organisationer eller ungdomsrörelser som i daginte får statligt bidrag. Ett aktivt arbete kommer att bedrivas för attförverkliga de mål för jämställdhetspolitikensom enligt regeringens handlingsplan (prop. 1987/88:105,AU 17, rskr. 364) skall vara uppfyUda . Jämställdhetsombudsmannenföreslås få ökade resurser till sin informationsverksamhet. En viktig uppgift för är att samordnakommunala frågor. Samverkan mellan stat och kommun kommer att ägnas ökad uppmärksamhet. En samladöversyn görs av kommunallagstiftningen. Inriktningen av den framtida verksamheten avser att fortsätta sina satsningarpå att effektivisera, demokratisera och modernisera den offentliga sektorn.Ökad uppmärksamhet kommer att ägnas styrning och uppföljning av den statligaverksamheten. Förändringarna inom område iförhållande till /89 framgår av följandesammanställning (beloppen i milj.kr. Statlig rationalisering och revision. (varav anvisat för fmansdep.) (2 622,3) Länsstyrelserna m. m. (varav anvisat för justitiedep.) (6424,5) F. Pris-, konkurrens- och konsumentfrågor (varav anvisat för finansdep.) (116,4) H. Ungdoms-och kvinnoorganisationer (varav anvisat för jordbruksdep.) (170,5) (varav anvisat för industridep.) (2,5) (varav anvisat för arbetsmarknadsdep.) (20,0) (varav för anslag överförda från andra (9 356,2) Det bör observeras attlönekostnadsökningarna statliga avtalsammanlagt kom att överstiga den av regeringen fastställda utgiftsramenmed . Av denna anledning reducerades samtliga lönekostnader med motsvarandebelopp i samband med regleringsbrevens utfärdande. En översiktlig redovisning för tillämpningen av utgiftsramen återfinnsunder rubriken frågor i finansplanen. Under respektive berörtanslag anges hur mycket som ej disponeras. Prop.1988/89: lOO 15 Utdrag ur protokollvid regeringssammanträde i frågorna under Inledning punkterna l-7,litteraA-FochH-l; statsrådet i frågorna under Inledning punkten 8 och littera G. Anmälan till budgetpropositionen 1989 Utbyggnaden av den offentliga verksamheten har varitväsentlig för att ge medborgarna i en så generell och rättvist fördeladtillgång till välfärden sommöjligt. Den offentliga sektornhar således en viktig uppgift när det gäller att möjliggöra en likvärdig tillgång tillbl. a. utbildning, sjukvård, och omsorg. De centralavälfärdssystemen skattefinansieras i huvudsak och bjuds ej ut på en marknad därden enskildes betalningsförmåga bestämmer utbudet och vem som skall fåtillgång till det. Härigenom kan man åstadkomma en solidarisk finansiering och rättvis fördelning avviktiga offentliga tjänster. En jämnt fördeladgrundtrygghet är en rättighet för alla medborgare i det svenska samhället,skall denna trygghet kunna säkras och utvecklas måste effektiviteten i den offentliga sektomöka. Som ett resultat avde välfärdspolitiska ambitionerna har enligt nationalräkenskaperna denoffentliga verksamheten (exklusive transferingar) räknat som andel avBNP ökat från till beräknade . Sysselsättningen i offentliga sektorn har ökatfrån av det totala antalet sysselsatta till . Kommuneroch landsting har ensamma svarat för ökningen. Omfattningen avden statliga verksamheten har sålunda minskat både som andel av BNP och som andel av det totalaantalet sysselsatta. Expansionen av denoffentliga verksamheten har kunnat ske dels genom den allmännatillväxten i ekonomin, dels genom att den successivt tillförts en allt större andel av landetstotala reala resurser. som denoffentliga sektorn ställs inför nya och ökade krav, har möjligheterna real resursöverföring från övriga sektorer minskat påtagligt. Det totalaskattetrycket kan inte öka ytterligare om det skall vara möjligt att öka tillväxten och höja den realaköpkraften för stora grupper av löntagare. Svensk ekonomiutmärks av fullt kapacitetsutnyttjande av såväl arbetskraften som avbefintliga anläggningar. I flera regioner kan vi iaktta en överhettning med brist på arbetskraftoch insatsvaror. arbetskraftstaletär nu det högsta någonsin, som den relativa Prop. 1988/89:100arbetslösheten ligger på en låg nivå. Arbetskraftsutbudet kommer fram- Bil.15 över att begränsas på grund av relativt små ungdomskullar, varför bristen påarbetskraft även på kan komma att bestå och hindra en fortsattkraftig real tillväxt i den offentliga sektorn. Industriell ochekonomisk styrka måste utvecklas parallellt med fortsatta insatser inom denoffentliga sektorn. I den offentliga sektorn torde man därför inte kunnaräkna med att dess andel av de totala resurserna kan öka i någon större grad,eftersom detta skulle innebära en överföring av resurser från en redanotillräcklig industrisektor. Åtgärder för att öka tillväxten exempelvis genomåtgärder inom konkurrenspolitikens område, som jag återkommer till senare, är därför avfundamental betydelse även för en fortsatt utveckling av den offentligasektorn. Förbättringar avproduktivitet och effektivitet i den offentliga sektom är av största betydelse för vår totalatillväxt i ekonomin. Endast då skapas utrymmeför nya åtaganden inom sektorn utan krav på resurstillskott. (SOU 1987:3) har som ett räkneexempel angett att om produktiviteten i denoffentliga sektorn ökar med en procent underen tioårsperiod, skulle tillväxten inom den offentliga sektorn kunna fördubblas, jämfört med vad som annars ter sigmöjligt. Om behoven ochefterfrågan av offentlig verksamhet minskar på ett område, exempelvis tillföljd av befolkningsförändringar, måste resurser som avsatts för verksamhetenkunna överföras till mer angelägna områden. Motdenna bakgmnd kan tre slutsatser dras vad gäller den offentliga verksamheten och under1990-talet. Utrymmetför att tillföra den offentliga verksamheten ytterligare reala resurser är mycketbegränsat. Merparten av de resurser som kan tillföras kommer att tas ianspråk för vård- och omsorgsverksamhet. Denoffentliga sektorns omfattning ökar kraven på att verksamheten bedrivs effektivt. För att nya behov skall kunna tillgodoses inom denoffentliga verksam heten måste resurser kunna frigörasfrån redan existerande verksamhet. Den offentliga verksamheten bör nu gåfrån en kvantitativ utbyggnads period till en kvalitativutvecklingsfas. Uppgiften är att höja kvaliteten i verksamheten och att skapa möjligheter för den offentliga sektorn att fungera både effektivt och demokratiskt. Riksdag och regeringskall i ökad utsträckning sätta upp krav på vilka resultat destatliga myndigheterna skall uppnå för de resurser de disponerar. Samtidigtbör myndigheterna få ökad frihet att bestämma hur resuha-ten skall nås. bördärför arbetet inriktas på att ge destatliga myndigheterna och verken ett ökat eget ansvar för sin verksamhetoch ekonomi som kraven på uppföljning och utvärdering skärps. Genom den av riksdagenantagna verksledningspropositionen (prop. 1986/87:99, KU 29, rskr. 226), verksförordning (1987:1100) och nya in struktioner harmyndigheterna redan fått ett ökat eget ansvar för hur deras inre ledning och organisation skallutformas. Genom en fortsatt utveckling av treårigabudgetramar till allt fler myndig- Prop. 1988/89:100 heter i kombination med en fortsatt tillämpning av en utgiftsram förlöne- Bil. 15 kostnadsökningar gesmyndigheter och verk ett ökat ekonomiskt ansvar för verksamheten. Medel bör inom givna ramar kunnaförasöver från ett område till ettannat och från till ett annat.Vidare bör myndigheterna ges ett störreansvar för den lokala lönebildningen. Löne- och personalpolitiken bör i högre grad anpassas till de skiftande verksamhetsfömtsättningar de olika statliga verksamheterna lever under.Möjligheterna att behålla och rekrytera personal kan därigenom öka som personalens engagemang ochkompetens bättre kan tillvaratas. De anställda i offentlig verksamhet måste fåett större ansvar för den löpande verksamheten. Motsvarandesträvanden som redovisas för statlig sektor finns ute i kommuner och landsting.I många kommuner och landsting pågår ett utvecklingsarbete för att ökaeffektiviteten och att anpassa verksamheten till medborgarnas behovoch önskemål. En viktig uppgift för regeringen är att underlätta ochstimulera denna utveckling i kommunernas och landstingens verksamhet. Stat-kommunberedningen(C 1983:02) kommer att fortsätta sitt arbete för ökad samverkan mellan stat ochkommun samt med förenklingar av statliga regler m. m. som kan leda tilleffektivitetshöjningar och kostnadsreduceringari den kommunala sektorn. Till beredningens uppgifter hör det bl. a. att följa det pågående arbetet med endecentraliserad nämnd- och förvaltningsorganisation och vidgatbmkarinflytande. Frikommunförsöket hargenom beslut förlängts t. o. m. utgången av och utvidgats genom att fler kommuner och landstinggivits möjligheten att delta. 1988/89:1, KU 6, rskr. Det är av vikt attden försöks- och utredningsverksamhet som bedrivits under nu sammanvägs så attarbetet även här ges en mer generellinriktning. En samlad översyn kommer att göras av kommunallagstiftningen. För denna uppgift har regeringentillsatt en pariamentariskt sammansattkommitté (C 1988:03). två deibetänkandenom ersättning för kommunala förtroendeuppdrag (Ds 1988:46) samt det kommunala partistödet (SOU 1988:47) bereds. Den svenskaekonomins huvudproblem är att tillväxten är för låg och att pris- och lönestegringarna är alltförsnabba. Till inte obetydlig del har bristeri konkurrensen bidragit till de snabba prisstegringarna För att stärkakonkurrensen och verkningsförmågan i svensk ekonomi har flera åtgärder vidtagits under senareår. Viktiga sektorer i ekonomin haravreglerats och offentliga monopol lösts upp. De konkurrensfrämjande myndigheternahar tilldelats en mer offensiv roll. Konkurrenspolitikenmåste nu ytterligare förstärkas för att öka tillväx ten iekonomin. Vissa delsektorer inom den svenska ekonomin behöver avregleras,handelshinder behöver tas bort och möjligheterna att motverka inhemska konkurrensbegränsningar måste förbättras. Vidare behöver kon sumenternas tillgång till rättvisandeprisinformation förbättras. Såsom aviserades i prop. 1988/89:47, (FiU 10, rskr. 94) om åtgärder för att begränsa inflationen avser regeringen atttillsätta en utredning om konkur rensförhållandena i den svenskaekonomin med dessa syften. 2 Den statliga sektorn Prop.1988/89:100 Bil.15 2.1Styrning av statlig verksamhet, redovisning och revision En viktig del av utvecklingen av styrningen av denstatliga verksamheten består av en omläggning av budgetprocessen. Avsikten äratt åstadkomma ctt mer ändamålsenligt innehåll i budgetprocessen genomåterkommande fördjupad redovisning, analys och prövning av hela den verksamhet som en myndighet ansvarar för. Principerna föromläggningen baseras på en försöksverksamhet som inleddes och som har omfattat 23 myndigheterfördelade på tre olika årsgrupper. Ienlighet med vad regeringen redovisade budgetproposition(prop. 1987/88:100 bil. 15, FiU 20, rskr. 122) har gruppen av försöksmyndigheter inte ytterligare utvidgats under detgångna året. Fem av de ursprungligasex myndigheterna i den första försöksgruppen har getts direktiv försin andra treårsperiod. Den generellaövergången till en förändrad budgetprocess med treåriga budgetramar skall påbörjas genom attfördjupad verksamhetsprövning genomförs förca en tredjedel av den statliga förvaltningen inför /92. Enbetydande del av dessa myndigheter kommer att ges myndighetsspecifika direktiv senast ijuni 1989.Omläggningen genomförs därefter för ytterligare en tredjedel avmyndigheterna inför /93 ochåterstående verksamhet inför det därpå följande budgetåret. Fördelningen avmyndigheter och verksamheter i tre olika årsgrupper redovisas i bilaga15.1. Omfattandeutbildningsinsatser planeras för och de myndigheter somsuccessivt kommer att omfattas av nyordningen. Vidare utvecklas olika former av metod- ochteknikstöd. () kommer att få iuppdrag att i samverkan med statskontoret som ersättning till nuvarande budgethandbokutarbeta förslag till regeringens föreskrifter, m. m. ombudgetprocessen. Inom ramen för denförändrade budgetprocessen skall samtliga myndigheter förutom ett årsbokslut med den ekonomiskaredovisningen också lämna en årligresultatredovisning till regeringen med uppgifter om verksamhetsutvecklingenoch verksamhetsresultaten.