prop · GC03150 · 1988-12-31 00:00:00 — Antalet personer i åtgärder för arbetshandikappade stegockså och omfattade 80 000 personer. har fåttregeringens uppdrag att utreda och föreslä ätgärder mot dåliga arbetsmiljöer.Rehabiliteringsutredningen har överlämnat ell belänkande med förslagtill ätgärder som skall öka möjlighetema alt komma tillbaka lill arbetslivetefler arbetsskada eller sjukdom. Det pågår även ett utredningsarbete om altunderlätta för förtidspensionärer all återgå till arbete. Medhänsyn till de åtgärder som föreslås kommer arbetskraft all frigöras inomvissa arbetsmarknadssektorer. Delta innebär att andra sektorer som harsvårt att rekrytera arbetskraft som t.ex. industrin och värden kan fä sinrekrytering bättre tillgodosedd. För att ylleriigare tillgodose den storaefterfrågan pä arbetskraft inom framför allt nämnda omräden gäller det ocksåatt ta till vara pä det utbud av arbetskraft som finns och som bl.a.utgörs av arbetslösa flyktingar och andra Invandrare samt längtidsarbetslösaoch arbetshandikappade. Dessutom finns fortfarande betydande skillnader Iarbetslöshetsnivån mellan olika regioner och härigenom en outnyttjadarbetskraft som ocksåvbör tas till vara. Föratt klara denna omställning kommer det arbetsmarknadspolitiska älgärdssystemettillsammans med ett offensivt utnyttjande av de regional- 1988/89. 1 sami Nr 150. politiska medlen att spelaen viktig roll. De resurser som avsatts härför under Prop. 1988/89:150nästa budgetär kommer att behöva utnyttjas pä ett effektivt och ändamälsen- Bil. 1 ligt sätt. Dämtöverbör nu ett antal ätgärder vidtas för att öka arbetskraftsutbudet och underlättarörligheten pä arbetsmarknaden. Ytterligare Insatser bör göras för attunderlätta inträdet pä arbetsmarknaden för flyktingar och andra Invandrare.Rörligheten på den nordiska arbetsmarknaden bör stimuleras genom att bidragtill sökanderesor även kan ges lill arbetssökande från pä samma villkorsom gäller för sökande frän och , Arbetsförmedlingarna börlägga ökad vikt vid att underlätta för förtidspensionerade, som så önskar, attätergå till arbete, Rehabilileringslnsalsema för byggnadsarbetare bör ökas.Inom kommuner och landsting bör åtgärder vidtas för att deltidsarbetande som säönskar skall kunna öka sin arbetstid. Arbetsmarknadsutbildningen bör i ökadomfatming inriktas mot brisiyrken. 1syfte att förbättra produktivitetstillväxten har statsmakterna under senare är.vidtagit ett antal åtgärder. På flera områden har avregleringar genomförts isyfte att öka konkurrensen och därigenom stärka produktiviteten och dämpaprisnivån. Delar av transport- och telekommunikationsområdena har avreglerats.Beslut har fattats om att ta bort handelshinder på TEKO-området liksom attreformerajordbrukspolltlken, En utredning om konkurrensförhållandena i densvenska ekonomin har tillsatts. Industripolitiken har lagts om i en meroffensiv riktning och de statliga företagen har omslmklurerats.Arbetsmarknadspolitiken har förskjutits mot Insatser för all ökaarbelskrafls-ulbudet och förbättra arbetsmarknadens anpassningsförmåga.Krediimarknaden har avreglerats. Valutaregleringen har liberaliserats ochbeslut har fallats om att avveckla kvarvarande delar av regleringen somskattekontrollen skall förstärkas. Denna politik med syfte atl ökaproduktiviteten och förbättra anpassningsförmågan i ekonomin bör nu drivasvidare. Förnärvarande ses livsmedelspolitikens mäl och medel över av en parlamentariskarbetsgmpp. Avsikten är all förslag om en ny livsmedelspolitik skall lämnastill . En utgångspunkt för en ny livsmedelspolitik är attminska regleringarna. Ett första steg föresläs nu när avregleringen för ägginleds. Även prisregleringen pä fisk ses över av en särskildutredare, som skall redovisa sill arbete . Enviktig uppgift för näringspolitiken är att förbättra fömtsättningaraa för engod produktivitetstillväxt. Mot denna bakgrund kommer en särskild delegatlonatt tillkallas med uppgift alt analysera produktivitetsutvecklingen i såvälIndustrin som tjänstenäringama. Bristenpå yrkesutbildad arbetskraft inom industrin är nu stor. Regeringen har föreslagit att en ny tvåårig ingenjörsutbildning inom högskolan skall ersätta på gymnasieskolans nuvarande 4-åriga tekniska linje. Den nya utbildningen skall omfatta närmare 6 500 nybörjarplatser. Härigenom sker en omfattande förstärkning av landels ingenjörsutbildning pä mellannlvä, som en utbyggnad av bl.a. de mindre och meddel- stora högskolomas resurser för teknisk utbildning kommer lill stånd. För attSverige skall kunna behälla sin ställning som en första rangens Prop.1988/89:150 industrination krävs en forskning av hög klass. Regeringen har motdenna Bil. 1 bakgrund kraftigt prioriteratforskningen. Regeringen avser att lägga fram en särskildforsknlngspolilisk proposition. Genom 1988 ärs trafikpolitiska beslut kommertransportsektorn att till största delen bli avreglerad. Det gäller bädepersontrafiken och godstrafiken. Ett undantag är flygtrafiken där dock som enföljd av den internationella utvecklingen en successiv uppluckring har skett avregleringen. Den utredning om konkurrensforhållandena I den svenska ekonomin,som regeringen har tillsatt, behandlar även regleringen av flygtrafiken. En väl fungerande regionalpolitik bidrar lill etteffektivt utnyttjande av landets produktionsresurser. En parlamentariskkommitté ser över regionalpolitikens mäl och medel. Regeringenavser att lägga fram cn särskild regionalpolitisk proposition. En stark ekonomi gör det möjligt att väma miljön.Samtidigt krävs miljöpolitiska ätgärder för att långsiktigt trygga denekonomiska utvecklingen. Frisläppen för utnyttjande av investeringsfonder förmiljöinvesteringar bör därför fortsätta. koinmer stora omställningar att ske avdet svenska energisystemet, Kämkraftsavvecklingen har en central betydelse idenna omställningsprocess. Det är väsentligt att den omställning som föreslärsker pä samhällsekonomiskt rationella gmnder vilket bl,a, innebär alt ökadekostnader slår igenom pä prisnivån. Den elintensiva industrinskonkurrensfömtsättningar behandlas av en särskild utdredning.Energipriserna bör äterspegla mte bara energislagens produktions- ochdistributionskostnader utan även de olika energlslagens effekter pä miljön. En parlamentarisk kommitté arbetar med altanalysera fömtsätmingama för att I ökad omfattning använda ekonomiska styrmedeli miljöpolitiken och lämna förslag till hur sädana styrmedel kan utformas. Inommiljö- och behandlas frågan om miljöavgifter på bl.a,svavel i eldningsolja. Miljöavgifter på andra ämnen, bl.a. koldioxid, utreds.Förslag till om införande av miljöavgifter avses bli lämnade dels ihöst i fräga om avgifter pä svavel i olja och organiska klorföre-ningar frånmassaindustrin, dels när del gäller skaller och miljöavgifter inomhela energiomrädet. Inom bostads- och byggnadssektom pägår ell brett upplagtarbete för att förbättra resursutnyttjandet. Regeringen har lämnat enproposition till , vilken Innebär att Importen av byggnadsmaterialfrän övriga nordiska länder underlättas. studerarbl, a, konkurrensförhällanden inom byggsektorn och byggkostnadernas utveckling.Utredningen har därutöver till uppgift att analysera och föreslä deförändringar som kan erfordras i reglema för bostadsfinansiering och bidrag.Plan- och bostadsverket utreder behovet av förändringar i ombyggnadsbe-1aningen. Vidare genomförs en utvärdering av samlnamrresurslagen. De finansiella marknaderna I har under 1980-lalelgenomgått en mycket omfattande förändring. pågår en översyn avregel- verket för de finansiellamarknaderna. Lagstiftningen mäste i olika avseen- Prop, 1988/89:150 denanpassas till nya fömtsättningar. Till grund för översynen ligger bl,a. Bil, 1kreditmarknadskommitténs och försäkrlngsverksamhelskommltténs betänkanden,och hypoteksutredningen väntas senare i är lämnasina betänkanden. Avsikten är atl med underlag frän bl,a, dessa utredningarutforma regler som skapar goda fömtsättningar för all svenska finansiellaföretag skall kunna fungera effektivt i en alltmer inlernationaliseradekonomi, Reglema bör bidra till att skärpa konkurrensen och därmed pressaprisema på de tjänster som förmedlas. Detsvenska skattesystemet har förändrats I väsentliga avseenden sedanregeringsskiftet , Under denna perlod har påtagliga sänkningar avmarginalskatterna genomförts. har värdet av underskoltsavdragminskats väsentligt, Självdeklaratlonsförfarandel har förenklats. Ett flertalåtgärder har därutöver vidtagits för att begränsa möjligheterna till skatteplanering. Ändåkvarstår mänga grundläggande brister i värt skattessyslem. Den progresslvitelsom finns i skatteskalorna motverkas av avdragsmöjligheter och luckor Ikapltalbeskatmlngen. Även företagsbeskattningen kännetecknas av förhållandevishöga skattesatser och omfattande avdragsmöjligheler. Skattesystemet motverkarökat arbetskraftsutbud och sparande samt försämrar resursallokeringen I den svenskaekonomin. Motdenna bakgrund pågår ett omfattande arbete med alt reformera värt skattesystem.Flera parlamentariska utredningar ser över skattesystemet.Avsikten är att utredningsförslagen skall vara klara till juni 1989.Genomgripande reformer skall dä kunna genomföras frän och med 1991. Reformarbetetär inriktat på att ästadkomma lägre skattesatser och bredare skattebaser.Samtidigt skall beskattningen bli mer neutral och likformig. Skattessystemetskall ocksä bli enklare. Förändringar av skattesystemet i denna rikming börkunna leda till ett mer rättvist skattesystem. De bör ocksä kunna ge ettverksamt bidrag till den ekonomiska tillväxten både genom att ökatarbetskraftsutbud och sparande stimuleras och att en effektivare resursanvändningkommer till stånd. Forskningkan liksom utbildning spela en viktig roll för den ekonomiska utvecklingen.Forskningens betydelse för den tekniska utvecklingen har ocksä kommit attfrämsta allt tydligare som forskningenmtemationallserats allt mer. Vårtdeltagande I FoU-samarbetet med EG ökar den svenska Industrins möjligheter atthävda sina intressen på den europeiska marknaden. Det ger också Sverigemöjligheter att påverka de för livskvaliteten viktiga europeiskaforskningsprogrammen om t.ex. miljö och hälsa. Frän EG:s sida är Intressetstort för att fä tillgäng till svenskt kunnande inom olika forsknings- och 1Sveriges samverkan med EG är FoU-samarbelet av strategisk betydelse. 1 Detär ocksä pä detta område våra kontakter med EG har utvecklats längst. Redan nuutgår över statsbudgeten ca 100 milj. kr, för forskningssamverkan med EG Iolika former, 1 årets budgetproposition reserverades ytterligare medel för attförstärka forsknings- och ulvecklingssamarbelet med EG. Berörda statsråd kommersenare atl föreslå hur dessa medel skall användas, Ettav de främsta målen för den ekonomiska politiken är att skapa förutsättningarför en jämn och rättvis fördelning av välfärden. Fördelningspolitiken har ettbrett innehåll. Den innefattar säväl fördelningen av Inkomster ochförmögenheter som tillgången till utbildning, bostäder, hälso- och sjukvård ochsocial omsorg av god kvalitet. En rättvis fördelning av välfärden är ocksä ettmedel för att stödja den ekonomiska utvecklingen. Välfärdspolitiken skapartrygghet, I ett intemationellt perspektiv Intar en unik ställningnär det gäller att åstadkomma en jämn fördelning av välfärden. Fullsysselsättning är avgörande för en jämn fördelning av levnadsvillkoren,har haft en gynnsam utveckling av sysselsättningen sedanregeringsskiftet . När allt fler har arbetsinkomster utjämnas Inkomstfördelningen,Beroendet av Inkomststöd, t,ex, socialbidrag, minskar. Även jämställdhetenmellan kvinnor och män förbättras. Full sysselsättning medför ocksä en störreproduktlon och därmed ett högre välstånd att fördela. Denekonomiska utvecklingen har stor betydelse för fördelningen av väl färden. Denekonomiska krisen tvingade fram omläggningar av denekonomiska politiken. Det var nödvändigt att låta företagens vmster stiga föratt stimulera till expansion, nya investeringar och nya arbetstillfällen.Samtidigt skapade detta fördelningspolitiska spänningar och krav pä höganominella löneökningar. För alt motverka dessa effekter har bl,a,löntagarfonder och fömyelsefonder Införts, som givit de anställda del ikapitalbildningen. En särskild omsättningsskatt har Införts pä handeln medaktier och andra värdepapper. Realisationsvinstbeskattningen för aktier harskärpts. En engångsskatt pä försäkringsbolagens förmögenheler har tagits ul ochen rad llkviditetsindragnlngar har genomförts. Förslag har lagts om en särskildskatt på företagens vinster , LågInflation är ocksä avgörande för en rättvis fördelningspolitik. En högInflation omfördelar välfärden I stor skala och på elt sväröverskädligt sätt.Ofta är det smäsparare och låginkomsttagare som drabbas hårdast. En framgängsrikantiinflationspolitik är därför väsentlig även när det gäller att utjämna deekonomiska villkoren. Inflationenhar stor betydelse ocksä för reallöneutveckllngen. Reallönen för engenomsnittlig löntagare sjönk kraftigt , Under senare ärhar reallönerna emellertid ökat och en stor del av standardförsämringen harkunnat . beräknas reallönen i genomsnitt ha ökat med närmare10%, Skatter och avgifter skallfylla en viktig fördelningspolitisk uppgift, dels Irop, 1988/89:150 genomatt omfördela Inkomster, dels genom all finansiera offentliga tjänster. Bil, 1 Höga marginalskatter påverkar emellertid arbetskraflsutbudet negativt,leder till samhällsekonomiskt olämplig resursanvändning och ökar inflationstrycket.Bristerna i skallesystemel lämnar även utrymme för skatteplanering ochskatteundandraganden. Denomfattande skattereform som pl aneras kunna genomföras 1991 har viktigafördelningspoliliska syften. Skatter skall omfördelas från arbete till kapital,marglnalskattema skall sänkas, skattebaserna breddas och en neutral ochlikformig beskattning genomföras. Sammantaget är avsikten att reformen skallleda till en mer rättvis fördelning genom all inflationen dämpas, beskattningenblir mer effektiv, skatteplanering förebyggs och skatlema i högre grad fördelasefler bärkraft. Transfereringarnaspelar en viktig roll när del gäller all jämna ut inkomster mellan olikainkomstgmpper, äldersgmpper och hushållslyper. av hushållensdisponibla Inkomster utgörs av transfereringar. Denekonomiska återhämtningen har skapat utrymme för reformer inomiransfereringssystemet med fördelningspolitiskt syfte. Karensdagarna har tagitsbort ur sjukförsäkringen och delpensionen har höjts. Omfattande förbättringarhar genomförts i arbetslöshetsförsäkringen. Somett led i politiken att kompensera pensionärerna för köpkraflsför-svagnlngenefter devalveringen 1982 höjdes basbeloppet till ,dvs, med , mer än vad som motiverades av prisökningama ,Pensionerna höjdes därigenom med totalt 8,, Reglerna för kommunalabostadstillägg (KBT) har dessutom ändrats så att ålderspensionärersarbelsmkomster inte påverkar storleken av bidraget. Situationenför de studerande förbättras betydligt bäde p.g.a. ett reformeratstudiemedelssystem och den extra höjningen av basbeloppet. De maximalastudiemedlen har höjts frän 145 till 170 proceni av basbeloppet per är. Föräldraförsäkringenbyggs nu ut med målet all läcka en erättningsperiod pä ett och ett halvt är.Utbyggnaden sker i etapper och skall vara helt genomförd , Denförsta etappen, som genomförs den Ijuli 1989, omfattar en utbyggnad med tremånaders ersättning på sjukpenningnivä. Föratt motverka effekiema på levnadsstandarden för barnfamiljerna avskattehöjningar, avskaffade llvsmedelssubventloner m,m, bör bambidraget höjasmed , per bam och är , Pensionärer och studerandekompenseras genom att pensioner och studiemedel är knuma tillbasbeloppet. Ävenden verksamhet som bedrivs inom den of fentl iga sektorn är ett viktigt medel ifördelningspolitiken. Om utbildning, social omsorg och värd av god kvalitetbara kan erbjudas vissa medborgare skapas stora orättvisor. En förnyelse av denoffentliga sektorn är därför av största betydelse inte minst förfördelningspolitiken. Barnomsorgenskall byggas utför all 1991 nä målet att alla bam skall ha rätt till kommunalbamomsorg frän ell och ell halvt är till dess de börjar i För attunderstödja utbyggnaden bör bidragen till bamomsorgen nu Fop, 1988/89:150 höjas. 5.1 Den offentliga utgiftsutvecklingen ochsamhällsekonomin Underefterkrigstiden har en snabb utbyggnad skett av den offentliga sektom.Samtidigt har det sociala trygghetssystemet blivit allt mer heltäckande. Dellahar pä ett genomgripande sätt påverkat människors levnadsvillkor. Trygghet ochjämlikhet har främjats. Medde många reformerna har följt ett ökande behov av offentliga intäkler.Skattetrycket har stigit. Detta utgjorde inte något större problem i en lid närden totala produktionen I ekonomin växte snabbi. Del var dä möjligt att byggaut välfärdsstaten parallellt med att hushällens realinkomster steg. Sedanmitten av 1970-talel har situationen emellertid förändrats. Den ekonomiskatillväxten har blivit lägre. Därmed har det blivit nödvändigt att med alltstörre noggrannhet pröva alla offentliga åtag anden. underlättas enmer restriktiv utgiftspolitik av att den offentliga sektom är väl utbyggd. Ävenutan ytterligare offentliga åtaganden finns faktorer som kan medföra alt deoffentliga utgifterna stiger under de närmaste decennierna. Befolkningsutvecklingen,främst den omständigheten att en allt större andel av befolkningen blirpensionärer, medför att utgifterna för pensioner och äldreomsorg ökar. Tilldelta kommer all produkt i vi leisii 11 väx ten i den offentliga verksamhetennormalt är mindre än i ekonomin I stort, tenderar att leda till alt enallt större andel av befolkningen sysselsätts inom den offentliga sektom. Avde beräkningar som redovisas I den reviderade nationalbudgeien och ilångtidsbudgeten framgår att den offentliga sektorns finansiella sparanderiskerar att bli otillräckligt om de offentligautgiflema fortsätter att öka. Detprivata sparandet är negativt. Till detta finns det fleraförklaringar. Del nuvarande skattesystemet rymmer inslag som motverkar enuppgång i hushällens sparande. Särskilt torde della gälla sparande i finansiellatillgångar. Med den kommande skattereformen borde denna orsak lill ett lågtprivat sparande komma att bli mindre betydelsefull. Särskilt kan skaltereformenmedföra att hushällen lånefinanslerar konsumtion i mindre omfattning än som nuär fallet. Del kan dock förväntas la lid innan de genomförda förändringarnafår fullt genomslag. Ytterligare en förklaring lill del förhållandevis lågahushållssparandel är all en slor del av befolkningen inte förutsätts spara föratt klara sin ålderdom, eftersom de klarar sin ekonomi med lagstadgade ochavtalsreglerade pensioner. Mot denna bakgrund ärdet inte troligt atthushällssparandet kommer all öka så myckel atl det fyller ekonomins samladebehov. Omdet totala sparandet i ekonomin skall bli tillräckligt krävs all del offentliga sparandet förstärks. Det är bara om sparandet i ekonomin som helhet ökar som det är möjligt att fä lill stånd den investeringsutveckling som 23 är nödvändig för atttrygga det framtida välständet ulan all skuldsättningen i Prop,1988/89:150 utlandet mäste öka. Även mot bakgmnd av alt en slor del av deutgifter som Bil, 1 följer med en åldrande befolkning faller på denoffentliga sektom i form av pensioner, äldreservice och sjukvård bör enbetydande del av det nödvändiga sparandet ske inom den offentliga sektom, Sverigehar vid en internationell jämförelse elt mycket högt skattetryck. Det skaparproblem när det gäller ekonomins funktionssätt och bidrar till orättvisor tillföljd av skatteplanering och skatteundandraganden. Även om dessa problem kanoch bör mildras med den skattereform som planeras till 1991 bör skattetryckethällas nere. Kraven på ökat sparande i den offentliga sektom och pä att hållanere skattetrycket medför att de offentliga utgiftemas ökning mäste begränsasde närmaste åren. Detfinns således starka skäl att begränsa den offentliga utgiftsiillväxien. Dettagäller säväl I ett långsiktigt perspektiv för att undvika en uppgång iskattetrycket och ästadkomma en ökning av det offentliga sparandet, som i ettmedellångt perspektiv för att länma utrymme för en ökad kapitalbildning ochbegränsa försämringen av bytesbalansen. Etteffektivare resursutnyttjande i den offentliga sektorn förutsätter i många fallätgärder vilkas effekter är synliga försl pä nägra ärs sikt. Det kan , rörasig om ändrat huvudmannaskap, nya bidragssystem, en mer effektiv delegering avarbetsuppgifter etc. Del krävs sålunda ett relativt långt tidsperspektiv närden offentliga utgiftsutvecklingen analyseras och läggs fast. Enlångsiktig strategi för de offentliga utgiflema bör därför la sin utgångspunktI att det offentliga sparandet bör öka. En annan utgångspunkt bör vara allskattetrycket skall hällas nere. Den totala offentliga utgiftsökningen börbegränsas och det bör anges hur olika utgiftsområden skall prioriteras, Eltarbete pägär inom för att utforma en sådan utgifisstrategi, 5,2 Det reviderade budgetförslaget /83 har budgetsaldot förbättrats frän ett underskoll på 86,6miljarder kr, lill ett beräknat överskott på , innevarandebudgetär. Det beräknade budgetsaldot 1988/89 är därmed oförändrat jämfört meddel som redovisades i budgetpropositionen i är. Uttryckt som andel avBNP motsvarar detta en förändring frän-13,1982/83 lill -i-l,1988/89, Ävendet s,k, underliggande saldots utveckling har varit mycket positiv. Enorsak till att budgetsaldot förbättras innevarande budgetär är att lönerna ökatförhållandevis snabbt. Höga nominella löneökningar fär på kort sikt en positiveffekt pä budgetsaldot, eftersom skatlcintäkterna ökar. På riskeraremellertid effekten pä budgetsaldot all bil negaliv till följd av försämradkonkurrenskraft och långsammare tillväxt. framgår ocksä avlångtidsbudgeten som visar atl hög pris- och löneökningstakl ger kraftigtförsämrade budgetsaldon . Enannan orsak till att det redovisade budgetsaldot Innevarande budgetår förstärksjämfört med förra budgetåret är att ränleutgifiema för statsskulden underbudgetaret 1988/89 beräknas bli förhållandevis låga, beror på all bokförmgsprinclpemaför statsskuldväxlar har förändrats, vilket innevarande Prop, 1988/89:150budgetär tillfälligt minskar ränteutgifterna med . Nästa Bil, 1 budgetär stiger ränteutgifterna igen. Tabell4 Budgetsaldot 1988/89 Ibudgetproposilionen beräknades ett mindre budgetöverskott för nästkommandebudgetär pä . Budgeten beräknas nu komma all uppvisa ettöverskott pä , 1989/90, Förändringen har framför allt singrund i de åtstramningsätgärder som föresläs. Den föreslagna ökningen avmervärdeskatten beräknas öka statsintäkterna med drygt 9 miljarder kr.Skatteinkomsterna ökar ocksä till följd av förslagen om höjd tobaks- ochdryckesskatt, ATP-avgiftematäcker inte pensionsutbetalningama medan folkpensionernas belastning pästatsbudgeten successivt avtar. För atl stärka AP-fondens sparande börATP-avgiften höj as 1990 somfolkpensionsavgiften sänks lika myckel. Hänsyn har vid budgelberäkningama äventagits till denna avgiftsväxling och till den föreslagna höjningen av denallmänna löneavgiften. Tabell5 Budgetsaldot 1989/90 Avtabell 6 framgär att det beräknade budgetsaldot /90 är i stort settoförändrat jämfört med innevarande budgetär. Statsutgifterna exklusivestatsskuldräntor beräknas bli realt oförändrade jämfört med innevarandebudgetär. ökar dock utgifterna för statsskuldräntor, bl.a. till följdav all redovisningen av statsskuldväxlar lagts om. Även inklusive statsskuldräntomahålls statsutgiftema på i stort sett realt oförändrad nivä. Tabell 6Budgetsaido fdr budgetåren 1982/83 och 1987/88-1989/. Prop.1988/89:150 Bil. Inkomster Andel av BNP (%) Utgifter exkl. statsskuldränlor Andel av BNP (%) Redovisat budgetsaido Andel av BNP (%) -86,6 -13,1 -4.1 -0,4 Underliggande budgetsaido Andel av BNP (%) -10,0 -0.7 AU budgetsaldot inte försämras mer jämfört med budgetåret1988/89 beror pä statsinkomstemas utveckling. Inkomstema ökar som näinnts genomde åtstramningsätgärder som föresläs. Att ökningen inte blir större än beror bl, a, på sänkningar av den statliga inkomstskatten och den föreslagnasänkningen av folkpensionsavgiften 1990,