prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — AMS framhåller de yrkesmässiga obalanserna som en av defrämsta orsakerna till arbetslöshet. De beror på att kraven på de sökande är storafrån företagenssida, som många sökande saknar en efterfrågad utbildning eller äryrkesobestämda. Den snabba tekniska och ekonomiska utvecklingen medför ocksåstora förändringar i yrkesstrukturen och påverkar innehåll och arbetsuppgifteri olika yrken. Efterfrågan på arbetskraft kommer att ligga kvar på en hög nivå med en brist påframför allt kvalificerade yrkesarbetare inom industrin och vissa yrkesgrupperinom värdområdet ochservicesektorn. De närmaste årenkommer att innebära ett minskat tillskott av arbetskraft med en nyyrkesutbildning. De unga som traditionellt svarat för detta tillskott minskar iantal, liksom de nytillträdande kvinnorna. De medelålders andel avarbetskraften kommer därmed att öka. Det innebär att stora krav kommer attställas pä anpassning hos både företagen och den medelålders arbetskraften. Arbetsmarknadsutbildningenkommer att ha en avgörande betydelse i denna anpassningsprocess mellanföretagens förändrade krav och individernasförmåga och önskemål. Behovet av såvälgrundläggande som kompletterande yrkesutbildning för vuxna är därför mycketstort, både bland dem som är arbetslösa och bland dem som har arbete. AMS betonaratt arbetsmarknadsutbildningen ständigt måste anpassas till den aktuellaefterfrågan på kompetens och till behoven av yrkesutbildning hos olika gmpperav arbetssökande. Anpassningen av utbildningen till de sökandes behov ochförutsättningar kräver generelltett ökat inslag av stödresurser i form av allmänna teoretiska ämnen, som generella förändringar avyrkeskraven kräver allt mera avancerade datainslag i kurserna. Det behövs ävenen fortsatt utveckling av orienterande, vägledande ochmotivationshöjande insatser inför ochparallellt med yrkesutbildningen. Stora krav kommer att ställas påarbetsmarknadsutbildningen för att minska arbetslösheten bland flyktingar och invandrare och för att ge dearbetshandikappade möjligheter till ett lämpligt arbete.Arbetsmarknadsutbildningen är också ett betydelsefullt hjälpmedel i det fortsatta arbetet för att uppnå en jämnarekönsfördelning på arbetsmarknaden. Vidare framhållsvikten av att de arbetssökande, vars möjligheter att få ett lämpligt arbetekan öka genom längre eller kortare grundläggande eller kompletterandeutbildning, snabbare än kommer in i utbildning. Särskilda insatserbehövs för att stimulera till verkningsfulla utbildningsinsatser iföretagen och även påverka fördelningen av utbildningen bland de anställda. Utifrån dessautgångspunkter bedömer AMS att arbetsmarknadsutbild ningenunder /90 behöver omfatta 165000 personer. AMS beräknar härvid att 100000personer måste beredas plats i särskilt anord- 83 Genomdet nya systemet med köp av utbildning och beslutsdelegering Prop. 1988/89: 100till arbetsförmedlingarna har möjligheternaatt påverka kursutbudet ökat. 12 Genom att därutöver lokaliserakurserna närmare de sökandes hemorter ochjustera föriäggningen av kurstiderna räknar AMS med att under /90 ytterligare kunna förbättraanpassningen av utbildningen till desökandes förutsättningar och till arbetsgivarnas efterfrågan på kompetens. Kostnaden för denutbildning som länsarbetsnämnderna bedöms behöva upphandla beräknar AMS fill 3 500 milj. kr. För elevsocialverksamhet och boendeservice beräknar AMS 62,5 milj. kr., varav 29,7 milj. kr.för att upphandla hälsovård och kurativt stöd för deltagare vidAMU-kurser. I avvaktan pä statsmakternas beslut om förändringar av verksamheten medboendeservice och förläggningar som AMSsvarar för har 32,5 milj. kr. beräknats för denna verksamhet. Utöver denomfattning av särskilt anordnad utbildning som AMS föreslår, bedöms även det reguljäraskolväsendet behöva utnyttjas för minst 25 000 personer. Verksamheten medyrkesförberedande praktik inom försvaret bör enligt AMS få fortsätta inuvarande omfattning. AMS föreslår att en ändring görs avanslagets konstruktion så att medlen, när det anses mera angeläget, kananvändas för särskilda utbildningssatsningar för dessa ungdomar. Kostnadenberäknas till oförändrat 30 milj. kr. AMS bedömer attbidrag för utbildning i företag bör beräknas för 40000 personer med engenomsnittlig utbildningstid av . Volymen innefattar ett uppskattatbehov av stöd till utbildning i stat och kommun av ca 15000 deltagare. I beräkningeningår rekryteringsutbildning inom tekoindustrin för 15 milj. kr. En verksamhetsom AMS föreslår skall få fortsätta under ytterligare en treårsperiod.Kostnaden för utbildning i företag beräknarAMS fill totalt 480 milj. kr. Den sammanlagdakostnaden för arbetsmarknadsutbildningen blir därmed enligt AMS 4072 milj. kr. Arbetsmarknadsutbildningen är vid sidan omarbetsförmedlingen det vikfigaste arbetsmarknadspolifiska instrumentet och spelar encentral roll när det gäller att underlätta anpassningen på arbetsmarknaden. Denutgör ett aktivt instrument för att förbättra den enskildes möjligheter att fäarbete, underlättar strukturomvandlingen och förbättrar företagens produkfions-fömtsättningar. Den stora efterfrågan påutbildad arbetskraft inom ett flertalsektorer liksom arbetslivets förändrade kompetenskrav fordrar omfattandeutbildningsinsatser. Under budgetåret1987/88 deltog 132000 personer i arbetsmarknadsut bildning varav ca 74000 i den särskilt anordnade arbetsmarknadsutbild ningen. Yrkesutbildningarnas andel har ökat och utgjorde av arbets marknadsutbildningen exkl. utbildning i företag. Det är angeläget att ande len yrkesutbildningar bibehålls på en hög nivå, men också att dessa får en inriktning som bättre svararmot arbetsmarknadens efterfrågan. ningenmåste ocksä användas som ett aktivt instrument för att bredda både Prop.1988/89:100 mäns och kvinnors utbildnings- och yrkesval för att härigenom brytaden Bil. 12 könsuppdelade arbetsmarknaden. Mot bakgrund av vadjag har anfört i det föregående om arbetsmarknadspolitikens inriktning börarbetsmarknadsutbildningen bibehållas på en hög nivå. Jag räknar med att 122000personer kommer att behöva erbjudas arbetsmarknadsutbildning i olika formerunder /90. Merparten av resurserna för arbetsmarknadsutbildning börberäknas för särskiltanordnad utbildning. Jag övergår nu tillmin medelsberäkning för de olika posterna inom anslaget. AMS har bedömt ett behov av särskilt anordnadarbetsmarknadsutbildning under /90 som svarar mot 100000 deltagare.Mot bakgmnd av vad jag har sagt beträffande utvecklingen pä arbetsmarknadenförordarjag att den särskilt anordnade arbetsmarknadsutbildningen bör planeras utifrån en omfattning om 78000deltagare. Denna volym bör kunna tillgodosebehovet av såväl grundläggande som kompletterande yrkesutbildningar.Orienterande, vägledande och motivationshöjande insatser inför och parallellt med yrkesutbildningenliksom det ökade inslaget av meraavancerade kurser bör ocksä kunna inrymmas i denna volym. Som AMS framhållerär det väsentligt att arbetsmarknadsutbildningen är anpassad både till den aktuellaefterfrågan på kompetens och till behoven av yrkesutbildning hos olika grupper avarbetssökande. Stödresurser i form av allmänna teoretiska ämnen såväl som orienterandeoch mera avanceradedatainslag i de yrkesinriktade kurserna bör ses som en naturlig del i denna anpassning. AMS framhållervidare vikten av att de arbetssökande snabbare än kommer in iutbildning. Jag delar denna uppfattning i princip. Ambitionen måste här vara attförbättra anpassningen av kursutbudet till arbetsmarknadens efterfrågan samtatt ytterligare förbättra ett redan högt utnyttjande av upphandladkapacitet. Jag vet också att det arbete som AMS bedriver för att stödja ochutveckla upphandlarkompetensen hos länsarbetsnämnderna börjar geresultat. Sammantaget bör dessa åtgärder kunna minska kötiderna ytterligare.Detta får emellertid inte innebära att arbetsförmedlingarnas ansträngningaratt i första hand finna ett lämpligt arbete på den öppna arbetsmarknaden får minska. Tvärtomär det i rådande situation medöverhettningstendenser på arbetsmarknaden angeläget att dessa ansträngningarintensifieras. Det har ocksåblivit lättare att anpassa utbildningen både efter de sökandes behov ocharbetsmarknadens efterfrågan genom den nya organisationen för den särskiltanordnade arbetsmarknadsutbildningen. Genom att i ökad utsträckning förläggautbildningen i de sökandes hemorter och en flexiblare schemaläggning av kursernaräknar länsarbetsnämnderna med attnä en ytterligare förbättrad anpassning. Enligt den redovisning av upphandladpåbyggnadsundervisning i svens- 85 kaför invandrare (sfi) som AMS har haft att göra för /88 Prop.1988/89: 100 fick ca 7000 deltagare sfi-undervisning till en kostnad av 67,5milj. 12 AMS framhåller att även andra stödåtgärder för invandrarei form av orienterings- och preparandkurserinnehåller ett stort antal timmar svenskundervisning. Jag förutsätter att AMSuppmärksamt följer flyktingars och invandrares behov av stöd vidarbetsmarknadsutbildning. har i skrivelse hemställt att medel skall avsättas såatt elever vid särskilt anordnad arbetsmarknadsutbildning kan få en generellstuderanderabatt vid SJ. Jag är inte beredd att tillstyrka ett sådant medelstillskott medtanke på de förmånliga resevillkor, med fria hemresor, som redan finns för dekursdeltagare som studeraroch bor på annan ort än hemorten. Enligtriksdagsbeslutet om omorganisationen av den särskilt anordnade arbetsmarknadsutbildningen(prop. 1984/85: 59, AU 9, rskr. 101) skall denna genomföras så att kostnaderna minskarmed15% . Vid min beräkning av medlen för upphandlad utbildningharjag räknat av 51 milj. kr. vilket motsvarar en kostnadsminskning . Jagförutsätteratt den besparing, som ålagts AMU-gruppen, skall återspeglas i prissättningen. Medelsbehovet för78000 deltagare i särskild anordnad arbetsmarknadsutbildning under budgetåret1989/90 harjag beräknat till 2 203,2 milj. kr. Denna ram skall också täcka denförsöksverksamhet med särskilda stödinsatser för kursdeltagare i för sitt kön otraditionellarbetsmarknadsutbildning, som enligt beslut omjämställdhetspolitiken inför 1990-talet (prop. 1987/88:105, AU 17, rskr. 364)skall pågå . Denelevsociala verksamheten inom arbetsmarknadsutbildningen består av tvä delar. Dels hälsovardande och kurativaverksamheten som bedrivs som uppdragsverksamhet av AMU-gruppen och upphandlastillsammans med utbildningen, delsboendeservice till kursdeltagarna vilken AMS själv svararför. Den elevsociala verksamhetenhar setts över av en särskild arbetsgrupp somi har överlämnat sina förslag i rapporten (Ds A 1987: 5) Kursdeltagarstöd inomarbetsmarknadsutbildningen. Arbetsgruppensförslag om den hälsovårdande och kurafiva verksamheten har redan föranlettbeslut av (prop. 1987/88: 100 bil. 12, AU 11, rskr.186). har i skrivelse bl.a. framfört sin uppfattning om att den tidigareorganisationen av verksamheten varbättre för eleverna och därför borde återinföras. Jag kan inte fillstyrkaett sådant förslag. Beträffandeboendeservicen gav regeringen i uppdrag att mot bakgrund avarbetsgruppens förslag ytteriigare klargöra och redovisa konsekvenserna av föreslagna förändringar.AMS redovisade sitt förslag . Arbetsgruppenanser att kursdeltagarna själva skall ordna sitt boende ochatt särskilt reserverade bostäder endast skall finnas i den utsträckning Prop.1988/89:100 som är nödvändigt med hänsyntill bostadstillgången pä utbildningsorten. 12 Kursdeltagarna skall liksom övriga hyresgäster påbostadsmarknaden betala faktisk hyreskostnad direkt till bostadshållaren. Denfördyring som förslaget innebär för kursdeltagarna skall kompenseras genom enhöjning av nuvarande traktamentsersättning.Gruppen anser vidare att det bör undersökashur drifts- och förvaltningsansvaret vid de förläggningar som ägsav arbetsmarknadsverket bör lösas i framfiden. AMS delararbetsgruppens uppfattning och bedömer, efter att ha hört länsarbetsnämnderna,att det är möjligt att genomföra de föreslagna förändringarnasuccessivt . Tjugo länsarbetsnämnder anser också att detnuvarande drifts- och förvaltningsansvaret för egna och förhyrda bostäderbör kunna föras över till annan huvudman. Arbetsgruppens ochAMS förslag stämmer väl överens med min uppfattning. Jag kommer senare föreslåregeringen att ge AMS i uppdrag att avveckla sitt boendeansvar och den boendeservice sombedrivs i samband medarbetsmarknadsutbildning. Avvecklingen böremellertid ske med hänsyn tagen till bostadssituationen pä kursorternas öppnabostadsmarknad. Den bör således inte forceras utan måste genomföras i den takt somkrävs för att inte förorsaka kursdeltagarnabostadsproblem. För att underlättaavvecklingen av hyressubvenfionerna föreslår jag en höjning avtraktamentsersättningen för kursdeltagare som studerar utanför hemorten frän 75kr. Kostnaden för denna traktaments-höjning beräknarjagtill 6 milj. kr. vilket finansieras över anslaget B4. Kontantarbetsmarknadsstöd och utbildningsbidrag, vilket jag strax återkommer till. Jag räknar med attavvecklingen av boendeservicen skall medföra ökade hyresintäkter ochminskade personalkostnader som täcker denföreslagna traktamentshöjningen. Vid min beräkning av medlen för AMSboendeservice harjag därför räknat av 4 milj. kr. under detta anslag, samt2 milj. kr. för personalkostnader, vilket jag tidigare redovisat underanslaget B 1. För den elevsociala verksamheten beräknarjag totalt 57,2 milj. kr., varav 31,6 milj.kr. för upphandling av den elevsociala verksamheten inom och 25,6 milj. kr. Arbetsmarknadsutbildning inom det reguljärautbildningsväsendet m. m. Enligt min bedömning bör antalet personer som kan behövabeviljas utbild ningsbidrag för utbildning inom det reguljära utbildningsväsendet eller hos vissaandra utbildningsanordnare under nästa budgetär få uppgå till högst 20000.Denna möjlighet medför att arbetsförmedlingen kan tillgodose mer speciellautbildningsbehov, t. ex. förberedande utbildningar för flyktingar ochvissa handikappade, som möjligheter ges för dem som av olika anledningar är lokalt bundna att få en yrkesutbildning på hemorten somsvarar mot den lokala arbetsmarknadens efterfrågan pä arbetskraft. Yrkesförberedande prakUk inom försvaret Prop. Jagavser däremot inte att föreslå några medel till den yrkesförberedande"'' prakfiken inom försvaret förungdomar under nästa budgetår. Denna åtgärd kom till under de år då efterfrågan på arbetskraft var läg och ungdomskullarna stora. när situationen ärden omvända bör dessa ungdomar ha goda möjligheter att fä arbete på den öppnaarbetsmarknaden. Denna stödform börsåledes avvecklas fr. o. m. /90. Bidragtill utbildning iföretag m. m. AMShar föreslagit att medel för bidrag till utbildning i företag skall beräknas för 40000 deltagare, varav 15 000 i statoch kommun. Det innebär en ökning med15000 deltagare jämfört med vad som förordades i 1988 ärs budgetproposition. Bidrag tillutbildning i företag är en betydelsefull form av arbetsmarknadsutbildning inteminst för de små och medelstora industriföretagen. En stark efterfråganpå utbildad arbetskraft inom främst tillverkningsindustrin riskerar att leda till inflationsdrivandeflaskhalsar i produktionen. Det råder ävenen stark efterfrågan på utbildad arbetskraft inom vård- och omsorgssektorerna.Utbildningen bör därför inriktas mot de nu nämnda områdena dels för att motverka akuta flaskhalsari produktionen, dels för att underlätta rekryteringen av arbetskraft.Den företagsinterna rörlighet som uppstår pågrund av utbildningen leder även till gynnsamma effekter för de arbetslösa genom de motprestationer i formav anställning som företagenförväntas göra. Möjligheten för flykfingar och andra invandrare attkomma in i arbetslivet måste särskilt beaktas i detta sammanhang. Beträffandesärskilda insatser för att stimulera företagen till egna utbildningsinsatser villjag invänta ytterligare underlag från den projektverksamhet som pågår ochfill vilken AMS har beviljats medel. vill jag understryka att deti första hand är arbetsgivarnas ansvar säväl inom den privata som denoffentliga sektorn att inventera det långsiktiga utbildnings-ochrekryteringsbehovet samt att svara för erforderlig utbildning av personalen. Mot bakgrund av vadjag nu sagt måste utbildning i företag upprätthållas på en hög nivå. Jag förordardärför att medel beräknas för bidrag till 24 000 deltagare. Kostnaden härför uppgår till 208,8 milj. kr. Viddenna bedömning harjag utgått från att kostnaden för bidrag vid utbildning istället för permittering eller uppsägning inte kommer att överstiga 10 milj. kr,samt att 15 milj. kr.avsätts för utbildning inom tekoindustrin. I fråga om resterande 183,8 milj. kr. föreslår jag att högst får utnyttjas förbidrag till offentliga arbetsgivare.De korttidsutbildade kvinnorna bör liksom tidigare ägnas särskild uppmärksamhet vid denna utbildning. För /90 räknar jag med att de totalautgifterna under anslagetkommer att uppgå fill 2469,2 milj. kr., varav 2 203,2 milj. kr. upphandling av särskilt anordnad arbetsmarknadsutbildning, 57,2 milj.kr. för den elevsociala verksamheten och 208,8 milj. kr. för bidrag till utbildning i företag m.m. 1988/89:100 Bil. Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. godkänna förslaget om avveckling av den yrkesförberedandepraktiken inom försvaret, 2. till Arbetsmarknadsutbildningför /90 anvisa ett reservationsanslag på . Kontant arbetsmarknadsstöd och utbildningsbidrag 1987/88 Utgift 1988/89 Anslag 1989/90 Förslag 3 763 849 000 4 093 052 000(1) 3 914 132 000 (11 Varav 41 500 000 kr.enligt prop. 1988/89:47 bil. 3, FiU 10. Frän anslagetbetalas stöd enligt lagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd ochutbildningsbidrag vid arbetsmarknadsutbildning och yrkesinriktadrehabilitering. AMS skall enligt regeringens beslut under anslaget ävenredovisa beräknade kostnader för statsbidrag till arbetslöshetsförsäkringen och permitteringslöneersättning.Dessa stödformer finansieras intemed anslagsmedel utan med arbetsgivaravgifter. 1988/89 Beräknad ändring 1989/90 Utbildningsbidrag,yrkesinriktad rehabilitering 574 100 000 - 179 900 000 3 173 548 000(1) - 38 261 000 345 404000(21 + 39 241 000 4 093 052 000 - 178 920 000 (11 Varav . 1988/89: 47 bil. 3, FiU 10. (2i Varav . 1988/89: 47 bil. 3, FiU 10. För /90 räknar AMS med ca . Med ett genomsnittligt utbetalat stöd på . per dag blirmedelsbehovet 350 milj. kr. AMS vill förbättra de ekonomiska villkoren förarbete och utbildning. En "" premie om . , dock högst , till den som fullföljer enyrkesutbildning inom arbetsmarknadsutbildningen skulle underiättaarbetsförmedlingens rekrytering av kursdeltagare och stimulera arbetslösa attvälja angelägen utbildning före arbetslöshet. Kostnaderna för dennastimulanspremie beräknar AMS till 250milj. Medelsbehovet förutbildningsbidrag till deltagare iarbetsmarknadsutbildning beräknar AMS till totalt 4421 milj. kr. AMS har därvid räknat med 125 000 deltagare i utbildningarsom berättigar till utbildningsbidrag och en genomsnittlig kurstid om 20veckor. För utbildningsbidragtill deltagare i yrkesinriktad rehabilitering beräknar AMS sammanlagt 405milj. Antalet deltagare har uppskattats till 26000 och den genomsnittligainskrivningstiden . Utbetalningen av statsbidrag till de erkändaarbetslöshetskassorna under /90 beräknar AMS till ca 9000 milj.kr. Finansieringsavgif terna, dvs. det bidrag som arbetslöshetskassorna skallbetala till staten, uppskattas till ca 500 milj. kr., varför nettoutgiften förstaten blir ca 8500 milj. kr. AMS har beräknat antalet medlemmar i kassornatill 3,6 miljoner och antalet ersättningsdagar per medlem och år till sju, samtden genomsnittligt utbetalade dagpenningen fill . Med hänsyn till utfallet under de senaste årenberäknar AMS medelsbehovet för statsbidrag till permitteringslöneersättning till 100 milj. kr. godkände regeringensproposition med förslag till genomgripande ändringar av främstarbetslöshetsförsäkringen (prop. 1987/88:114, AU 18, rskr. Förslagen ipropositionen grundade sig huvudsakligen på ett utredningsarbete som utförts ava-kassekommittén (A 1985:04). I kommittén framförde ett antal sakkunnigaförslag fill ändringar i vissa villkor för arbetslöshetsersättning i syfte attbl.a. Kommittén avvisade förslagen. De sakkunniga vidhöll sinaförslag i ett gemensamt särskilt yttrande. De sakkunnigas förslag,som gäller arbetsvillkoret och därmed samman hängande frågor om tid som får jämställas med förvärvsarbete och över- hoppningsbar tid samt bisyssla, har remissbehandlats. Yttranden har avgi vits av överbefälhavaren (), försäkringsöverdomstolen, riksförsäk ringsverket (RFV), AMS, (), (), Centralorganisationen /SR, Landsorga- 90 nisalionen i (LO), (), , ochArbetslöshetskassornas samorganisafion (SO). Remissyttrandena finns att tillgåi (dnr A 3685/88). Jag kommer i detföljande att redovisa mina förslag till ändringar i de aktuella ersättningsvillkoren.Vidare kommer jag, mot bakgrund av en framställningfrån AMS , att föreslå en viss ändring i nu gällanderegler för administrationen av KAS. Mina förslag i detföljande innebär både ökade och minskade kostnader. Förslagen berörendast ett fåtal ärenden och jag bedömer att dé ökade kostnadernauppvägs av besparingarna. Jag avser att senare föreslå regeringen attuppdra åt AMS att efter ett fullt verksamhetsår närmare redovisa de ekonomiskaeffekterna av dessa regeländringar. Mina förslagföranleder ändringar i lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring och lagen(1973: 371) om kontant arbetsmarknadsstöd. Förslag till ändringar idessa lagar har upprättats inom . Förslagenbör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 12.1. Lagändringarna bör träda i kraft den 1juli 1989. Prop.1988/89:100 Bil. Mitt förslag: För att fä ersättning från arbetslöshetskassanskall den försäkrade bl.a. ha uppfyllt ett arbetsvillkor som innebär att denförsäkrade skall ha förvärvsarbetat i minst . skall vara fördelade underen ramtid av före arbetslöshetens inträde.Endast dag då den försäkrade har arbetat minst får tillgodoräknas. Detta arbetsvillkor bör ersätta nuvarandebestämmelser i lagen om arbetslöshetsförsäkring. De sakkunnigasförslag: Överensstämmer med mitt förslag utom pä en punkt. De sakkunniga anser attarbetsvillkoret bör ändras sä att den nuvarande regeln att de arbetade dagarnaskall vara fördelade pä visst minsta antalmånader tas bort. Det nu föreslagna arbetsvillkoret bör föras in i lagenom arbetslöshetsförsäkring. Remissinstanserna:De remissinstanser som har yttrat sig över förslaget tillstyrker deteller har inget att erinra mot det. Försäkringsöverdomstolen menar dock att manliksom bör kräva att den arbetade tiden skall vara fördelad påminst fem kalendermånader. Först därigenom kan enligt domstolen den försäkradesanknytning till förvärvslivet anses fasUagd. Domstolen förordar också att endispensmöjlighet från det föreskrivna arbetsvillkoret behålls i lagen för att underlätta enflexibel tillämpning . Skälen för mitt förslag: Rätt till ersättning från enarbetslöshetskassa fömtsätter att den försäkrade, förutom att ha varitmedlem i normalt , skall ha arbetat i viss omfattning(arbetsvillkor). Enligt 6§ lagen omarbetslöshetsförsäkring omfattar arbetsvillkoret minst fem månaders förvärvsarbeteunder en ramtid av före arbetslös- Prop. 1988/89:100hetens inträde. AMS fär enligt lagen medge att tid dä förvärvsarbete skall Bil. 12 ha utförts fär beräknas i annan tidsenhet än månad. AMS har med stödhärav föreskrivit att arbetslöshetskassorna får tillämpa ettarbetsvillkor som innebär att förvärvsarbete skall ha utförts under minst 75dagar fördelade under ramfiden. Endast dag dä denförsäkrade har arbetat minst får tillgodoräknas. Samtligaarbetslöshetskassor tillämpar nu detta arbetsvillkor. För egen del anserockså jag att detta arbetsvillkor bör tas in i lagen och ersätta nuvaranderegler, eftersom det nu tillämpas av samtliga kassor. Däremot kan jaginte tillstyrka att kravet på att de arbetade dagarna skall vara fördelade påett minsta antal månader tas bort. Genom ett sådant krav skall markeras att enviss minsta tids etablering på arbetsmarknaden skall vara en förutsättning för ersättning. Jag anser dock attdet finns starka skäl som talar för att de fem månaderna skall minskas .