prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — Bissaubefinner sig i en ekonomisk konsolideringsperiod sedanregeringen accepterade ett strukturanpassningsprogram för landetsekonomi i samverkan med Inlernationella valutafonden (IMF) och . Programmetsom avser , har bl.a. som mål att åstadkomma en årlig tillväxt om 3,, att minska inflationen från 45 %år och att nedbringa underskottet i betalningsbalansen till enacceptabel nivå . Programmetstöds genom en lånefacilitet om milj. som IMF/tillsammansmed en grupp andra givare har ställt sig bakom. bidrag var 20 milj.kr. Devalveringar av denguineanska peson har lett till att den officiella kursen har närmat sig parallellmarknadens kurs.Detaljhandeln har privati-serats och prisregleringar har i princip släppts.Producentpriserna för lantbruksprodukter och fisk har höjts. Programmet hardock medfört en stigandearbetslöshet i landet. Under 80-taletsbörian växte statens utlandsskulder från milj. tillUSD 281 milj. . Skuldtjänsten-förutom återbetalningar tillIMF-beräknades uppgå till milj. Brott mot mänskliga rättigheter har förekommit vid utrensningar istatsförvaltningen, bl.a. i samband med försök till en statskupp. En upprustning av rättsväsendetplaneras med bl.a. svenskt stöd. Bissauerhåller ett omfattande internationellt bistånd. uppgick det tillca 57 milj. USD, av vilket var krediter och resten gåvor. Denna siffra kanjämföras med det samlade officiella exportvärdet, som utgjorde 14 milj. USD. EG ärtillsammans med och landets störstabiståndsgivare. Sedan utvecklingssamarbetet inleddes har 770milj. utbetalats t. o.m. utgången av 1987/88. Det nuvarandesamarbetsavtalet avser kalenderåren 1988 och 1989 och omfattar totalt 150 milj. kr. Målsättningen fördet svenska biståndet är främst alt söka bidra lill att ge landet en bättreresurstillväxt, både vad gäller ekonomisk utveckling och materiella och mänskliga resurser. Medelsfördelningen framgår av följande tabell (milj.kr. Prop.1988/89: 100, Disponibelt 1987/88 1988/89 Bil.5 har 140 milj. kr. av landramsmedelutnyttjats för ett landsbygdsutvecklingsprojekt i landets norra delar. a. försöksodling, vattenförsörining, rådgivningsverksamhet,bashälsovård och krediterför inköp av redskap. Industrisamarbetet är inriktat på alt konsoliderainsatser avseende statliga industriföretag. Produktion och lönsamhet har varit godvid fanérföretaget samt vid ett tegelbruk och ett varv. Enfordonsverkstad, verkstadsföretaget , samt sågverksföretaget drasännu med svåra lednings- ochlönsamhetsproblem. Hantverksfiskeprojeklet i har pågåtti . Områdets fiskarelevererar ungefär ett tusen ton fisk lill huvudstaden. De statligt reglerade priserna på fisk har varit etthinder för den kommersiella delen avprojektet. En avveckling av denna del planeras. administrativa kapacitet är underutbyggnad och underhåll av tidigare investeringar är nödvändiga. Telenät förnya orter byggs ut. Swedtel svarar för personalbistånd och utbildning avguineaner. Varubiståndet omfattar bl. a. tändstickor, fotogenlampor,korrugerad tak plåt för bostäder samt torrbatterier. 1988/89: 100 Ril 5 Stödettill undervisningssektorn är under utbyggnad. a. genom ett hälsolaboratorium, somkartlägger och diagnostiserar främst tropiska sjukdomar. Personal- ochkonsultfonden finansierar experter som staten rekryterar till sin förvaltning.Bostäder och en skola för biståndspersonalen har färdigställts /88. Betalningsbalansstöd om 20 milj. kr. har lämnatstill inom ramen för särskilda program för Afrika.Tidigare beslutat stöd om 12,4 milj. kr. för betalning av skulder tillsvenska'staten utbetalades . Afrikagrupperna bedriveren omfattande aktivitet i . Ett tiotal ARO-volontärer är aktiva,huvudsakligen inom moderna sektorer i landet. Enskilda organisationer ärverksamma inom olika områden, t.ex. genom att bygga ut en förskola i . En kurs i internationellupphandling i regi av ITC finansieras av . En informationskampanj motAIDS som WHO genomför i landet har stötts. Katastrofbistånd har givits för bekämpning av enkoleraepidemi. 1988/89:100 Bil. : "'Pradeshi': ' ' * '""Sradesiii:" Kan pur '' .Varanasi#,.- Paina >-v fStiJlonf-v-i.«*tMeBh»laVa - - -------------- y : »imptial ' .OHAKA .J:.'\:. \ y,rTripura Karta: Slig Soderlind. Befolkningstillväxt/år BNP/invånare 781 milj. (1986) (1980-86) (1986) offentligt nettobistånd/person (1986) . Ekonomisk och social utveckling Prop.1988/89: 100 5 Jordbruketär den dominerande ekonomiska sektorn i med av BNP och av sysselsättningen. Normala årär nu självför-söriande på livsmedel. Men många av fattiga kan inte tillgodogöra sig den ökande tillgångenpä mat genom bristande köpkraft. Industrin står för endryg fjärdedel av BNP och är ett av världens 15 största industriländer.Tillväxten i industrin har varit stabil och hög , vilket innebären kraftig förbättring jämfört med föregående decennier. Brist på energi ochdåligt utnyttjande av gjorda investeringarhar tidigare hållit nere tillväxten. Huvudorsaken till den modema sektorns långsamma tillväxthar dock varit en långt driven plan- och regelstyrning. Betydande lättnaderhar införts i dessa system under 1980-ta-let. För inte så länge sedanvar urtypen för ett u-land utan framtid med ökande undernäring ochständigt förvärrade motsättningar. har en annan uppfattning blivit vanligare, nämligen som ettframåtskridande industriland. har påtagligt ökat sin tillväxt, från till åriigen. Ävenden svåra torkan med åtföljande missväxt fick mindre effekt äntidigare torrår, såväl på skörd som på priser och sysselsättning. har genom årenfört en relativt försiktig och balanserad makroekonomisk politik, inte minstför att undvika att hamna i en skuldkris, vilket skulle begränsa den nationellasjälvständigheten. har dock budgetunderskottet vuxit till av BNP. Detta motsvaras dock alltjämt av ett mycket högt sparande i företagoch hushåll. Få uppvisar som en sparkvot på . Menutvecklingen innebär ett hinder för ökade satsningar på t. ex.fattigdomsbekämpning. Subventioner, försvaret och skuldräntor upptar halvadriftsbudgeten. export har sedansjälvständigheten varit stagnerande, delvis som ett resultat av en medvetetinätriktad ekonomisk politik. Underskottet i handelsbalansen har varit ettkroniskt hinder för snabbare tillväxt.Den nya, mer liberala ekonomiska politiken förutsätter ökad import för altmöjliggöra snabbare inhemsk tillväxt och öka konkurrensen på den alltför skyddade indiskam.arknaden. Som en effekt såväl av en gradvis devalvering som av den merexportinriktade politiken, har export emellertid ökat snabbt sedanmitten av . Volymökningen har legat kring , trots förraårets torka. är en demokrati.Yttrandefriheten i pressen är nästan total. Lagstiftningen uppfyller de flestakrav och rättsväsendet är oberoende. Det är istället på det lokala planet somproblemen finns. Det är svårt för fattiga att skydda sig mot lokala makthavaresom ofta använder våld. Polisen står oftast på de starkares sida. Antaletdödade av mer eller mindre politiska skäl är stort. är ett synnerligenhierarkiskt samhälle genom det djupt rotade kastsystemet. Kvinnans ställning ärsvag. är den enda region i världen där kvinnor har kortare livslängdän män. , som har en avvärldens lägsta inkomster per invånare, erhåller förhållandevis lite utvecklingsbistånd per invånare. Biståndet utgör endast 257 De multilaterala organisationernaär de största givarna. står för en ringa del. harbiståndsflödet minskat i Prop. 1988/89: 100 reala termer. har därför i ökadutsträckning tvingats lita tillkom- Bil. 5 mersiell upplåning, vilket lett till attskuldtjänslkvoten gradvis ökat till . Ökningen har avstannat ochutsikterna för en fortsatt balanserad utveckling är tämligen goda. utvecklingssamarbete med regleras av etttvåårsavtal för budgetåren 1987/88 och 1988/89. Landramen /89 är . Sedanbiståndssamarbetet inleddes har sammanlagt ca utbetalats. har, trots enförbättrad tillväxt, en stor andel av världens fattiga. Två tredjedelar avbiståndet används därför till insatser för fattiga befolkningsgrupper, särskilt pålandsbygden. behöver även stöd för tillväxt och modernisering. 1 detta syfte inleddessamarbete på energiområdet, där besitter stort kunnande. Miljöfrågornahar fått allt större aktualitet i . Främst gäller det demiljöskador som fattigdomen vållar.Byskogsbruk är en verksam metod att motarbeta avskogning och jorderosion.Nyligen har även böriat bereda insatser för miljövård inom den modernasektorn, dvs. främst luft- och vattenvård, vilket , med sin omfattande industri och stora städer,efterfrågar. Demokratin i Indienbefrämjas bäst genom att stärka de fattigas ställning, vilket är målet förflertalet biståndsinsatser. Särskilt kan pekas på del stöd till indiska kvinnorganisalioner som utgår viaSIDA. är ettmycket stort land med stark men tung byråkrati. Projekt tar därför lång tidatt bereda, men de blir å andra sidan väl genomarbetade och genomförda.Den långa beredningstiden har medfört stora reservationer när biståndet förändrats från varubistånd tillprojekt. Det svenska biståndetslitenhet i jämförelse med väldighet innebär givetvis att det kan varasvårt att snabbt se påtagliga resultat. Medelsfördelningen framgår av följande tabell (milj. Reservationen, som fortsatte att öka under1987/88, har flera orsaker. 1988/89: 100 Energisamarbetet, som stårför en stor andel av reservationen, har inför Bil. 5 avgörandet omUri-projektet stått stilla. Kraftiga förseningar i beredning och genomförandeav andra projekt har medfört lägre utbetalningar än väntat. Reservationenväntas minska med undantag för energireservationen. Samarbetet är koncentrerat till stora,långsikliga projekt för sysselsätl-ningsinlensivt byskogsbruk i delstaternaBihar, och . Projekten, som inriktas på den lokalabefolkningens behov, förutsätter dess aktiva deltagande. Syftet är atl ökatillgången på brännved, virke och foder samt att främja markvård. Verksamhetenskapar mycket sysselsättning på landsbygden. För har ett avtal omen ny fas överenskommits. Det nya projektet inriktas mer på miljöförbättringoch metodutveckling. lämnar vidarestöd lill olika institutioner inom skogssektorn. Stödet till hälsovården har ökat betydligt,främst genom ett omfattande stöd genom till de nationella programmen förbekämpning av lepra, malaria och tuberkulos. Rehabilitering av leprasjuka kanbli en ny insats. Stödet till det integrerade mödra- ochbarnhälsovårdsprogrammet i har fördröjts ytterligare, men stödet ärnu i det närmaste avtalat. Genom ges långsiktigt stöd till det landsomfattande indiska programmetför dricksvatten och sanitet. Stöd lämnas även till ett projekt i delstatenRajasthan för bekämpning av guineamasken, vilket skall utvidgas eftersom godaresultat erhållits Energisamarbetet inriktas främst på områden därSverige har stort kunnande, t.ex. vattenkraft, kraftöverföring, energisparandeoch miljöskydd. Samarbetet har hittillsmest omfattat kraftöverföring, medan pågående mindre projekt rör bl. a.energisparande, driftsledning m. m. Flera beslutade projekt har ännu inte letttill avtal. Reservationen har vuxit snabbt. 1988/89: 100 Ril 5 Varubiståndet, som är helt bundet till upphandling i , används främst för inköp av kvalitetspapper. Utanför koncenlrationsseklorerna stödjer treinsatser. I genomförs ett projekt med stöd för primärundervisning,framför allt för flickor på landsbygden. Denna grupp nås ofta inte av det allmänna skolväsendet.Hittillsvarande resultat är lovande. Genom ITC lämnas bidrag till ettprojekt för exportfrämjande, med inriktning på sysselsättnings- och inkomstskapandeaktiviteter. 1 delstaterna och har stöd givits tillgrundvattenundersökningar och ett vattenteknologicenter. Indienär ett av de största mottagarna av u-krediter. har ca 370 milj. kr. utbetalats genom BITS. /88har dock inga nya projekt avtalats. SAREC lämnar stöd till svenskt-indisktforskningssamarbete om öljeväxter ochnutritionstoxikologi om ca 3 milj. kr. Svenska enskildaorganisationer erhåller stöd om ca 16 milj. kr. för sin verksamhet iIndien, i huvudsak inom undervisning, hälsovård och utbildning. Vid sidan häraverhöll /87 ett fyrtiotal indiska kvinnoorganisationer sammanlagt över 3milj. för i huvudsak inkomstskapande insatser. Direkt stöd lämnas vidaretill vissa indiska enskilda organisationer, för insatser inom de landramsfinansieradeprojekten, främst dricksvattenförsörjningoch byskogsbruk. 1988/89: 100 Bil. ;-,/ 'Wmilcar/Cabral *NovaSintraä"''* J. Befolkningstillväxt/år BNP/invånare O, 33 milj . (1986) 2,(1980-861) 460dollar (1986) Offentligt nettobistånd/person - totalt (exkl. östländer) (1986) . (1986/87) Ekonomisk och social utveckling Prop.1988/89: 100 är för sin livsmedelsförsörjningstarkt beroende av import, som svarar för av konsumtionen. Landetsexportinkomster täcker endast en marginell del av importen. Underskottet ihandelsbalansen finansieras genom betalningar från medborgare som arbetarutomlands, gåvobistånd eller u-krediter. Landets transitinkomster - bl. a. som en följd av tillstånd förSydafrikas flyg att få service på -har minskatssedan infört landningsförbud för sydafrikanska flygplan på sittterritorium. Ett centralt problem ilandets ekonomi är sysselsättningen. Ungefär en tredjedel av invånarna iarbetsför ålder är fullt sysselsatta. Närmare hälften är säsongsvissysselsatt, medan de övriga helt saknar arbete. De är för sitt upphälleberoende av stöd från familjemedlemmar, hemma eller i utlandet. Det ärhuvudsakligen kvinnor som är undersysselsatta eller arbetslösa. avarbetskraften är temporärt sysselsatt inom jordbrukssektorn. En stor del avdessa arbetar med biståndsfinansierade miljövårdande insatser, som beskogning,terrassering etc. anses inte kunna producera mer än hälften avlivsmedelsbehovet under gynnsamma år. Trots att avbefolkningen har utvandrat så är befolkningstillväxtenför närvarande . Regeringen planerar att söka reducera tillväxten till 1,kr 2000. UNFPA har inlett ett omfattande program i landet. Kap Verdes skuldtjänstökade till milj. kr. Skuldtjänslkvoten beräknas förnärvarande ligga på . Den totala utlandsskulden uppgick till 162 milj. dollar i börian av 1986. KapVerdes betalningsbalans är ytterst känslig för internationella prisförändringarinom energi- och livsmedelssektorerna. Landets valutareserv täckte under 1986ett halvårs importutgifter. Det politiska livet i KapVerde domineras av ett parti, PAICV. Problem inom området mänskliga rättigheterär inte kända för Kap Verdes vidkommande. Det internationellabiståndet till är av största vikt för landets överlevnad.Livsmedelbiståndet utgör nära en Ijärdedel av det totala biståndet. EG ochdess medlemsstater spelar en avgörande roll i biståndet inom jordbrukssektorn.Andra givare, som och , stödjer enskilda investeringar. är enav de större bilaterala biståndsgivarna. FN-organ, Väridsbanksgruppen, ochAfrikanska ger också betydande bistånd. Det svenska utvecklingssamarbetet med Kap Verdeinleddes . Fram t.o.m. /88 har totalt 430 milj. kr. För närva rande gäller ett tvåårsavtal som omfattar totalt 120 milj. kr. Samarbetet är inriktat på att trygga den kapverdiska befolk ningens överievnad. Biståndsmedlen har utnyttjats till och 262 varubiståndär ett dominerande inslag. Medelsfördelningen framgår av följande tabell(milj. Prop.1988/89: 100 Bil. Varubistånd.obundet Varubistånd, bundet Konsulttjänster Det obundna varubiståndet har använtsför upphandling av cement, trävaror och annat byggnadsmaterial. Varorna säljslokalt och motvärdet tillförs den nationella utvecklingsfonden, som stöderolika arbetsintensiva utvecklingsprojekt, främst markvård ochbevattningsanläggningar. Det bundna varubiståndethar främst utnyttjats för inköp av lastbilar, bussar, brandfordon,kompressorer, reservdelar, papper och matolja. Av landramen har drygt enQärdedel använts för att finansiera inköp av svenska varor och tjänster. Konsultfondenhar utnyttjats för studier inför den statliga femårsplanen, för en studie omtillverkning av matolja samt för utarbetande av kursplaner förlantmäteritekniker. Vidare har en studie gjorts om konstbevattning via tegelrörsamt för lokal tillverkning av sådana rör. SAREC har ingått överenskommelse omforskningssamarbete med Kap Verdes nationella forskningsråd, för perioden1988/89-1989/90. Hydro-geologiska undersökningar har lett lill att ett nationellt grundvattenprogramhar utformats. Ett system för återanvändning av renat avloppsvatten är underutformande. SAREC har även byggt ut en experimentanläggning för akvakullurellodling. En öppen fond har inrättats för stöd till kapverdiska forskare. bedriversedan 1977 bl. a. ett mödra- och barnavårdsprojekt. Slumsanering ochutbildning av ungdom pågår på ön , där () är aktiva med ett antal volontärer. har tillsammans med ett kapverdiskt ochett svenskt Prop. 1988/89: 100 företag grundat ett företag (Metalcave) somtillverkar hushållsutrustning. i har erhållit stöd för att lära vuxna kvinnor att läsa och skriva.Kursdeltagandet har varit omfattande och resultat gott. 1988/89: 100 Bil.5 21,2 milj. (1986) 4, (1980-1986) 388dollar (1985) Offentligt nettobistånd/person - totalt (exkl. östländer) (1986) (1986) Ekonomisk och social utveckling Prop.1988/89:100 BNP ökade 1986 , vilket medförde enpositiv tillväxt per Godaväderleksförhållanden med rekordslor skörd, höga kaffepriser, låga oljepriser påvärldsmarknaden, ökade turislinkomsler och en väl genomförd ekonomisk politik harbidragit till det goda resultatet. Bytesbalansen uppvisade ettöverskoll och valutareserven ökadenågot för att nu motsvara drygt tre månaders import. Av befolkninglever på landsbygden. Endast omkring en fjärdedel av landets yta ärodlingsbar. Den ojämna jordfördelningen - en Ijärdedel avlandsbygdsbefolkningen är jordlös - försvårar produktivitetsförbättringar inomjordbruket. En fortsatt befolkningsökning i nuvarande omfattning innebären fördubblad folkmängd fram . Landets arbetskraft beräknas uppgå till fyramiljoner. Arbetslösheten är redan ett stort problem, och om den inte skall ökaytterligare behövs enfördubbling av antalet arbetstillfällen . är sedan 1982en enpartistat. Allvarlig kritik, såväl inom som utanför landet, har riktatsmot genomförandet av parlamentsvalen . Då tillämpades för första gångendet s. k. kösystemet vid val på lokal nivå. Domarnas ställning har försvagats genomett pariaments-beslut. lill- och avsätts de av presidenten. harett antal personer, som suttit fängslade utan rättegång, släppts. Undersenare tid har emellertid ett antal personeråter fängslats. Polisen har fält utökade möjligheter att i häkte hållakvar personer som anklagats för allvarliga brott.Dödsstraff förekommer. Anklagelserna om tortyr har minskat. Yttrande- och mediafriheten är, med vissabegränsningar, relativt omfattande i . De störstabiståndsgivarna till är , , ,, , och . Detsvenska biståndet utgör numera av det totala biståndet. Utvecklingssamarbetet med regleras av ett tvåårigtavtal för budgetåren1987/88 och 1988/89. Medelsramen /89 uppgår till 140 milj. kr. Sedan det svenska biståndetinleddes har . Samarbetet ärkoncentrerat till landsbygdsutveckling inom sektorerna markvård, vattenförsörjning och hälsovård medfamiljeplanering. Vidare ges stöd till en landsbygdsutvecklingsfond, tilldistriktsvägar, lantbruksbyggnaderoch husdjursförädling (artificiell insemination). I programmet ingår vidare varubistånd samt en personal- ochkonsultfond. Medelsfördelningen framgår av följande tabell (milj.kr. Varubistånd,bundet ' 1987/88 1988/89 1988/89:100 Bil.5 Arets utbetalningar har överstigit landramen ochreservationen har minskat med 15 milj. kr. Uppbyggnaden avreservationen ligger längre tillbaka i tiden och utgör en eftersläpning avdet gamla varubiståndet. Flera faktorer har medverkat till den storareservationen, bl. a. brister i projektadministration och planeringskapacitet samtnedskrivning av den kenyanskavalutan. Markvård m. m. Den snabba befolkningsökningen har lett lill attutnyttjandet av odlingsbar jord och betesmark ökat markant. Omfattandeterrasseringsarbeten krävs för att erosionsrisken skall minska. Ca 700 000småjordbruk har nåtts av markvårdsprogram. Huvuddelen av markvårdsinsatserna genomförs av böndernasjälva. Insatserna omfattar även jordbruksstöd i form av ettinlensivodlingsprogram för småjordbrukare samt uppförande av smålagringsbyggnader på landsbygden. Intensivodlingsprogrammet har betydelse för bådelivsmedels- och energiförsörjning. Stöd lämnas till jordbruksministerietsmarkvårdsenhet och till utbildning avfältpersonal, till Kenya-Non-GovernmentalOrganisation (KENGO) och till ettnationellt forskningsprogram om markvård. Genom stödet tilllandsbygdsutvecklingsfonden finansieras projekt för självhjälp ochsysselsättning på by- eller distriktsnivå. Stödet till landsbygdens vattenförsörining syftar till att ge 800 000 människor tillgång till rent vatten. Vattenprojekten har stegvis omorienterats från relativt storskaliga ochtekniskt krävande lösningar till enkelteknik, där befolkningen medverkar. Det svenska stödet är inriktat på drift och underhåll samt upprustning avbefintliga anläggningar. 1988/89: 100 Ril 5 befolkningökar med . I takt med att befolkningen ökar kan en försämradhälsostandard befaras. Stödet till hälsosektorn har som målsättning attförstärka landsbygdshälsovården, främst den förebyggande vården med inriktningpå barna- och mödravård med familjeplanering. 1 hälsovårdsprogrammetfinns flera komponenter, såsom underhåll av byggnader och utrustning, ettbasläkemedelsprogram, familjeplanering, fortbildning av hälsopersonal med stöd till förebyggande åtgärder mot AIDS samtförebyggande hälsovård. Personalfonden används lill största delen förstöd till datorisering i . Andra exempel på användning av fondenär personalbistånd för bl.a. skuldhantering. Varubiståndet används för upphandling i Sverigeav bl.a. utrustning för elektrifiering av landsbygden, reservdelar tilljärnvägsvagnar, telekommunikationsutrustning samt handelsgödsel. m. /88 har totalt 78 milj.kr. utbetalats till enskilda organisationers verksamhet, främst för insatserinom kooperation, hälsovård och skog. har genom BITSställt två u-krediter om sammanlagt 400 milj. kr. Genom SAREC lämnas stödfill ett internationellt insektsforskningsinstitut (ICIPE) med 7,8 milj. kr.Vidare lämnas stöd till studier inom markvård och kooperation. Två ILO-program stöds viaanslagsposten Särskilda program, delposten Försöksverksamhet ochmetodutveckling. 1988/89: 100 Bil.5 3,7 milj. (1986) (1980-86) . . kr. Offentligt nettobistånd/person - Totalt (exklusive östländer) (1986) . Ekonomisk och social utveckling Prop.1988/89: 100 5 är ettlitet, kustlöst och glesbefolkat land med en av de lägsta inkomsterna per invånare i världen. Den helt övervägandedelen av befolkningen är sysselsatt i självhushållningsjordbruk. Landets moderna sektorärliten, förvaltningen svag och bristen på utbildad arbetskraft stor. De besvärligakommunikationerna isolerar landets olika delar från varandra. De naturligaförbindelserna går ofta till . har efter hand anpassat sinpolitik efter dessa faktorer. Landet har en ovanligt öppen ekonomiför att vara ett socialistiskt u-land. har haft ensnabb tillväxt under 1980-talet.År 1987 drabbades landetdock av en svår torka, som medförde att jordbruksproduktionen och tillväxten föll. Ekonomin domineras helt avjordbruket, som svarar för tvåtredjedelar av BNP. Som jämförelse kan nämnas att industrin endast utgör avBNP. En betydande del av jordbruksproduktionen sker i kollektiv, men denpraktiska innebörden av detta har gradvis minskat. Även staten skall såledesnumera betala marknadspriser för leveranser från jordbrukarna. storastrukturella problem - bristfällig infrastruktur, brist på arbetskraft, litenhemmamarknad m. m. - förvärrades tidigare av en olämplig ekonomiskpolitik med inriktning på socialism och planhushållning. Landet saknade heltkapacitet att genomföra en sådan politik. geografiska belägenhet och kulturella struktur sättersnäva gränser för den ekonomiska politiken. Landets öppna gränser ledde till att mer än en tiondel av befolkningen, oftast de med bäst utbildning, flydde underåren efler maktskiftet 1975. De senaste årens ekonomiska reformer har givitpåtagliga resultat.