prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — Försvarsdepartementetansvarar härvid för civil ledning och samordning,befolkningsskydd och räddningstjänst, psykologiskt försvar, försörjning med industrivaror utomlivsmedelsförsörjning och energiförsörjning saml kyrklig beredskap.Försvarsdepartementet ansvarar vidare församordningen inom av samtliga funktioner inom totalförsvarets civila del samt förräddningstjänsten i fred. Budgetförslaget ärpreliminärt för den militära delen av totalförsvaret. Samtliga anslag inom denmilitära utgiftsramen saknar verksamhelsbe-skrivning och upptar tillsvidare oförändrade anslagsbelopp i förhållande till statsbudgeten för /89. Ettslutligt förslag kommer all lämnas till . Skälet till detta är att vissa frågor har krävt all bereda än som stått till förfogande för all förslag skulle kunna lämnas i budgetpropositionen. Samtligaanslag inom den militära utgiftsramen redovisas i denna särskildaproposition. I förra årets budgetförslag (prop.1987/88:100, bil. 6) anmälde chefen förförsvarsdepartementet att budgeten för den militära delen av totalförsvaret ilinje med försvarsbeslut innehöll en rad förstärkningar.Samtidigt konstaterades att förutsättningarna för att genomföra försvarsbeslut hade förändrats för detmilitära försvaret. För att behålla balans mellan verksamhet ochresurstilldelning var det nödvändigt att bl.a. reducera repetitionsutbildningen samt att senarelägga anskaffningen avviss materiel. Jag har vidanalysen av det underlag som överbefälhavaren har redovisat programplan 1989 1992 för det militära försvaret och försvars- Rik.sdagen 1988/89. maklsutredning88 - funnit att förutsättningarna för att genomföra 1987 Prop. årsförsvarsbeslut har förändrats ytteriigare. Det finns därför enligt min Bil.6 mening anledning att tidigarelägga nästatolalförsvarsbeslut till 1991. äremellertid angelägel all förslag kan lämnas lill i vissa frågor redan under är 1989. Med hänsyn till dessa frågors viktär det angeläget all tidigtsäkerställa det pariamentariska inflytandet. Jag har därför den 12 med regeringens bemyndigande tillsatt enparlamentariskt Budgeten för dencivila delen av totalförsvaret innehåller en fortsatt satsning på bl. a.förbättrad beredskap vid myndigheterna, hälso- och sjukvårdsberedskapen i krig,transporter, psykologiskt försvar samt på elförsörjningen i krig, inkl.kommunalleknisk försörjning. Samhällsutvecklingenskapar nya risker, bl. a. gäller detta kemiska risker, men ger också nyaförutsättningar för atl JÖrebygga risker för och skador vid stora olyckor. Insatser görsför att på regional och lokal nivå bedöma riskerna och vidta nödvändigaåtgärder. Ett syslem för vägvalsstyrningvid transport av farligt gods införs. Samordningen av civilförsvarsverksamhetenoch fredsräddningstjänsten fortsätter varvid kommunernas ansvar successivtutvidgas. Utvecklingen av de förebyggande åtgärdernaoch förbättringen av räddningstjänstensresurser med hänsyn till defredstida objektriskerna ger en effektivare beredskap även för krigssituationen. De åtgärder som vidtas förkrigssituationen utformas så att debidrar till den fredstida katastrofberedskapen. Fortsallainsatser görs inom räddningstjänsten för att förbättra samordningen och därmed effektivisera resursutnyttjandetsamt all öka beredskapen motutsläpp av radioaktiva ämnen samt för att bekämpa o//'e- och kemikalieutsläpp. Förändringarnainom försvarsdepartementets verksamhetsområde i förhållande till statsbudgetenför /89 framgår av följande sammanställning (milj. 9335,0' 4222,0' 9025,0' 1215,5' F. Gemensamma myndigheter m.m. 2 364,0' - Anslaget F 21. 165,5' - Anslaget F 22. stegringar för det militära för- 1 600,0' SummaB-F (totalförsvarets militära del) 27927,0 H. Befolkningsskydd och räddningstjänst J.Försörjning med industrivaror (utom livsmedelsförsörjning ochenergiförsörjning) + 58,8+ 0,8 Summa G - J(totalförsvarets civila Summa för fjärde huvudtiteln 30060,7' -1-116,8' ' Preliminär uppgift iavvaktan på särskild proposition . ' Härtill kommer 15.6 milj.kr. för köp av tjänster från . Försvarsdepartementet Prop-1988/89:100 6 Utdrag ur protokollvid regeringssammanträde Anmälan till budgetpropositionen 1989 1 Huvudtitelnsutformning 1 försvarsbeslut konstaterades att underlagetför beslutet i flera avseendeninte var tillräckligt. En komplettering behövdes beträffande bl. a. utvecklingen av arméns krigsorganisation,förbandsomsättning, utbildningssystemoch grundorganisation. Det s. k. produktionsledningssystemet borde ocksåsnarast utvecklas för all bidra tillall nå balans mellan verksamhet och ekonomiska tillgångar. Regeringen uppdrogdärför åt överbefälhavaren att inkomma med sådant kompletterande underlag med attprogramplanen för perioden /90-1991/92 inlämnades . Överbefälhavarens särskilda redovisning har fåll namnet "Försvarsmaklsulred-ning 88" (FU 88). Överbefälhavaren harhärutöver redovisat resultatet av de inledande studierna inför nästaförsvarsbeslut, av överbefälhavaren benämnd "Försvarsmaktsidé 2000"(FM12000). I denna redovisar överbefälhavaren olika altemativ förförsvarsmaktens utveckling under 1990-lalel och bortom . Regeringen uppdrogvidare åt generaldirektören all stå tillchefens för försvarsdepartementet förfogande för att överväga och, efler samråd med berörda myndigheter,lämna förslag om totalförsvarets geografiska indelning på högre regional nivå.Förslag har lämnats . Jag har medregeringens bemyndigande tillsatt en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppgiftatt lämna förslag om totalförsvaretsledning, arméns långsikliga utveckling, produktionsledningen inomförsvarsmakten och organisationen inom huvudprogrammet 4 samt konsekvenserhärav för övriga huvudprogram. Jag har dock vid analysen av det underlagsom överbefälhavaren har lämnat underhösten 1988, nämligen programplanen för åren 1989 1992 för det militära försvaret ochförsvarsmaklsutredningen 88, funnit atl förutsättningarna för att genomföra1987 års försvarsbeslut har förändrats ytteriigare.Det finns därför enligt min mening anledning atl tidigarelägga nästa totalförsvarsbeslut till 1991. Det är därvid angeläget att förslag kan lämnastill i vissa frågor . Med hänsyn till dessa frågors vikt är det angeläget att tidigtsäkerställa det parlamentariska inflytandet. Jag har därför medregeringens bemyndigande ersatt den tidigare nämnda kommittén med en ny kommitté (Fö1988:04) ochhar gett denna vidgade uppgifter. Enligt direktiven (Dir. 1988:67) Prop.1988/89:100 skall den nya kommittén till dels lämna förslag omBil. 6 åtgärder för atl öka säkerheten ochstabiliteten i planeringen, dels föreslå inriktning, utveckling ochutformning av arméns förbandsomsättning, utbildningsaml freds- och krigsorganisation, dels lämna förslag i vissa organisationsfrågor inom övriga huvudprogram.Kommitténs arbete i dessa delar skall ge underlag för erforderligariksdagsbeslut . Kommittén skallvidare till den kunna lämna förslag om säkerhels- och försvarspolitiken, som en grundbl. a. för myndigheternas programplanering. Kommittén skall haavslutat sitt arbete till den och då kunna lämna ettsamlat förslag om långsiktig inriktning av totalförsvaret och utformning av de olika totalförsvarsfunktionerna. Nämnda förhållanden gör del nödvändigtatt behandla verksamheten inom den militära utgiftsramen för /90och tillhörande anslag i en särskildproposition. Denna avses föreläggas . Anslagen K 7. Nämndenför vapenfriutbildning och K 8. Vapenfria tjänstepliktigabudgeteras /90 som ett anslag. Även della nya anslag K 7. bör behandlas i den särskilda propositionen.Skälet är atl huvuddelen av anslaget omfattar ersättningar till vapenfriaIjänslepliktiga. Förmånerna lill dessa bestäms enligt samma grunder som ersättningen till värnpliktiga, en fråga där förslag lämnas först i den särskildapropositionen. Denna bilaga till 1988/89 årsbudgetproposition upptar, som följd av vadjag här har anfört, till störstadelen åtgärder inom den civila delen av totalförsvaret. Inledningsvisredovisas säkerhetspolitiska överväganden. Avsnittet om totalförsvaretscivila del inleds med en redovisning av vissa utgångsvärden. Förslag tillfortsatt utveckling beskrivs därefter funktionsvis. I avsnittet omanslagsfrågor för /90 behandlas anslagen för försvarsdepartementet m.m.(litteraA), anslagen för den civila delen avtotalförsvaret (littera G, H, I och J) saml anslagen för övriga ändamål (littera K). Övriga anslag (littera B, C, D, Eoch F), som tillsammans utgör denmilitära utgiftsramen, samt anslaget K 7. endast beräknade med de belopp som har anvisats enligt regleringsbrev för /89. Av dettaföljer atl sakprövning av anslagsframställningarna för dessa anslag sker försti den av mig tidigare nämnda särskilda propositionen i vilken regeringensförslag lill nya anslagsbelopp för /90 kommer att framgå. 2 SäkerhetspolitiskaÖverväganden Prop.1988/89:100 6 säkerhetspolitik syftar ytterst till att bevara vårt lands frihet och Vårt säkerhetspolitiska mål är atti alla lägen och i former som vi själva väljer trygga en nationell handlingsfrihet.Denna skall göra det möjligt för oss att inom våra gränser bevara och utveckla vårtsamhälle i politiskt, ekonomiskt, socialt, kulturellt och varje annat hänseendeefter våra egna värderingar samt i samband därmed utåt verka för internationell avspänningoch en fredlig utveckling. Ett viktigt led i dessa strävanden är att bidra lill fortsattlugn och stabilitet i och att minskariskerna för att dras in i krig eller konflikter. kommer attorubbligt fullfölja en alliansfri politik syftande till neutralitet i krig i vår omvärld. Densvenska neutralitetspolitiken utgör den främsta garanten för vår fred och vårtoberoende. Säkerhetspolitikenformas väsentligen i ett samspel mellan utrikes- och försvarspolitiken.Politiken utformas för att i omvärlden skapa förtroende och respekt för vårvilja att hålla fast vid den valda linjen. Delta förtroende grundläggs genomkontinuitet och fasthet i vårt agerande. En långsiktig, fast och konsekventutrikespolitik utgör en väsentlig del av säkerhetspolitiken. för enaktiv internationell politik, grundad på folkrättens principer, för avspänning,internationell nedrustning och fredliglösning av konflikter mellan stater, liksom för internationell solidaritet,rättvisa och respekt för mänskliga rättigheter. Neutralitetspolitikenförutsätter vidare en fast och konsekvent försvarspolitik, som skaparförtroende i omvärlden för vår vilja och förmåga all försvara oss. starktoch allsidigt totalförsvar är väsentligt för att göra säkerhetspolitiken trovärdig. Kring den angivna inriktningen avsäkerhetspolitiken finns en bred folkliguppslutning. Den kommer all fullföljas med kraft och konsekvens. Regeringenredovisade i propositionen 1986/87:95 om totalförsvarets fortsatta utvecklingmer utförligt de överväganden om den säkerhetspolitiska utvecklingenoch vårt totalförsvar som framkommit under beredningen av försvarsbeslutet.Mina överväganden utgår från denna redovisning. säkerhet äri hög grad beroende av den internationella utvecklingen, särskilt avrelationerna mellan stormaktsblocken i . Förhållandet mellanSovjetunionen och kännetecknas såväl av rivalitet, politiska motsättningar och fortsattamstningar som av strävanden till samverkan, främst i syfte att undvika en konfliktsom kan leda till direktakonfrontationer och ytterst till kärnvapenkrig. Stormakternas kampom inflytande har länge fortgått i global skala. De är engagerade i lokalakonflikter på olika håll. I områden där de båda har starka intressen, finns risk för endirektkonfrontation mellan stormakterna. Överenskommelsenmellan och om atl avskaffa demarkbaserade medeldistanskärnvapnen i innebar be tydande framsteg, dels genom att en helkategori av vapen skall avskaffas, dels genom atl inspektion på platsenaccepterats som metod atl kontrollera avtalets efterlevnad. Positiv är även ambitionen alt kraftigt minska de c strategiskakärnvapenarsenalerna och all inleda samtal om begränsningar Prop. 1988/89:100för kärnvapenprov. Viktiga framsteg för att avveckla ell anlal regionala Bil. 6 konflikter har gjorts. 1nedrustningskonferensen i däremot försvåras en uppgörelse om förbud molkemiska vapen av dessa vapens användning i pågående konflikter. Den militärasituationen i är en konsekvens av de långvariga motsättningarna och misstänksamhetenmellan maktblocken. Båda sidor har sedan dennuvarande politiska och militära strukturen i gmnd-lades föromkring byggt upp mycket stora insatsberedda militära styrkor i . Betydandekärnvapenresurser liksom mycket omfattande konventionella stridskrafterslår mol varandra på ömse sidor om blockgränsen i . De militärasatsningarna inom både NATO ochWarszawapaklen har under del gradvis ökat i reala termer,främst för atl höja den materiella kvaliteten på de konventionellastridskrafterna. Denmililärpoliliska situationen i kännetecknas av betydande stabilitet. Utfallet av ett konventionelltkrig i beror på så många och skilda faktorer, att det även framgent blirutomordentligt svårt för parterna atl förutse utgången. Inte minst hotet frånkärnvapnen har fört med sig mycket starkarestriktioner på agerandet. Trots att båda maktblocken har delvis skildauppfattningar om vad som är politiskt och militärt önskvärt i , ärdet mot denna bakgrund osannolikt att någonderaparten skulle vara beredd att tillgripa våld i syfte att ändra de rådandemaktförhållandena lill sin fördel. Maktblockens slyrkedisposi-tioner, somkännetecknas av hög beredskap och långtgående operativa förberedelser, visaremellertid att man inte utesluter möjligheten av en konflikt. Den pågåendeutvecklingen i motiveras bl. a. av ett starkt behov aveffektiviserande reformer inom industri och samhälle. En förutsättning för dessasägs vara ett nytt utrikespolitiskt länkande, som skulle innebära nedtonademotsättningar till västvärlden, ett reducerat och mera defensivt inriktat försvar och en starkt expanderadutrikeshandel. För att genomföra de nya idéerna på ekonomins och försvarelsområde behövs enligt sovjetiska bedömningaren tidrymd av decennier. 1 beslår spänningen mellan sovjetiska säkerhelsintressen och folkens nationella aspirationer. Den långsikliga utvecklingen i såvälSovjetunionen som är svårbedömbar. Vid den europeiskasäkerhetskonferensens uppföljningsmöte i förefalleren uppgörelse nära om nya förhandlingsmandat. Förutom nya förtroende- och säkerhetsskapande åtgärder i gäller det begräns ningar i de konventionella styrkorna. Dessa kan därigenom få en mera defensiv karaktär. De av generalsekreterare tillkännagivna ensi diga sovjetiska styrkereduktionerna under de närmste två åren kan innebä ra ett första steg i den riktningen i . Förändringar av karak tären av de konventionella styrkorna i skulle på lång sikt kunna få betydandekonsekvenser för . Regeringen avser därför att noggrant bevaka de kommande förhandlingarnaom konventionella mstningar mel lan de 23 alliansanslutna ESK-stalerna. Jagvill då det gäller bedömningen av den internationella utvecklingen Prop.1988/89:100 också hänvisa till vad som anförts av chefen förulrikesdepar- Bil. Nordeuropakaraktäriseras dels av en fortsatt grundläggande stabilitet i vad avser denpolitiska situationen och den säkerhetspolitik som förs av de nordiska länderna,dels av det säkerhetspolitiska och strategiska intresse som stormakterna ägnardet nordeuropeiska och nordatlantiska området. Detta intresse kommer inte minstlill uttryck i de större övningar som stormaktsblockenregelbundet genomför. Trots skilda säkerhetspolitiska lösningarhar de nordiska länderna i många avseenden sammanfallandeintressen. De har kunnat verka gemensamt inom ochandra internationella organisationer. Enförutsättning för detta samarbete är de nordiska ländernas respekt för varandras skilda säkerhetspolitiska lösningar ochpolitiska ställningstaganden. Demilitärstrategiska förändringarna innebär att det nordiska områdets läge skulle vara merutsatt i samband med kriser och väpnade konflikter mellan maktblocken. Detnordiska området, även , kan komma atl beröras redan i inledningsskedet av enmilitär konflikt mellan maktblocken. Det nordiskaområdets strategiska betydelse liksom de rådande alliansförhållandena innebär dock attsannolikheten för ett angrepp mot det nordiska området som inte har ettomedelbart samband med en slorkon-flikt mellan maktblocken framstår som mycketringa. Sverigestotalförsvar skall verka i första hand fredsbevarande genom att ha sådan styrka,sammansättning, ledning och beredskap att en angripares förluster och andrauppoffringar i samband med ett försök att utnyttja vårt land inte ter sig rimliga i förhållande till fördelarna. Ett så utformat totalförsvar utgör ett väsentligt bidrag tilllugn, stabilitet och en begränsad stormaktsnärvaro i det nordiska området ifred och i internationella kriser. Det är därtill en förutsättning föratl svensk neutralitet skall bli respekterad vid krig i vårt närområde. Ett militärt angrepp mol skallkunna mötas varifrån det än kommer. Vårastridskrafter skall i det längsta kunna förhindra atl angriparen får fast fot på svensk mark. Skulleangriparen likväl lyckas tränga in på vårt territorium skall etteffektivt och uthålligt motstånd genomföras i varjedel av landet. Befolkning och egendom skall skyddas och den livsnödvändigaförsörjningen tryggas. Samhällets väsentligaste funktioner skall säkerställas. Totalförsvaretskall även inriktas på att möta konsekvenser av andra säkerhetspolitiskakriser än krig. Sådana kriser kan bli utdragna och kan kännetecknas bl.a. av ekonomisk ochhandelspolitisk konfrontation. Det är väsentligt för vår säkerhetspolitiskatrovärdighet och för vårt totalförsvarsstyrka i krig att vi kan möta försök till påtryckningar och handelsrestriktioner isådana situationer. Respekten för vårterritoriella integritet skall tryggas genom förmåga alt ingripa mot varje form av kränkning av vårt territorium såväl i fred som under neutralitet vid krig i omvärlden. kommer aldrig att accepte- 8 rakränkningar av vår territoriella integritet. Regeringen har från den IjuliProp. 1988/89:100 1988 genom en ändring(SFS 1988:826) i IKFN-förordningen (1982:756) Bil. 6 preciserat reglernaför ingripanden mot undervattenskränkningar av svenskt territorium. Dessa innebär att försvarsmakten skall tillgripavapenmakt utan föregående varning mot främmande ubåtar i inre vatten för atthindra dem alt bedriva fortsatt verksamhet där. Sådana vapen får användas som medför risk att ubåten sänks ellergörs manöveroduglig. Ubåtsskyddet fortsätter all förstärkas. Det är ensäkerhetspolitisk tillgång all vårt behov av materiel till försvarsmaktentill huvuddelen tillgodoses avsvensk industri. En egen livskraftig försvarsindustri och försvarsforskningskapar respekt för vilja och förmåga atl föra en fast och konsekventneutralitetspolitik och ökar våramöjligheter atl motstå påtryckningar av olika slag. Trots alla osäkerheter bedömer jagsituationen i världen som ljusare änvad den var för bara , när försvarskommitté inledde sill arbete års försvarsbeslut.Del faktum att supermakternabedriver seriösa och konstruktiva förhandlingar ökar rimligtvis säkerhetenäven för oss, åtminstone i ell kortare tidsperspektiv. I ett längreperspektiv måste vi räkna med att utvecklingen även kommer attpräglas av återkommande växlingar mellan perioder av spänning resp.samarbetsförsök mellan stormaklsblocken. Sådana växlingar bör inte läggas tillgrund för vår egen säkerhetspolitiska planering. Den måste präglas avkonsekvens och stabilitet. Kortare perioder av minskad spänning bör intetas till intäkt för minskade ambitioner, lika litet som ökade motsättningar mellan stormaktsblocken börleda till förhastade eller överdrivna reaktioner på det säkerhetspolitiska området. De styrkor som skulle kunna användas motoss i händelse av krig i påverkas inte i någon nämnvärd mening av denutveckling vi kunnat bevittna. För del krävs en avsevärdreduktion eller omstrukturering avde konventionella stridskrafter som är avsedda för . Min slutsats är därför att vi även iframtiden måste ha ett välbalanserat ochstarkt totalförsvar som stöd för neutralitetspolitiken. Jag hemställer attregeringen bereder tillfälle att ta del av vad jag har anfört om säkerhetspolitiken. 3 Totalförsvarets civiladel Prop.1988/89:100 Med totalförsvaret avses alla de åtgärder som ärnödvändiga för atl förbereda landet inför yttre hot och för att ställa omsamhället till krigsförhållanden. I krig omfattar totalförsvaret hela samhälletsverksamhet. Beredskapsförberedelsernai fred inom totalförsvarets civila del syftar till atl göra denna beredd att under kriser och i krig medverka i de samlade försvarsansträngningarna och att säkerställaindividens och samhällets överlevnad. 3.2 Den fortsattautvecklingen av totalförsvarets civila del 3.2.1 Grunder och inriktning Totalförsvarets civila del har viktiga uppgifter i alla skeden av en krisutveckling.Uppgifterna är mer beroende av arten och omfattningen av de störningar ochskador som uppslår på samhället, än av vilken typ av yttre omständigheter som har orsakat dessa. Totalförsvarelscivila del har lill uppgift dels atl i krig stödja försvarsmaktenskrigsorganisering och slridsförmåga, upprätthålla de viktigaste samhällsfunktionerna,samt värna civilbefolkningen mot verkningarna av krigshandlingar genom altbereda skydd, rädda nödlidande och ombesörja vård, dels att under kriser och ikrig trygga en livsnödvändig försörjning. Möjligheterna förden civila delen av totalförsvaret att fullgöra dessa uppgifter har storbetydelse för vår förmåga att avhålla från angrepp samt all motstå hot ochekonomiska påtryckningar. Således bidrar t. ex. vår försörjningsberedskaptill den krigsavhållande förmågan genom alt göra det troligt all vikan motstå ekonomiska påtryckningar och upprätthålla vår försvarsförmåga även vid kraftiga störningar i utrikeshandeln. Vår förmåga i dessaavseenden grundas främst på del fredstida samhällets resurser, dess förmågaatt möta störningar och dess förmåga till omställning.Grundprincipen är att ansvar för viss verksamhet i fred också innebärett motsvarande ansvar i krig. Jag vill betona viklen av att det ifredstida planering och samhällsutvecklingtas särskild hänsyn till beredskapenför kriser och krig. Sådana åtgärder kan i sin tur vara betydelsefulla även förfredssamhället t.ex. vid olyckor ochkatastrofer av olika slag. En samhällsplanering som sker i fred under beaktande av totalförvars!nlressena minskarbehovet av beredskapsplanering och särskilda beredskapsåtgärder. Jag vill i övrigthänvisa till vad jag har anfört i prop. 1986/87:95 om totalförsvarelsfortsatta utveckling och i prop. 1987/88:100, bil. Jag har därvidnärmare utvecklat synen på krisers och krigs varaktighet och karaktär som grund för planeringen. Jag bedömer alt en tillräckligt hög uthållighet i försörjningen uppnås om man i planeringen räknar med en gradvisminskande utrikeshandel under förkrigsskedet, utgående från fredsmässiga förhållandenvid dess inledning. Med hänvisning till prop. 1986/87:95,s. 97, erinrar jag om att del bör ankomma på regeringen och Prop.1988/89:100 de funktionsansvariga myndigheterna att på grundval av allmännautta- Bil. 6 landen av i dessa hänseenden göra de preciseringarsom erfordras för planeringen. överstyrelsen förcivil beredskap (ÖCB) har i enlighet med regeringens anvisningar lämnat"Programplan för det civila försvaret 89 94". Programplanen harutarbetats i samråd med övriga funktionsansvariga myndigheter. ÖCB gör i programplanenen bedömning av beredskapsläget inom den civiladelen av totalförsvaret. Som positivt framhåller därvid ÖCB att många funktioner genom sin ordinarie fredslidaverksamhet har en god grundberedskap för atl kunna möta olikapåfrestningar som kan uppstå under kriseroch i krig. Den administrativa, författningsmässiga och organisatoriska/personella beredskapen ärlillfredsställande inom flertalet funktioner. Ransoneringsberedskapen pådagligvaruområdet och inom den industriella försörjningen har förbättrats ochledningssystemet bedöms kunna fungera påett i huvudsak tillfredsställande sätt om tid disponeras vid övergång från freds- till krigsorganisation.