prop · GC0392 · 1988-12-31 00:00:00 — Tanken att ett koncessionssyslem skullegöra det möjligt för det allmänna att framtvinga ökad aktivitet för prospekteringoch brytning saknar dessutom enligt Handelskammarförbundelverklighetsförankring. uppfattning är det angeläget att främja en användning av naturresursersom är ändamålsenlig på såväl kort som lång sikt. Det är också viktigt allmöjliggöra en planmässig exploatering av landels mineralresurser. Gruvlagensbestämmelser ger inte möjligheter till en sådan översiktlig avvägning mellanolika samhällsintressen som koncessionslagsliftningen. LOanser att ett mer renodlat koncessionsförfarande hade varit att föredra, menfinner inte anledning alt motsätta sig den lösning som utredningen föreslår.Genom de åtgärder som föreslås av utredningen tillfredsställs de krav somorganisationen tidigare riktat om kortare undersökningslider och om åtgärderför atl prospektörer inte ska kunna undanhålla fyndigheter från gruvdrift. Gruvindustriarbetareförbundetanser att övergången till ett system med bearbetningskoneession och deföreslagna skärpningarna av de nuvarande undersökningsreglerna bör ge samhälletstörre styrmöjligheter för ett effektivt utnyttjande av landelsmineraltillgångar. Utrymmet för den samhälleliga styrningen måste dock enligtförbundet i vissa avseenden ytteriigare vidgas. TCOmenar all lagstiftningen måste utformas så att samhället får ett avgörandeansvar för atl fyndigheterna verkligen tillvaratas. Kommitténs förslag ombearbetningskoncession bör ge denna förutsättning. I mån av behov bör staien iframliden aktivera möjligheten till brylningsviisord. Koncessionsnämndenför miljöskydd konstaterar att lagförslaget innebär bl.a. att regeringens inflytande över mineralhanteringen kommer alt öka. De myndigheter som har att pröva frågan om bearbetningskoncession .n kommeratl vara bundna av regeringens prövning enligt 4 kap. naturre- Prop.1988/89:92 surslagen. 6 Tillstånd till undersökning och förlängning Någraremissinstanser lämnar synpunkter på vissa detaljer i kommitténs förslag tillbestämmelser för tillstånd till undersökning och förlängning. SGUanser att det saknas anledning all skärpa kraven på sökanden vad gälleraktivitet inom undersökningstillslånd och att sökanden skall lämna motiv försin ansökan. Det finns inte några exempel på atl del allmänna ellerenskild lidit skada på grund av principen med inmutning, dvs. atlundersökningsrätt lämnas ulan särskild kompetensprövning till den som förstansöker härom. RRVifrågasätter behovet av all införa särskilda regler om vem som bör få tillståndatt prospektera och bearbeta , som ylleriigare begränsar kretsen avmöjliga prospektörer och bearbelare. Med hänsyn till att prospektering ochbearbetning är mycket kapitalintensiv kommer kretsen av möjliga prospektörerändå atl begränsas lill i första hand större företag med stora ekonomiskaresurser. En prövning av dessa förelags lämplighet att bedriva mineralutvinningtorde då endast bli formell. 1 fråga om sökandens kompetens har SGU uppfattningen alt dagensbegränsning för malmmineralen, inmutad areal för privatpersoner,räcker mer än väl. Enligt verkets uppfattning skall man inte underskattavärdet av amatörprospektering. Liknande synpunkter framförs avBergslagsdelegationen och /SR. Enligt uppfattning måste vid prövning av undersökningstillstånd i motsats till kommitténs förslag en avvägning kunna göras gentemotmotstående intressen. Tillstånd bör kunna vägras helt eller delvis och förenasmed villkor till skydd för motstående intressen. Liknande synpunkter framförsav ÖB och planverket. anser atl samhället i vissa fall måste ges rättatt vägra tillstånd till undersökning, exempelvis för atl förhindra olämpliga prospektörereller stoppa sökanden av undersökningstillstånd, som inte söker för altutnyttja tillståndet utan snarare för atl blockera andra seriösa intressenter.Den som önskar bifall till sin ansökan om undersökningstillslånd får "görasannolikt" att resurser och kompetens, slår till förfogande och avsiktfinns att få till stånd ell ändamålsenligt undersökningsarbete. NSG anser alt bestämmelsen om hinder mol att bedriva undersökningsarbeteinom område mindre än från byggnad som är avsedd att stadigvarandeanvändas till bostad (3 kap. 6 §), är en punkt i den nuvarande gruvlagen somleder till tolkningstvister och överklagningar. Regeln bör därför ges enklarare utformning i den nya lagen. En liknande synpunkt framförs avbergmästaren i södra distriktet. Vadgäller bestämmelserna om hur undersökningsarbete får bedrivas föreslår i att samspelet mellan olika lagstift ningar övervägs ylleriigare (1 kap. 11 § och 3 kap. 5 §). En sådan fråga är 197 om undersökningsarbetenfår bedrivas i ell naturreservat vars föreskrifter Prop. 1988/89:92regelmässigt innehåller förbud mot schaktning och grävning m.m. Na- Bilaga3 turvårdsverket anser atl det bör krävas särskild dispens för undersökning ochbearbetning inom naturreservat eller planerade naturreservat. /SRanser att bestämmelsen om att undersökningsarbete inte utan särskilt tillståndfrån bergmästaren inte får bedrivas närmare allmän väg än 30 m ej skall gällagenerellt (3 kap. 4 §). Del bör vara tillåtet i och med undersökningstillståndoch markägarunderrätlelse att fä bedriva sådan verksamhet intill och på väg,som inte på något sätt påverkar vägen eller trafiken. SGU,/SR och SGAB framhåller att det är positivt att prospektören kan avståfrån undersökningstillstånd, helt eller delvis, . Någraremissinstanser tar upp frågan om undersökningslillslåndets giltighetstid ochförlängning. Gruvindustriarbetareförbundetfinner kommitténs tanke om ökade krav på aktivitet vara riktig för atl erhållaförlängning av undersökningstillstånd. Länsstyrelseni menar att del föreslagna skärpta kravet på aktivitet inte ärtillräckligt långtgående. Det saknas anledning alt ha en längre sammanlagdundersökningstid än . SKBhar uppfattningen att undersökningstillståndets giltighetstid är för kort ochföreslår alt det gäller med möjlighet att förlängas i fem plus . SGABanser att den föreslagna karenstiden är för lång. Nuvarandekarenstid är fullt tillräcklig. Liknande synpunkter framförs av SGU.SACO/SR framför synpunkten all karenstiden eventuellt även borde tillämpas omprospektören har frånträtt sin rätt enligt 6 kap. § 2. 7 Sambandet mellan undersökningsverksamheten och rättentill att bearbeta upptäckta Ettflertal remissinstanser tar uppfrågan om sambandet mellan undersökningsverksamhetenoch rätten till alt bearbeta upptäckta . TCO,/SR oeh tillstyrker förslaget atl sökandenskall ha möjlighet att i samband med ansökan om undersökningstillslånd ellersenare begära bindande förhandsbesked huruvida hanframför andra kommer att få bearbetningskoneession. ,, och anser alt ett bindande förhandsbeskedhar ett begränsat värde med hänsyn till att det inte är bindande vid prövningav förulsättningarna för bearbetningskoncession enligt bestämmelserna om ettändamålsenligt utforskande och tillvaratagande av naturtillgångarna och om NRL. SGU,som förordar att det nuvarande systemet med två lagar skall vara kvar, har uppfattningen att alla kategorier prospektörer bör utan särskild kompetensprövning kunna erhålla en s. k. företrädesrätt (förhandsbesked) 198 lill eventuellt utmål. Enpartiell ändring av gruvlagen innebärande all Prop. 1988/89:92 nuvarandeabsoluta knylning mellan inmutning och utmål kan eventuellt Bilaga 3ersättas med bestämmelse om s.k. företrädesrätt. Härigenom införs en möjlighettill hänsynstagande gentemot andra intressen (remiss av utmåls-ansökningar)utan atl inmulningssyslemet avskaffas. Besluti fråga om bindande förhandsbesked bör enligt i länkunna göras säkrare om samråd med vederbörande länsstyrelse sker innan undersökningstillslåndlämnas. Bergslagsdelegationenpåpekar att för att företag och enskilda prospektörer skall finna detmeningsfullt att lägga ner lid och pengar på undersökningsarbeten krävs ettnågorlunda förutsebart samband mellan undersökning och tillstånd lillbearbetning. Det samband som finns i gruvlagen mellan undersökning, fyndoch bearbetning finns inte klart uttalat i del nya lagförslaget. Högskolan iLuleå framför liknande synpunkter. Mångaremissinstanser redovisar synpunkter på kommitténs förslag till bestämmelser ombearbetningskoncession, bl.a. i fråga om kraven för att erhålla bearbetningsrätloch rättighetens giltighetstid. tillstyrker i huvudsak de skärpta kraven föralt erhålla bearbetningsrätl. ,, och anser att denskärpning av kraven för erhållande av bearbetningsrätl, som bl.a.bestämmelserna om sökandens lämplighet innefattar, inte är motiverad och därförolämplig. Kravet på malmbevisning enligt gruvlagen är tillräckligt för altgarantera all endast lämpliga exploatörer tilldelas utmål. SGUframhåller att de skärpta krav sorn reses om lämplighet och kompelens atthandha prospekferingsarbele och en bearbetning är mycket otillfredsställandeoch bör inte genomföras då de avskräcker såväl små som stora företag från attprospektera. Bergmästareni norra distriktet föreslår all samtliga krav utom malm-bevisningskravet ochprövningen enligt naturresurslagen las bort för huvuddelen av de mineraliskaämnena. RRVsäger all de särskilda kraven på vem som föreslås få tillstånd atl prospekteraoch bearbeta torde leda till att antalet möjliga aktörer begränsas lilli huvudsak de som redan nu är prospektörer och bearbelare. NSG,bergmästaren i norra distriktet och tillstyrkerförslaget alt bearbetningskoneession ges , , om intesökanden begär . Länsstyrelseni län har uppfattningen all en bearbetningskoncession inte bör avselängre tid än . anser vidare all del i speciella fall börvara möjligt att under tillslåndels giltighetstid ompröva en bearbetningskoncessionom det meddelade tillståndet uppenbarligen hindrar ell ändamålsenligtutnyttjande av mineraltillgången. SGU,bergmästaren i södra distriktet. och Handelskammarförbundetavstyrker förslaget all Prop. 1988/89:92 nedre gränsen för en bearbelningskoncessionsgiltighetstid sätts till . SGUanser del nödvändigt atl gruvorna med anrikningsverk har en malmbas som medgeren långsiktig framförhållning. En seriös gruvverksamhet med ansvarsfullframtidsplanering erfordrar 20 å framförhållning, dvs. liden motsvararnuvarande giltighetstid för en första bearbetningsperiod enligt gruvlagen. Bergmästareni södra distriktet framhåller atl nedre gränsen för en bearbetningskoncessionsgiltighetstid bör höjas till . branschorgan menar att förslaget om kortare koncessionsperioder innebärall ett ytterligare osäkerhetsmoment införs utan motsvarande nytta för delallmänna. mening bör någon minsta gillihetstid för bearbetningskoncessionerinte anges eftersom delta skulle kunna medföra att markanvändningen låses ionödigt . Vidprövning och meddelande av koncession och koncessionsvillkor bör enligtGruvindustriarbetareförbundet bedömningsgrunderna utgå från ettsamhällsekonomiskt synsätt i fråga om malmernas ekonorniska livslängd.Koncessionstillstånd bör utformas så atl del inte blir koncessionshavarensensak att avgöra när en gruva slängs. 9 Förhållandet till motstående allmänna intressen Fråganom gruvnäringens förhållande till motstående allmänna intressen har i någotavseende berörts av de flesta remissinstanserna. De synpunkter somremissinstanserna redovisar rör bl. a. de motstående allmänna intressenas möjlighetatt göra sig gällande, kommunernas roll och minérallagsliftningens anknytning lillNRL. Ettanlal remissinstanser, bl.a. planverket, och iÖstergötlands län delar inte kommitténs uppfattning att i stort sett varjeekonomisk brytvärd fyndighet är av riksintresse. En så vidsträckt tolkning kaninte vara rimlig och skulle göra det svårt för bl. a. miljöintressena atthävda sig. ÖB,planverket, , , länsstyrelserna iMalmöhus, , och samt Kommunförbundetanser att vid prövning av undersökningstillslånd måste, i motsats tillförslaget, en avvägning kunna göras gentemot motstående allmänna intressen.Detta förulsälter all prövningsmyndigheten på lämpligt sätt samråder med bl.a.kommun och länsstyrelse. samt länsstyrelserna iVästerbottens och Norrbollens län förordar att samrådet sker i form av ettremissförfarande. ÖB,planverket och framhåller att ett undersöknings tillstånd bör kunna vägras helt eller delvis och förenas med villkor lill skydd för motstående allmänna intressen. anser vidare alt del vid förlängning av undersökningstillslånd och bearbetningskonces sioner måste vara möjligt alt förändra villkoren även om betydande olä genhet inte uppstått eller sökanden medger det. Detta är av särskild vikt i 200 fråga om bearbelningskoncessionereftersom dessa kan komma alt medde- Prop. 1988/89:92 las för långtid. Lantbruksstyrelsen,samerättsutredningen och tar upp rennäringensförhållande till gruvverksamhet. Lantbruksstyrelsenunderstryker viklen av att yttrande alltid inhämtas från lantbruksnämnden (iNorrbollens län, rennäringsenhet) och berörd sameby så allförelagets inverkan på renskötseln kan bli föremål för en allsidig bedömning avskadeverkningarna redan i ett tidigt skede kan begränsas genom lämpligaåtgärder. Eftersom såväl malmgruvor som andra gruvor och mineralbrotl kan fåstor inverkan på renskölseln kan del ofta vara lämpligt att görakonsekvensstudier. Dessa synpunkter delas av . Förbundetanser därutöver all del är av särskild vikt atl konsekvensstudier kommer tillstånd redan i samband med undersökningsarbetenas bedrivande. Enligtlantbruksstyrelsens uppfattning torde det inte sällan finnas skäl att jämföragruvverksamhet med större vattenförelag. Om ett vattenföretag kan medföraväsentlig skada på rennäringen eller jordbruket får lantbruksstyreisén medstöd av 11 kap. 10 § vallenlagen förordna om behövlig utredning. Styrelsenanser atl en motsvarighet till denna möjlighet bör införas i den nyaminerallagstiftningen både med avseende på rennäringen och jordbruket. Skogsstyrelsenanser att skogsbruket skall ingå vid prövningen av en koncessionsansökan.Skogsbrukets intresse kan på ell enkelt sätt tillföras prövningen omlänsstyrelserna som är obligatorisk samrådspartner alltid inhämtar skogsvårdsslyrelsensyttrande i de fall den tilltänkta exploateringen rör skogsmark. ÖCBpåpekar vikten av atl beredskapsbetydelsen beaktas vid prövning av ärenden medmotstående intressen. Kommunförbundethävdar med bestämdhet atl kommunens roll vid prövning av ärenden enligt en ny minerallagsliftningmåste göras mer framträdande än enligt kommitténs förslag. För det första ärdet naturligt med hänsyn lill kommunens vidgade ansvar för den fysiska miljönoch naturresurshushållningen att prövningsmyndigheterna enligt förslaget tilllag om vissa mineraliska ämnen har kommunen som primär samrådspart. För delandra måste kommunerna ges rätt att överklaga alla typer av beslut enligt denföreslagna nya lagen i fall då besluten avser lämplighetsbedömningar belräfiandeanvändningen av mark och vatten. Det bör bl.a. vara obligatoriskt förbergmästaren att samråda med kommunen i viktigare tillståndsärenden ochkoncessioner. Det är inte acceptabelt alt bergsstaten vänder sig lilllänsstyrelsen när det gäller intresseavvägningar som är av politisk natur. Detbör i första hand vara kommunens ledande politiska organ som prövar sådanafrågor. ,/SR och tillstyrker den föreslagna anknytningen till NRL. Gruvindustriarbetareför bundet anser det angelägel atl prövningen av övergripande motstående nalurresursiniressen för en och samma verksamhet begränsas till ett enda tilirälle och blir bindnade för efterkommande prövningar. Denna uppfatt ning delas av /SR. SGU anser atl anknytningenav minerallagsliftningen till NRL bör ske Prop. 1988/89:92 genom ändringari gruvlagen och minerallagen. Anknytningen tillstyrks Bilaga 3 underförutsättning atl denna endast avser bearbetningsstadiel (utmål ochbearbetningskoncessioner) och under förutsättning all tillstånd enligtgruvlagen och minerallagen är bindande i hushållningsfrågor enligt NRL vidsenare prövning enligt annan lagstiftning. Planverketoch framhåller all den föreslagna anknytningen lill NRL ärvarken lämplig eller förenlig med NRL:s syften. NRL bör tillämpas vid prövningav både undersökningstillstånd och bearbetningskoncession, en uppfattning somockså delas av ÖB. menar att del i en modern minerallagsliftningmåste vara möjligt att, i alla skeden, la allmänna miljöhänsyn som krävsav andra industribranscher och näringar, t. ex. jord- och skogsbruket. uppfattning är den avvägning som skall göras i ärende ombearbetning en förbättring för miljövården jämfört med vad sotn gällerenligt gruvlagen. Del är dock från miljövårdssynpunkt oacceptabelt all dennaavvägning skall vara bindande vid efterföljande prövning enligt annan lag vadgäller tillämpningen av NRL. framför liknande synpunkter. Naturvårdsverketframhåller vidare all beslut om bearbetningskoncession inte heller kan få varabindande i NRL-frågan för efterföljande prövning enligt annan lagstiftningdärför atl brytningsintressets tyngd som regel inte kan fastställas vid lillfällelför bearbetningskoncessionen. Därmed kan ingen slutgiltig avvägning mot andraintressen göras. Dessutom kan de olika intressenas tyngd förändras under denofta långa lid som går från bearbetningskoncession till brytning, liksom de tekniskamöjligheterna. Arbetsförelag som kan komma atl leda till så omfattande ingreppi miljön som gruvor kan heller inte prövas slutgiltigt vad gäller inverkan påde intressen som tas upp i NRL, på del underlagsmaterial som i koncessionsärendetofta kan vara begränsat vad gäller bl.a. brylningssält och miljöpåverkan. Föratt avgöra detta krävs, när del gäller miljövården, ell relativt detaljeratunderlag. Koncessionsnämndenför miljöskydd framhåller all de myndigheter som har att pröva frågan om bearbetningskoneessionkommer att vara bundna av regeringens prövning enligt 4 kap. NRL. Nämndenförutsätter att regeringen i samband med prövningen enligt NRL inhämtaryttrande från nämnden. Nämnden anser vidare att den prövning även i andrafall som koncessionsnämnden eller annan myndighet har att göra enligt miljöskyddslagenlämpligen bör ske, såvitt möjligt, med prövningen enligt denföreslagna minerallagsliftningen. Bergslagsdelegationeh,, , och Handelskammarförbundetriktar starka invändningar mot att del i ärende om bearbetningskoneession skallske en prövning enligt NRL. Bergslagsdelegationenhar uppfattningen att kopplingen rnellan den fö reslagna minerallagen och naturresurslagen med dess allmänt hållna for muleringar ger möjlighet till skönsmässiga bedömningar från tid lill an nan. Samhällets avvägning mellan olika intressen i samband méd bearbet ningsprövningen borde i stället, liksom , knytas lill miljöskyddslagen, 202 vattenlagenoch annan relevant mer strikt formulerad lagstiftning. långsiktigamiljövårdsintressena kan beaktas genom nuvarande lagstift- Bilaga 3 Dessutom är enprövning enligt NRL tidskrävande och hämmande för verksamheten.Prövningen enligt NRL sker vid en lidpunkt som kan ligga decennier före denlid då brytning verkligen kommer till stånd. Delegationenär även kritisk till atl förslaget ger oklara spelregler för branschorgan anser att del naturliga vore att inte anknytaminerallagstiftningen lill utan alt göra hushållningsavvägningeni samband med prövningen enligt miljöskyddslagen, vattenlagen eller annanlagstiftning som reglerar verksamheten, dvs. samma ordning som skulle kommaall gälla om nuvarande gruvrältsliga reglering bibehålls. Den mest praktiskaordningen för den uppenbarligen ofrånkomliga avvägningen enligt NRL synes varaatl, på samma sätt som i fråga om annan exploateringsverksamhel, samordnaavvägningen med den prövning enligt miljöskyddslagen m.fl. lagar som måste skeom och när brytning blir aktuell. Därvid bör den första avvägningen enligt NRLsom görs i detta skede få genomslag vid senare prövning enligt annan lagstiftning. Förslagetatt öka antalet lagreglerade tillstyrks i huvudsak av SGU, NSG,bergmästarna, ÖCB, domänverket. Bergslagsdelegationen, , ,, , , och . LRFavvisar förslaget att införa olivin, talk, dialomit, fältspat, glimmer, kvarts,kvartsil, dolomit, kalksten och krita i en ny minerallagstiftning. Motivethärför är att kommittén inte har kunnat påvisa all del föreligger något behovens för kvalificerade former av nämnda mineralförekomster. Förbundet anser bl.a.atl utredningen inte har varit tillräckligt strikt vid avgränsningen av demineral som skall föras in i lagen, t.ex. i fråga om olivin och talk. uppfattning krävs inte alltid systematisk letning och undersökningmed vetenskapliga metoder för atl påvisa ekonomiskt bearbelningsbara former. Någraremissinstanser har synpunkter på enskildheter i förslaget alt vissa mineralendast i kvalificerade former skall omfattas av den nya minerallagen (1 kap. 2 §). SGUpåpekar att det är ett rättssäkerhetskrav att markägaren genom lag, dvs. riksdagsbeslut, vet vilka mineraliska ämnen som denne inte dispone rar över. Del är inte lillfredsställande att markägarens dispositionsrätt till mineraliskt ämne görs beroende endast av regeringsbeslut. . - Bergmästareni norra distriktet föreslår att kriterierna enligt punkterna 1 och 2 i 1 kap. 2 § utgår. Skäl till ändringarna är att de angivna kriterierna ter sig tveksamma. Kriteriet enligt punkt 1 är svårt alt använda för alt åstadkomma en avgränsning mellan olika mineralkvaliteler speciellt som användandet av anrikning gör gränsen flytande! Kriteriet enligt punkt 2 203 fyller egentligen ingenuppgift, eftersom de som sannolikt inte kan Prop. påträffas i påsådant sätt att de kan tillgodogöras inte bör lagregle- Bilaga 3 Enligt bergmästarensynes det rimligare att man försöker minska betydelsen av gränsdragningsproblemetgenom att markägaren tillerkänns en viss ersättning fördylika , när man tvångsvis vill bryta dessa. Gränsen torde bli vagmellan t.ex. kalksten av sämre kvalitet, som tillhör markägaren, och kalkstenav bättre kvalitet som tillhör det allmänna. Domänverketär medvetet om svårigheterna att i lagen skriva in exakta gränser mellanlagreglering och täkltillslåndsplikl för ämnen som endast i vissa kvalificeradeformer skall omfattas av lagen. Det är dock enligt verkets mening av rättviseskälnödvändigt att det i lagens förarbeten redovisas förslag till föreskrifter omhur lagen skall tillämpas. Del bör vara allmän domstol som prövargränsdragningen om del för viss verksamhet är minerallagen ellernaturvårdslagen som skall tillämpas. ÄvenSACO/SR menar atl vissa problem kan uppstå vid tillämpningen av bestämmelsen omatt ett antal endast i vissa kvalificerade former skall omfattas avminerallagen. Kalkföreningenanser atl det är nödvändigt atl lagen med avseende på nämnda bestämmelse skrivsså att kända fyndigheter får disponeras av nuvarande ägare utan möjlighet förandra till intrång med stöd av den nya lagen. Genomall lagförslaget skall tiUämpas även på sådana som är vanligtförekommande i naturen finns det enligt i enrisk att stora områden inte blir tillgängliga för undersökning av mer sällsyntamineral. Detta förhållande bör föranleda att regeringen begränsar lagenstillämpning på de vanligaste mineralen på ett sådant sätt atl prospektering avandra ämnen inte förhindras. 11 Skyldighet att redovisa uppgifter omundersökningsarbeten SGU,NSG, ÖCB, högskolan i , länsstyrelserna i och , , /SR, LO, FUD, och förslaget att införa en skyldighet att redovisa uppgifter omundersökningsarbeten. NSGpåpekar att det är önskvärt att informationsutbytet om uppnådda resultat avprospekteringen i förstärks. Detta bör beaktas i den kommandelagstiftningen. Norrlandsfonden, TCO, föreslår all redovisningsskyldigheten utökastill att avse även undersökningsresultaten. Kommittén har inte anfört några ex empel på att resursslöseri förekommit på grund av all undersökningsresul tat inte redovisats offentligt. Även begränsad uppgiflsskyldighet tar resur ser i anspråk för såväl näringslivet som myndigheter. Bilaga 3 Ettantal remissinstanser lar upp kommitténs förslag att bergsstalen skall , , ,och tillstyrker förslaget.