prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — lades127 000 ha åker i träda inom programmet Träda 87. 1988/89:100 gäller ettprogram, som innebär att bidrag ges för Bil. 11 odling av icke prisreglerade grödor och att större hänsyn tas tillmiljöeffekterna och omställningsbehoven än i Träda 87. Under år 1988har 260 000 ha anslutits till programmet. Det långsiktigaomställningsarbetet sker i enlighet med miljö- och resursmålet. Undervåren 1988 beslutade om miljöförbättrande åtgärder ijordbruket. beslutade då också om en ny djurskyddslag. Åtgärder för enomställning av jordbruket i en mer miljövänlig riktning fortsätter. Underhösten 1988 har regeringen beslutat om ett antal sådana åtgärder. Regeringen harbeslutat uppdra åt berörda myndigheter att arbeta vidare med programmet för att minskabekämpningsmedelsanvändningen i bl.a. jordbruket.Vid lantbruksstyrelsen har ett råd för alternativ odling inrättats. Ett stöd för omläggning tillalternativ odling har beslutats och kommer att finansieras inom ramenför statens delansvar för spannmålsöverskottet.Lantbruksstyrelsen har fått i uppdrag att följa upp åtgärdsprogrammet för miljöförbättrande åtgärder i jordbruket.Ett förslag från lantbruksstyrelsenom bidrag för frivillig insådd av fånggröda bereds i . Hoslantbruksstyrelsen pågår arbetet med att utarbeta tillämpningsföreskrifter till den nya djurskyddslagen. Iavvaktan på att dessa föreskrifter blir klara har beslutat om enförlängning av förbudet motnybyggnad av djurstallar. Vidare bereds inom ett förslag avlantbruksstyrelsen om skärpt tillsyn enligt djurskyddslagen. Mina förslag i detföljande för /90 innebär att ytterligare miljöinriktadesatsningar görs inom såväl växtodling som djurhållning, främst vad gälleralternativ odling, minskad bekämpningsmedelsanvändning samt bättre djurskydd och djurhälsa. Omställningsarbetetinom jordbruket måste också ske med större hänsynstagande tilldet regionalpolitiska målet och landsbygdens utveckling. Till jordbruket inorra lämnas ett särskilt prisstöd över statsbudgeten för attkompensera jordbruket där för de högre produktionskostnaderna. gör på regeringens uppdrag en översyn av detta stöd. Vidare löper för närvarandeett treårigt åtgärdsprogram för jordbruket i norra , inom vilketsysselsättningen i dessa bygder sätts icentrum. Sammanlagt har 200 milj. kr. anvisats detta program.Lantbruksstyrelsen har i sin anslagsframställning föreslagit att ytterligare medelanvisas till detta åtgärdsprogram. Jag avser att återkomma till dessa frågor senareunder detta budgetår. Lantbruksstyrelsen har även föreslagitatt motsvarande insatser som görs inom ramen för åtgärdsprogrammet förjordbruket i norra också bör görasför mellersta och . Jag är nu inte beredd att ta ställning till detta förslag. Arbetet i den parlamentariskaarbetsgruppen om livsmedelspolitiken bör avvaktas. regionalpolitiska kommittékommer att lägga fram sina förslag vad gäller den framtidaregionalpolitiken för landet i sin 5 Ävendessa förslag bör avvaktas innan ställning tas till lantbruks- Prop. 1988/89:100 styrelsens förslag i dessa delar. lämnade 1986 årslivsmedelsutredning betänkandet (SOU1987:44) Livsmedelspriser och livsmedelskvalitet. I utredningen redovisasslutsatser och förslag som rör hela livsmedelskedjan från jordbruket till konsumenterna. Utredningen visade pä ett behov av att större uppmärksamhet riktas på såväljordbruksprisregleringens direkta och indirekta effekter som den bristande konkurrensen i livsmedelsindustri och handel. Den visade också på brister iprisbildningen i dessa led. Många av deaspekter på framför allt jordbruksprisregleringen som utredningen pekar på förutsätter jag attden parlamentariska arbetsgruppen kommeratt behandla i sitt arbete. I den ekonomisk-politiska proposition som jag tidigare hänvisat till, aviserar chefen för enutredning om konkurrensförhållandena i den svenska ekonomin. Under slutet av år1988 presenterades flera rapporter om svenskt jordbruk och jordbrukspolitik.Dessa bör kunna utgöra ett värdefullt underlag för arbetsgruppens arbete. Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi ()publicerade rapportenAlternativ i jordbrukspolitiken (Ds 1988:54), i vilken bl.a. redovisas ettförslag till brukarstöd. () publicerade rapportenSäkerhetspolitiska aspekter på livsmedelsförsörjningen, där bl.a. en utvärderingav jordbruksstödet görs frånberedskapssynpunkt. Dessabåda rapporter remissbehandlas . avserjordbruksnämnden att presentera en utredning om arealbaserat stöd. Vidare har vissa intemationella studierav intresse publicerats under slutet av . publicerade en studie av svensk jordbrukspolitikoch jordbruksstöd. FAO publicerade en rapport om integrering avmiljöaspekter i bl.a.jordbrukspolitiken i . Enligt 1985 årslivsmedelspolitiska beslut skall jordbruksprisregleringen begränsas,förenklas och marknadsanpassas så långt möjligt. Som nämnts är en avutgångspunkterna för den parlamentariska arbetsgruppens arbete attmarknadsregleringarna skall förenklas eller avskaffas. Jordbruksnämndenhar haft regeringens uppdrag att utreda möjligheterna till sådana förändringarav äggregleringen. Utredningen överlämnades till regeringen. lämnadejordbruksnämnden en utredning av förutsättningarna att använda olika råvarorvid tillverkning av socker, andra sötningsmedel, stärkelse och sprit. Båda dessautredningar ger underiag för överväganden om sådana förenklingar och marknadsanpassningar avregleringarna som jag nämnt ovan. Regeringen har underår 1988 beslutat om en översyn av verksamheten vidoch organisationen av regleringsföreningarna på jordbrukets område. Resultatet kommer attredovisas . Inom statens jord- 6 bruksnämnd pågårför närvarande en organisationsöversyn. Jag föreslår Prop. 1988/89:100 attresultatet av dessa båda översyner avvaktas innan regeringen tar ställ- Bil. 11 ning till förvaltningsanslaget för jordbruksnämnden. Jag avser att återkommatill regeringen i dessa frågor i samband med att jag . 1989redovisar förslag angående regleringen av priserna på jordbruksprodukter m.m.fr.o.m. den Ijuli 1989. harjag haft en rad samtal medföreträdare för bl. a. handeln om vissa avde frågor som den tidigare nämnda livsmedelsutredningen tar upp. Handelnhar vid dessa samtal gjort ett antal utfästelser och uttalanden framför allt om åtgärder som skall förbättralivsmedlens kvalitet. Kontrollen av livsmedlenskvalitet måste ytterligare förbättras. Regeringen har därför i enlagrådsremiss redovisat förslag till ett antal åtgärder i detta syfte. Förslagen kommer attföreläggas riksdagen.Regeringen föreslår att får en starkare roll inom livsmedelskontrollen. bördels ha det direkta tillsynsansvaretför företag med en komplex produktion och stor spridning av produkterna,dels ha en starkare roll gentemot kommunerna. Ansvarsfördelningen mellan olikamyndigheter blir klarare. Kontrollen bör istörre utsträckning ta till vara företagens egentillsyn, som bör vara en grund förden framtida livsmedelskontrollen. Dagens avgiftssystemär inte tillräckligt flexibelt för att medge en tillfredsställande livsmedelskontroll. Dettagäller framför allt möjligheterna att ierforderlig utsträckning kontrollera redligheten i hanteringen, t. ex. en korrektredovisning av varans sammansättning. Avgiftssystemet måste därför göras om. En årlig avgift bör tas ut avvarje livsmedelshanterande företag. Med dessa (grundläggande förändringar ochmed de olika ändringar i' övrigt somregeringen har föreslagit kommer livsmedelskontrollen att skär pas och fungera bättre. Förändringarna innebärockså att såväl livsmedelsverketsom miljö- och hälsoskyddsnämnderna får ökade resurser för kontrollen. Livsmedelsverketsresurser behöver dock förstärkas utöver vad jag där föreslår för att förändra och förbättrakontrollen. Bl.a. behöver verkets insatserpå kost- och hälsoområdet utökas, för vilket jag föreslår en ökning med0,5 milj. kr. Ett annat mycket viktigt område som,kräver ökade resurser är dricksvattenköntrollen. Även fördetta ändamål föreslår jagen förstärkning med 0,5 milj.kr. Utöver dessaförstärkningar föreslår jag att livsmedelsverket tillförs ytterligare resurserför bl.a. internationella har-moniseringsfrågor och för laboratorieverksamhet. Beträffande den statliga stödgivningen iform av kreditgarantier och bidrag till jordbrukets och trädgårdsnäringensrationalisering innebär mina förslag attdessa kvarstår oförändrade för nästa budgetår. Med anledning avriksdagens beslut om ändrad importreglering för frukt föreslårjag i det följande att medel ställs till förfogande för i första handstrukturåtgärder i odlingen för att stärka odlingens konkurrenskraft. För prisreglerande åtgärder påjordbrukets område beräknar jag ca 2,2. miljarder kr. under nästa budgetår. Jag har därvid räknat med en minsk- 7 ningav subventioneringen på konsumtionsmjölk med i partiledet Prop.1988/89:100 fr.o.m. den Ijuli 1989. Någon ändring avdispositionen av avgifterna på handelsgödsel och bekämpningsmedel föreslås inte /90. Det radioaktiva nedfallet efter harpåverkat rennäringen även under innevarande budgetår. Åtskilliga åtgärder harvidtagits för att minska cesiumhalten i renköttet. Därigenom kunde 68 195 av de95 648' renar som slaktades under /88 godkännas som livsmedel. Tillgången på renköttär därför god. Regeringen har ställt 2 milj. kr. till förfogande för marknadsinsatser för att ökakonsumtionen av renkött. Statens kostnaderför rennäringen till följd av har uppgåtttill drygt 51 milj.kr. under /88. Skogsnäringen är en av våra viktigaste exportnäringar.Den har utomordentligt goda förutsättningar att medverka till en förbättradbalans i våra utrikesbetalningar. Skogens betydelse för Jandets ekonomi och välstånd motiverar att skogsmarken somproduktionsresurs tas till vara påbästa sätt som även andraintressen, som naturvård, friluftsliv och rekreation, kan tillgodoses. Målet för skogspolitiken enligt 1979 årsskogspolitiska beslut är motbakgrund härav en varaktig, hög och värdefull virkesavkastning under hänsynstagande till naturvårdens och andraallmänna intressen. Genom riksdagsbeslut kompletterades skogsvårdslagen med uttryckliga krav på aktivtutnyttjande av skogen i syfte att öka produktionen och sysselsättningen iskogsnäringen. Skogsproduktionens lämpliga omfattningoch sammansättning är inte exakt fastslageni riktlinjerna för skogspolitiken. Strävan skall emellertid vara en ökadproduktion både kvantitativt och kvalitativt. En utgångspunkt är sålunda att åstadkomma enskogsproduktion som möjliggör en långsiktig årlig bruttoavverkning avåtminstone 75 milj. msk. Därutöver skall strävan vara att ökaproduktionen ytterligare i den mån detta är möjligtoch lämpligt med hänsyn till andra viktiga samhällsmål. De senaste beräkningarna av virkesbehovet och denlångsiktiga möjliga avverkningen visar att beslut omskogsproduktionens omfattning kan. Skogsindustrin harockså haft en mycket hög produktion. Virkesförbrukningen har därmed varit högoch motsvarat ungefär den volym som ärmöjlig att avverka i . Industrins lager av virkesråvara har ökat och lagersituationen hardärmed förbättrats betydligt.Avverkningarna har trots denna bakgrund ökat endast ett par procent. Nettoimporten av virkesråvara har under år 1988varit fortsatt hög. De av år1986 beslutade åtgärderna för ökad avverkning har haft en positiveffekt. Innevarande budgetår är det sista i det beslutade treårsprogrammet. Det ärangeläget med fortsatta insatser för att 8 stimuleraökad inhemsk avverkning. En varaktig avverkningsökning är Prop. 1988/89:100möjlig främst inom privatskogsbruket. Dettaprogram bör därför förlängas Bil. 11 med ytterligare tre år.Tillsammans med det pågående programmet för ökadgallringsavverkning innebär detta en massiv satsning på intensifierad rådgivningriktad direkt till de berörda skogsägarna. De långsiktigamålen för virkesproduktionen och naturvården fr inte åsidosättas vid ensatsning på ökad avverkning. Det behövs ökade insatser för att direktpåverka skogsägarna att vid avverkningarna ta hänsyn till natur- och kulturvården. Under enföljd av år har statliga och privata tjänstemänoch skogsarbetare utbildats i frågor som rör skogsbruket och naturvården. Mendet behövs också utbildning för de privata skogsägarna. Förutom riktade insatser direkt tilldem som utför avverkningarna satsas nupå en ekologi- och naturvårdsutbildning. Målet är att nå 20000 skogsägareper år. Resurserna för föryngring av ädellövskogen räknas upp kraftigt och ytterligare insatser görs för attbevara skogsträdens gener för framtiden.Samtidigt föreslås en halvering av bidragen till skogsdikning samt en minskning och begränsning av bidragen tillavveckling av lågpro-ducerande skogsbestånd. Fisket är en viktig del i vår livsmedelsförsörjning. Enaktiv fiskeripolitik är därför viktig även i fortsättningen. Den svenskafiskeripolitiken fastställdes genom beslut . Dess mål och medelbekräftades och preciseradesvåren 1985. En väl avvägd hushållning med fiskbestånden och omsorg om vattnen utgör grunden för att vatten- och fisktillgångarnaskall kunna utnyttjas på bästa sätt. Inom de gränser som medges av en sådan hushållning med fisktillgången skall fisketbedrivas på ett effektivt sätt och fångsterna bestämmas av möjligheterna till en lönsam och stabil avsättning. Hänsynskall tas till behovet av sysselsättning främst i kust-och skärgårdsområden där fisket har stor regionalpolitisk betydelse. skall allmänhetens behov av rekreation ochavkoppling i naturen tillgodoses genom möjligheten till fiske. Tillförseln av sill har ökat på deneuropeiska marknaden under de senaste årenoch bedöms komma att vara god även i fortsättningen. Med det ökade utbudet harpriserna fallit och de bedöms bli pressade under överskådlig tid.Saltsjöfiskets sammanlagda fångst minskade medan fångstvärdet ökade . Torskfisket svarade för 44%av det sammanlagda fångst värdet. Fisket efter lax och torsk i Östersjönhar sådan omfattning att beståndssituationen har försämrats. Inom ramen för för hardet års fiske beslutats om ettstörsta tillåtna uttag av torsk. fortsätter sina ansträngningaratt nå överenskommelser i denna fråga vad gäller lax. Prisstöd tillfisket lämnas endast till fiskare somlevererar sin fisk tillförstahandsmottagare som deltar i en sådan organiserad samordning påfiskförsäljningens område som har godkänts av statens jordbruksnämnd. Ensamordning skulle kunna skapa förutsätt- ningar för enökad avsättning till konkurrenskraftiga priser både inom Prop. 1988/89:100landet och på exportmarknaden. Samordningsarbetet måste bedrivas mer Bil. 11aktivt än vad som är fallet. har ett särskilt ansvar attfölja denna fråga. Intresset förkonsumtionsodling av fisk och skaldjur är fortsatt starkt i vårt land. År 1987ökade produktionen av fisk jämfört med . Dessutomproducerades musslor samt en mindre mängd kräftor och ostron. För en fortsattutveckling av näringen kan samordnade insatser av företagarna inom näringen vara avbetydelse. En översyn skallgöras av prisregleringen och den statliga fiskeadministrationen. För nästa budgetårföreslås fortsatta insatser för fiskevården och för en rationell utvecklingav fiskenäringen. Fiskberedningslånen avskaffas och insatser görs för utvecklingsarbete påfiskets område. 6 Utbildning och forskning m.m. Ett helhetsperspektiv skall anläggas vid forskning förde areella näringarna. Forskningen skall bl.a. ge underiag för enproduktionsinriktning som kan förena effektivitet och hänsyn till miljön.Helhetsperspektivet präglar de omfattande forskningsprogram rörande alternativaproduktionsformer, livsmedelsamt skog och miljö som fortsätter. Forskningen påjordbruks- och livsmedelsområdena har bl.a. som utgångspunkt att konsumenternas krav påbättre livsmedelskvalitet skall sättas iförgrunden för produktionen i hela livsmedelskedjan. Jordbruksnäringarna skall ge oss möjligheter att utnyttjavåra förnybara tillgångar på ettfrån ekologiska utgångspunkter bättre sätt än . De samlade forskningsresultatenkommer att ha stor betydelse för inriktningen av 1990-taletslivsmedelsproduktion. 1 syfte att stärkaforskningen rörande alternativodling föreslås ytterligare resurser tillSveriges . Veterinärutbildningen får ökade resurser. En ny utbildning i bioteknik/livsmedelskall kunna starta. Medel satsas också på forskartjänster. Ett nytt flerårigtavtal om stöd till växtförädling harträffats mellan staten och jordbrukets föreningsrörelse. Det femårigaforskningsprogrammet rörande skog och miljö tar sikte på både de globalaproblemen, framför allt de pågående avskognings- och ökenutbredningsprocessernai de fattiga länderna, och på betingelserna för ett produktivt, ekologisktbalanserat skogsbruk i . Medel för den sistnämnda delen anvisas både över denna huvudtitel och överåttonde huvudtiteln. För att bättresamordna forskningen på fiskets område föreslås ett nytt forskningsprogram.Programmet skall leda till en effektivare användning av resurserna fördenna forskning. Ytterligare medel föreslås också för ändamålet. 7 Internationellt samarbete Prop. Världslivsmedelsrådetsfjortonde möte ägde rum på . De viktigaste frågorna pådagordningen gällde sambandet jordbruk miljö samt möjligheterna att utnyttjaöverskottslager av spannmål som medel för att lindra världssvälten. Den vid FAO:stjugofjärde konferens beslutade översynen av FAO:s framtida funktion ochverksamhetsinriktning har påbörjats.Resultatet av översynen förväntas redovisas vid FAO:s tjugofemte konferens iRom . Det intensiva nordiska samarbetet i reformfråganhar fortsatt . Jordbruket är ett nyckelområde i denstora multilaterala handelsförhandling somnu äger rum i . Förhandlingarna omfattar samtliga åtgärder somdirekt och indirekt påverkar jordbrukshandeln och syftar bl. a. till att liberalisera handeln och förbättra konkurrenssituationen genom ökad disciplin och gradvis neddragning av stödoch skydd till jordbruket. Förhandlingarna har främst inriktats på enfrysning av nuvarande stöd och skydd, metoder för att dra ner stödet samt detlångsiktiga slutmålet förförhandlingarna. Då det visade sig omöjligt att nå enighet kring jordbruksfrågorna vid mötet i idecember har förhandlingarna nu ajournerats till . Arbetet under detnya internationella veteavtalet har fortsatt med fördjupade analyseroch diskussioner av den internationella spannmålssituationen. Att upprätta ett avtal med ekonomiskabestämmelser anses inte varamöjligt, främst beroende på amerikanskt motstånd. 1987 årsinternationella sockeravtal, som i likhet med det förra saknar ekonomiskabestämmelser, trädde i kraft . Avtalets huvudsakliga uppgifter ärmarknadsbevakning samt diskussion av förutsättningarna för ett ekonomiskt avtal. Inom ramen förregeringens nya organisation för Europa-integrationen har även tillsattsen arbetsgrupp och referensgrupp för jordbruk, livsmedel och fiske i vilka ingår representanterför berörda myndigheter samt närings- och fackligaorganisationer. Mot bakgrund av om den inre marknaden pågår bl. a. en kartläggning avförutsättningarna för ett närmande mellan och EG på berörda områden. (jordbruksministrarna) har beslutat, att Nordiska Genbankenoch andra berörda organ skall undersöka behovet av att öka de nordiskaländernas bidrag till internationell växt- och genbevarandeverksamhet samt växtförädling. Centrala teman inom området för för jord- ochskogsbruksfrågor har varit relationerna till EG, nordisk samhandel, avveckling avtekniska handelshinder samt miljöskydd. för fiskefrågor har antagit ettförsta nordiskt samarbetsprogram på fiskeområdet för den närmaste femårsperioden.Kommittén som även erhållit ansvaret för frågor om däggdjur har i övrigt ägnat mycket tid åtEG-relationer och miljö. Förriksdagens information vill jag anmäla att numera, vid Prop.1988/89:100 sidan av , och , är representerat i Nordisktorgan för Bil. 11 renforskning (). fortsätter uppföljningen av ministerrådsmöte. Dåantogs riktlinjer för reformering av jordbrukspolitiken. Kommittén fick iuppdrag att övervaka reformeringen och fortsätta arbetet bl.a. med vissahandelspolitiska analysmetoder. En studie av subventionerna i det svenska jordbruket liknande de som tidigare gjorts för flera andra länder publicerades . Denväntas följas av liknandestudier för , och . haren principöverenskommelse träffats med om en delning av "vitazonen" i . Inom ramen för denna erhållerSovjetunionen en fiskekvot om , varav 240 tonlax, i den svenska delen av det tidigare omstridda området, som därförunder kommer att utgöra ett särskilt område inom den svenska fiskezonen. På motsvarande sätterhåller en fiskekvot om , varav lax, i densovjetiska delen. I anslutning till principöverenskommelsenhar med beträffande fisket i f d. "vita zonen" ingåtts dels en långsiktig överenskommelse, delsöverenskommelser avseende fisketunder från zondelningens ikraftträdande och under år1989. har vidare avtal träffatsmed EG och om dessa parters fiske i del av f d. "vitazonen". Genom noteväxling har avtalingåtts med som utgör grundval för regleringen av detfinska fisket i det tidigare omstridda området. Fiskerikommissionenför har beslutat om kvotering av fisket av sill, skarpsill ochför första gången även för torsk. För lax har enighet om en kvotering intenåtts. Bilaterala avtal omfiske har slutits med , , , , Tyska DemokratiskaRepubliken och EG. Vidare har avtal slutitsmed EG och om regleringen av fisket i / . Vad särskilt avseravtalet med har i utbyte för EG:s fiskerättigheter i f d. "vitazonen" bl. a. fått avsevärda och delvisnya fiskekvoter i och en ersättning från EG på 4,5 milj. kr. för utsättning av laxsmolt. Genom avtalet harEG:s fiske av torsk och lax i del av f d. "vitazonen" reducerats till ca entredjedel resp. till hälften av tidigare genomsnittliga fångster. Efter beslut avEFTA:s ministerråd, har en särskild statssekreterargrupp inlett överläggningarför att utarbeta rekommendationer till liberaliseringar inom fiskesektorn. Överläggningarna följer på enenhällig rekommendation från . Handeln medfiskevaror omfattar förnärvarande endast delvis . Målsättningen för gruppens arbete bör därför enligt svenskmening vara att verka för generellaliberaliseringsåtgärder som även beaktar det europeiska integrationssamarbetetmellan EG och EFTA-länderna. har underåret ratificerat konvention om skydd av försöksdjur. A.Jordbruksdepartementet m. m. Prop.1988/89:100Bil. 1987/88 Utgift 1988/89 Anslag 1989/90 Förslag 21451591 19 557000 18 667000 Beräknad ändring 1989/90 Förvaltningskostnader (därav lönekostnader) 19 557 000 (18037000) - 890000 (-1706000) Från förs den 1januari 1989 ärenden om turism, idrott samtbarn och ungdom till industri-, bostads- resp. . Medel förjordbruksdepartementets verksamhet har beräknats med utgångspunkt i dettreåriga huvudförslag på som lades fast inför /89. Denreala resursminskningen fördelas på budgetåren 1988/89-1990/91 , och för resp. budgetår. Jagräknar med att resursminskningen i stortsett kan av genom fortsatt rationaliseringsarbete. Under anslaget har beräknats medel förextra utgifter. Det särskilda anslaget Extra utgifter kan därför utgå. Med hänvisning tillsammanställningen beräknarjag anslaget för nästa budgetår till 18 667000kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att tillJordbruksdepartementet för /90 anvisa ett förslagsanslagpå . 1987/88Utgift 4 838 958 1988/89 Anslag 4 512000 1989/90 Förslag 4 868000 Lantbruksråden har tilluppgift att inhämta och förmedla kunskaper om jordbruket, skogsbruket och fisket samt därmed sammanhängande näringari de länder eller internationella organisationer som ingår i deras verksamhetsområden.För närvarande är lantbruksråden placerade i , , , ochWashington. Beräknad ändring 1989/90 -Hl 88 000 Ersättningar för resor till och Ersättning för kostnader för -Hl 20 000 -H 356 000 Prop.1988/89:100Bil. Med hänvisning till sammanställningenhemställer jag att regeringen föreslår att tillLantbruksråd för /90 anvisa ett förslagsanslag på . Utredningar m. m. 1987/88Utgift 1988/89 Anslag 1989/90 Förslag 4723 385 2 800000 4500000 Utöver utgifterna för departementetskommittéer och arbetsgrupper bestrids frånanslaget kostnaderna för beredningen för livsmedels- och näringsfrågor.