prop · GC03150 · 1988-12-31 00:00:00 — 1989/90 1990/91 1991/92 1992/93 1993/94 -11,3 -10,1 -11,3 -7,6 -9,4 -15,0 -22,9 Förbättringenav sparandet i lågalternativel beror på eftersläpningen avutbetalningen av kommunalskatlemedel. Kommunerna får dessa år intäkter avskatter som betalas , då löneökningarna varit relativt höga.Mot slutet av perioden försämras sparandet kraftigt, särskilt markant ihögaltemativet, beroende på ökande utgifter för den kommunala konsumtionen.Dessa utgifler svarar för tre fjärdedelar av de totala kommunala utgifterna,och uppgick till ca . Detbör understrykas atl de ovan redovisade underskotten är beräknade medtraditionell långlidsbudgdteknik, och på intet sätt skall ses som prognoser påfaktisk utveckling. Denna leknik fömtsätter oförändrad utdebitering,samt oförändrade statliga bidrag till kommunerna. Slutsatsen avberäkningsresultaten är att den kommunala konsumtionen inte kan öka så myckelsom i fasta priser, eftersom kommunerna inte får planera förunderskott i den löpande verksamheten. Speciellt gäller detta om tidigare årshöga pris- och löneökningstakl inte nedbringas. 5.5 Offentliga sektorns finansiella sparande Utvecklingenav del finansiella sparandel i den offentliga sektorn enligt beräkningarna ilångtidsbudgeten sammanfallas i diagram 7. Finansiellt sparande i den offentliga sektorn1989/90-1993/94, lågalter- Prop. 1988/89: 150 nativet Bilaga 1.2 Miljarderkronor, löpande priser ""-.-' ..-'*' J;--,- -.-., ,,--'"' ..-.-- --. 80/90 90/91 Deväxande utgiflema i AP-fonden kompenseras av ökande avgiftsinkomster dekommande fem åren, lill följd av höjningen av ATP-avgiften. Ikommunema blir inkomstema förhållandevis höga p.g.a. den högalöneökningstakten . Om kommunemas konsumtion reah ökar försämras dock det finansiella sparandet kraftigt mot slutet avperioden. Sammanlagtger utvecklingen i de tre sektorema i lågalternativet ett förbättratfinansiellt sparande i den offentliga sektom. Uttryckt som andel av BNP, falleremellertid det offentliga sparandet. I högallernalivelblir det finansiella sparandet i den offentliga sektorn lägre . Detta är ett resultat av det försämrade sparandet både i staten ochkommunema. I AP-fonden ligger det finansiella sparandet kvar på samma nivå,eftersom utgiftsökningarna uppvägs av högreinkomster. Budgetåret1989/90 motsvarar den offentliga sektoras finansiella sparande 2,av BNP. Det finns en radomständigheter som talar för ett förstärkt offentligt sparande under dekommande åren. Dels finns ett sparbehov för att kunna möta en internationellkonjukturnedgång. En sådan skulle drabba ekonomin och statsbudgeten hårdareidag än under förra decenniet, eftersom staien har betydligt högrestatsskuld och höga ränteutgifter. Problemen med underskotten i bytesbalansenär inte i första hand ett kostnads- utan ell sparproblem, eftersom underskottuppstår även vid full sysselsättning och högt kapacildutnyttjande. För attkompensera ett för lågt privat sparande måste då det offentliga sparandet öka,jämfört med idag.Den ökande andelen äldre av befolkningen som fömtses under de Prop. 1988/89:150närmaste decenniema, ställer krav på ökande utgifter för både vård/ Bilaga 1.2omsorg och transfereringar i form av pensioner. Detta gäller speciellt pålängre sikt. Del är emellertid nödvändigt att på gmnd av della öka detoffentliga sparandel , för att inte alltför stora sparkrav skall behövaställas på den förvärvsarbetande delen av befolkningen . Del finnsdessutom kortsiktiga, stabillserlngspolitiska skäl för elt ökat finansielltsparande i offentlig sektor. Elt medel atl minska den inhemska efterfrågan kanvara sänkta offentliga utgifter. Med ell oförändrat skalle-och avgiftsuttagskulle detta innebära dl ökat offentligt sparande via sänkta offentligautgifter. Somtidigare framgått visar beräkningarna i lågalternativel ell överskott istatsbudgeten mot slutet av perioden. försämras det finansiellasparandet i kommunerna kraftigt. Detta medför all endast en mindre förbättringav det sammanlagda sparandel i den offentliga sektorn åstadkommes. Ilågalternativel sker en försämring av sparandet som andel av BNP. Budgetåret1993/94 beräknas sparandel fortfarande undersliga 1989/andd. Itabell 11 redovisas det finansiella sparande som skulle krävas i staten för atthålla den offentliga sekloras totala sparande som andel av BNP. Ilågalternativet ger detta ett besparingskrav från / 92, medandet i högalternativet ger dl allt större behov av ökat sparande. Finansiellt sparande i staten för bibehållensparkvot Löpande priser, miljarder kronor Sparandebehov Beräknat sparande Differens -2,4 -9,0 - 7,4 + 3,9 Sparandebehov Beräknat sparande Differens -6,8 9,6 - 9,7 -1-19,3 18,5 -20,3 -f38,8 30,7 -25,4 -h56,l De offentliga utgifternasandel av ekonomin beräknas /90 uppgå till . Riksdagenhar uttalat att skattetrycket inte kan skärpas ylleriigare. Av detta följer attinte heller utgifterna kan öka mer än marginellt, mätt som andel av BNP, dåutgifterna till största delen finansieras med skatter och avgifter. Om detfinansiella sparandet skall hållas , innebär del att de offentligautgifterna inte kan öka lika mycket som beräkningama i långtidsbudgeten visar.Ökningstakten i utgifterna i högaltemativet måste starkt begränsas för attsparandets storlek jämfört med BNP inte ska minska. Även i lågaltemativetuppstår ett besparingsbehov. Långtidsbudgetenär inte någon prognos. En jämförelse mellan budgetutfall ochlångtidsbudgetberäkningar under 1980-talel visar att utgiftsutvecklingen iverkligheten blivit högre än vad som beräknats. komsterna har stigit snabbareän vad som antagits och dessutom snabbare Prop. 1988/89:150 än utgifterna.Skattekvoten har stigit. Denna utveckling har räckt både till Bilaga 1.2 attfinansiera stora automatiska utgiftsökningar och nya reformer samt till atteliminera statsbudgetens underskott. Omde offentliga utgifterna inte skall tillåtas växa i förhållande till den övrigaekonomin, skalletrycket inte höjas och del finansiella sparandet ligga kvar pånuvarande nivå, måste således utgifterna öka mindre än beräkningarna i långtidsbudgetenvisar. Del gäller särskilt om inte pris-och löneökningstakten nedbringas. Såsomframgår av tabell 11 krävs i långtidsbudgetens högalternativ under givnafömtsättningar mycket stora besparingar i statsbudgeten. Även i lågalternativetblir dock kraven på utgiftskontroll stora. Beräkningarna i långtidsbudgetenbeskriver effekterna av redan fattade beslut. Kalkylerna visar vilka resursersom kommer att behövas framöver om inga nya åtaganden görs och ingen omprövningsker av existerande åtaganden. Beräkningarna kan därför sägas ge uttryck förautomatiken i gjorda åtaganden och innebär att utgifterna ökar mer än utrymmettillåter. Nya reformer kräver därför ytteriigare besparingar och omfördelningav offentliga sektorns utgifter. Statsbudgetens utgifter fördelade på realekonomiskakategorier Föratt underlätta analysen av utgiftsutvecklingen i ett samhällsekonomisktperspektiv görs i det .följande en uppdelning av utgifterna i realekonomiskatermer. Denna uppdelning, som i huvudsak bygger på det inomnationalräkenskaperna tillämpade inlernationella.SNA-systemet (System ofNational Accounts), innebär attiutgiflerna indelas i utgifter för konsumtion,investeringar,.transfereringar och finansiella transaktioner. Vid en analys avutvecklingen i reala termer måste de finansiella transaktionerna särskiljasfrånulgifterna i övrigt; Realekonomiskl betraktas de finansiellatransaktionerna inte som förbrukning av resurser. Det är dessutom viktigt föranalysen attskilja mellan å ena sidan utgifter där staten slutligt förbm-karproduktionsresurser och å andra sidan utgifter som består av transfereringartill andrasektorer i ekonomin. Dé statliga konsumtions- och investeringsutgifternavisar statens direkta förbrukning av reala resurser. Dessa ingår också iberäkningen av BNP från användningssidan. Somkonsumtionsutgifter betraktas utgifter för statliga myndigheters produktion avtjänster inom,t.ex. försvaret, undervisningssektom och rättsväsendel.Konsumtionsutgifterna består till drygt hälften av lönekostnader, inkl.sociala avgifter. Återstoden är omkostnader i den löpande verksamheten såsominköp av varor, hyror, reparationer och underhåll. Försvarets investeringar,sominte antas ha någon alternativ civil användning, betraktas i enlighet medSNA-systemet som konsumtion. Delinvesteringsbegrepp som används skiljer sig i princip inte från det som; gällerför. den privata sektoruj Som statliga investeringar betraktas utgifter föi-byggnader och anläggningar samt materielinköp för civila ändamål. Precis somför övriga utgifter på statsbudgeten belastar investeringarna budgeten vidtidpunkten för utbetalningen. Investeringsutgifterna periodiseras såledesinte. Till skillnad från vad som gäller vid en strikt tillämpning av.SNArsystemet räknas i långtidsbudgeten även affärsverkens investeringar i denmån de finansieras över statsbudgeten som statliga investeringar. Under senareår har dock samtliga sådana investeringar lyfts av. Däremot ingår dei redovisningen för utvecklingen /83- 1987/88: Detbör understrykas att gränsen mellan konsumtion och investeringar i vissa fallär flytande. Det kan hävdas att utgifterna för t. ex. utbildning och forskning,vilka klassificeras som konsumtion, dels inkluderar materiella investeringar iviss utsträckning, dels i sig själva skulle kunna betraktas somimmaleriéllainvesteringar. Transfereringarnaindelas i undergrupper med utgångspunkt i vilken sektor av ekonomin som är mottagare av inkomstöverföringen. I långtids budgeten delas transfereringarna, upp i överföringar till hushåll, kommu ner, företag samt internationella;transfereringar. I SNA-systemet räknas ockskränteutgifterför statsskulden som transfereringar. 1 långtidsbudgeten redovisas dock dessa för sig. Till gruppen ftnansidlatransaktioner hänrörs utgifler för utlåning, rörlig kredit m.m. Hur statsbudgetensutgifler utvecklas mellan budgetåren 1989/90 och 1993/94 i en realekonomiskindelning framgår även av diagram 3 i avsnitt 3.1. Det är framför alltutgifterna för transfereringar lill hushåll och kommuner som ökar underperioden, vilket närmare beskrivs i det följande. Dengenomsnittliga förändringen /83 1987/88 och underlånglidsbudgetperioden framgår av tabell 1. 1988/89:150 Bilaga1.2 Förändring av utgifter exkl. statsskuldräntor 1989/90-1993/94 1982/83 - -f- 4, -H 7, -h 8, -f4,l% -1- 5, -1- 7, ' inklusive räntebidrag för bostäder Anm. Utgifternas klassificering anpassas löpande. Dettamedför att de realekonomiska fördelningarna i olika långtidsbudgetar inte är helt jämförbara. Deutgifler som växer mest är transfereringar till hushåll (Inkl. räntebidrag förbostäder) som i fasla priser ökar med och transfereringartill kommuner som ökar med under långtidsbudgetperioden.Den kraftiga minskningen när det gäller finansiella transaktioner beror förden gångna perioden på atl bostadslånen då lyftes av budgeten. Förändringarnakommenteras närmare i avsnitten nedan. Utgifternaför konsumtion på statsbudgeten består till av utgifler för militärtoch civilt försvar, till av utgifler för universitet och högskolor.Resterande del består i huvudsak av allmän statlig förvahning. Underlångtidsbudgetperioden beräknas de statliga konsumtionsutgifterna minska med igenomsnitt 0,i fasta priser. I beräkningama har en fortsalttillämpning av det s. k. huvudförslaget schablonmässigt lagts in. 1988/89:150 Bilaga 1.2 förändring 1982/83 -1987/88 fasla priser Genomsnittlig årlig förändring 1989/90-1993/94 -f-2,-t-2, Underdenna mbrik redovisas endast utgifter för statens egna investeringar. Deutgifter som går till övriga sektorer i ekonomin för investeringsändamål, förssom transfereringar till respektive sektor. /83 haraffärsverkens investeringsanslag lyfts av statsbudgeten, varför de totalainvesteringama minskat . väntas utgiflema för investeringar över statsbudgeten minska med0,i volym . förändring 1982/83 -1987/88 fasta priser Genomsnittlig årlig förändring 1989/90-1993/94 fasta löpande priser priser lågalt. -5,7« -l-5,2« Transfereringamaberäknas under /90 svara för av statsbudgetenstotala utgifter. Tillsammans minskade transfereringarna med i genomsnitt 0,7%per år i fasta priser /83 - 1987/88. Detta beror tillstörsta delen på minskade utgifter för förelagsstöd. Underlånglidsbudgetperioden beräknas dock transfereringama öka realt perår. Transfereringama tillhushåll beräknas realt öka 1,. Dendominerande Iransfereringsutgiften till hushållen är folkpensionema, somsvarar för hälften av utgifterna. minskasdock realt eftersom allt fler pensionärer erhåller högre ATP, vilket innebäratt utgiflema på statsbudgeten för pensionstillskott minskar. Under dekommande fem åren beräknas således folkpensionema minskaimed 0,ifasta priser. Denojämföriigt största förändringen gäller räntebidrag för bostäder. Utgiflema förräntebidragen påverkas av räntenivå och produktionspriser samt avproduktionsvolymer. Med aktuella fömtsättningar motsvarar den årligautgiftsökningen för räntebidrag under långtidsbudgetperiodenistort setträntebidrag för en ny årgång av ny- och ombyggda bostäder. Staten betalär skillnadenmellan en garanterad ränta och marknadsräntan oavsett aktuellt ränteläge påmarknaden. Fastighetsägaren berörs där-med inte av eventuellaränteförändringar. När antagandestmkturen enligft högalternativet lagts lillgmnd för framtida utgifter är det därför naturligt att utgifterna förbostadssubventioner skjuter i höjden. 1988/89:150 Bilaga1.2 förändring 1982/83 -1987/88 fasta priser Genomsnittlig årlig förändring 1989/90-1993/94 Summa transfereringar till hushåll därav Folkpensioner Räntebidrag till bostäder + \,-1-6, -1-7,' -1-0, -H9,8-.% -H4, -1- 5, -t-17,-)- 7;o% Beräkningen är gjord med ett antagande om realränta Samtligastatsbudgetens transfereringar lill hushåll redovisas dock inte blandutgifterna. Vissa transfereringar nettoförs på budgetens inkomstsida. Detgäller sjukförsäkring inklusive föräldraförsäkring saml utgiflema förarbetsskador. Dessa utgifter på inkomstsidan.har vuxit snabbareän de inkomster mot vilka de nettoredovisas, varför underskott, har uppkommit.Dessa utgifler har också vuxit snabbare än de transfereringar som redovisasenbart på budgetens utgiftssida. Även för de kommande fem åren väntas ökningenbli kraftigare för de nelloredovisade utgifterna, vilket framgår avnedanstående tabelL. Utgifterna i tabell 5 ingår inte i vare sighushållstransfereringarna ovan (tabell 4) eller i totalsumma utgifter (tabell1). Däremot drar underskotten ner statsbudgetens inkomsler, och försämrardärmed budgetsaldot. 1988/89:150 Bilaga 1.2 förändring 1982/83 -1987/88 fasla priser Genomsnittlig årlig förändring 1989/90-1993/94 till hushåll -(- 6, därav Sjukförsäkring -1- 2,Arbetsskadeförsäkring -1-10, -12,-1-5, -h5,-(-9, -1- 8, -1- 7,-fl2, Destatliga transfereringama till kommunerna för konsumtion och investeringaromfattar dels bidrag avsedda för särskilda ändamål, t. ex. löner för lärare igmndskolan och gymnasieskolan, dels allmänna bidrag, främstskatteutjämningsbidrag. Transfereringama till kommunsektorn beräknas realt ökamed i genomsnitt 0,. Det är framförallt skatteutjämningsbidraget ochbidraget till bamomsorgen som växer. Delvis motsvaras ökningen iskatteutjämningsbidraget av skatteutjämningsavgiftens utveckling på budgetensinkomstsida . Av tabell 6 framgår vilka de störstapostema är bland transfereringarna till kommunsektorn. Bidrag tillskolväsendet m. m. avser till löner till gmndskole- ochgymnasieläraraa. ändring 1989/90-1993/94 1982/83 - därav Bidrag till driften av grund- och gymnasie skolor -1-2,Bidrag lill social hemhjälp -1-2,Bidrag till bamomsorgen -1-4, -f6,l% TransfereringartlllVeiag w. m. inkluderar överföringar tlll såväl prlva- Prop. 1988/89:150 tasom statliga företag. I fasta priser minskar dessa utgifler i genomsnitt Bilaga1.2 med 1,. I lågalternativet ökartransfereringarna . 1 högalternativet ökar utgifterna betydligtmer bl. a. till följd av ökande utgifter för arbetsmarknads- och regionalpolitiskaåtgärder, vilka kan fömtses bli följden av den sämre ekonomiska utvecklingen idetta alternativ. Som framgår av redovisningen i appendix II avarbetsmarknadsdepartementets verksamhetsområde har dessa insatser skurits nedkraftigt /83. För långlidsbudgetperioden har några nyanäringspolitiska insatser inte lagts in i beräkningarna. Deinternationella transfereringarna består lill allra största delen av anslagtill utvecklingsbistånd. Utgifterna för biståndet följerbmtlonatio-nalinkomstens (BNI) utveckling. I fasta priser ökar transfereringamamed 2,åriigen i lågalternativet /90-1993/94. Dennaberäkning baseras på lågaltemativets antagande om en viss årlig volymtillväxti BNI. I löpande priser innebär detta en årlig genomsnittlig ökning med 5,ilågaltemativet och med 7,i högaltemativet. I högaltemativet blir enligtantagandena den reala ökningen lägre, och stannar vid 1,. Utgiflemaför statsskuldräntor, m. m., beslår dels av ränteutgifter för lån inom och utomlandet, dels av realiserade valutakursförluster/-vinster till följd av ändradeväxelkurser. Utgifterna beräknas totalt uppgå till 57 miljarder /90. 1 lågalternativel minskar utgiflema för statsskuldräntorm.m. till /94. I högaltemativet stiger däremotränleutgifteraa, vilket till största delen är en följd av de antaganden omhögre räntenivå som gjorts i detta altemativ. Av tabell 7 framgårutgiftsutvecklingen för statsskuldräntor i löpande priser underlångtidsbudgelperioden. Utgifter för statsskuldräntor, m. m. Miljarderkronor, löpande priser Dengenomsnittliga räntesatsen för nyupplåning på den svenska kredit- Prop.1988/89:150 marknaden beräknas vid långlidsbudgdperiodens början lill ca 11 %.I Bilaga 1.2 lågalternativet antas en fallande räntenivå i nominella termerunder långtidsbudgetperioden för att /94 uppgå till . Dettainnebär en anpassning till den internationella räntenivån mot slutet av perioden.1 högalternativet antas den nominella räntan stiga till resp. för kortresp. lång upplåning mot slutet av långtidsbudgetperioden. Det upplåningsbehovsom blir följden av högalternativet täcks i beräkningarna enbart genom inhemskupplåning. Staienredovisar i huvudsak inkomster och utgifter kassamässigt. Statsskulden motsvarari princip summan av de nominella budgetunderskotten samt riksgäldskontorelsökade kreditgivning. Värdeförändringar på statens skulder påverkar denredovisade statsskuldens storlek först när de upptagna lånen omsätts. Utländskalån är bokförda till värdet i svenska kronor vid upplånings-tillfället. Omlånets värde i svenska kronor vid inlösentidpunklen avviker från det bokfördavärdet, uppstår en valutaförlust eller valutavinst. Vid utgången av budgetåret1987/88 var statens utlandsskuld, bokförd till den kurs som gällde vidupplåningstillfälld, värderad till . Värderad tillaktuella valutakurser uppgick den lill . Framtill /90 har utgifterna för statsskuldränlor inkluderatprovisioner för upplåning och låneförvaltning, vilka från och med detta årkommer att redovisas under . 1posten finansiella transaktioner ingår statlig utlåning såsom lokaliseringslån,förändringar i dispositionen av rörliga krediter m. m. ingick bostads-och studielån i denna grupp men från och med /89 redovisasstudielånen utanför statsbudgeten. Av tabell 8 framgår utvecklingen avfinansiella transaktioner i statsbudgeten . förändring 1982/83 -1987/88 fasta priser Genomsnittlig årlig förändring 1989/90-1993/94 -1- 5,-1-12, Definansiella transaktionerna är av stor betydelse vid studier av sparan dets utveck]ing i ekonomin. Statsbudgetens saldo kopplas härigenom till 29 Detta definieras som budgetsaldot reducerat Prop. dels med nettobeloppet avfinansiella transaktioner, dels med valutaförlus- Bilaga 1.2 ter på budgetensutgiftssida och amorteringar av statliga lån på budgetens Statensfinansiella sparande är en del av det totala finansiella sparandet i ekonomin. Fören vidare diskussion om sparandeutvecklingen i stat och övrig offentligsektor, se avsnitt 5. Beskrivning av departementens verksamhetsområden Iappendix II redovisas statsbudgetens utgifter uppdelade pådepartementens verksamhetsområden, dvs. enligt den traditionella uppdelningeni statsbudgeten. För de flesta anslag ärutvecklingen av priser och/eller löner styrande för de framtida utgifterna. Itabell 2 redovisas utgiftsutvecklingen i löpande priser. Omräkningen tilllöpande priser baseras på den utgiftsutveckling i oförändrad pris- och lönenivå(fasta priser) som redovisas i tabell 1. Till grund för omräkningen ligger deanlaganden enligt lågaltemativet som presenteras i kapitel 1. För varje anslagpå statsbudgeten beräknas utgifterna utifrån de regler som gäller för deutgiftsstyrande faktorerna. Sålunda har exempelvis folkpensionsanslaget räknatsupp med antagen basbeloppsutveckling medan beräkningarna avförvaltningsanslagen baseras på den antagna utvecklingen för löner och priser.Vissa särskilda utgifler har, som tidigare nämnts, vid beräkningarna i löpandepriser anpassats lill pris- och löneutvecklingen även om någon formellindexkoppling inte föreligger. Nedan presenteras ensammanställning av departementens verksamhetsområden, dels i oförändrad pris-och lönenivå (tabell 1), dels i löpande priser enligt lågalternativet (tabell2). Därefter följer en uppdelning på varje enskilt verksamhetsområde ioförändrad pris- och lönenivå. 1988/89:150 Bilaga1.2 A .S'c: o * c 00 c-o ON ON " ~ U .S ON m .Ä...ÄvCiv$-...Ci-P-.P- VO m O f* rst « ' r-- r- in OO r O T o'" " o" O O Ö rsi" o" f ' cT Prop.1988/89:150 Bilaga 1.2 c -Q 0 o .Son o o-2 oo o + + + + I 0 « VO ' O t r- f*| " fN - O < cT ' cT ' o" o' Ö o" rn Ö CvT r I I I + I + 00 orr-fOO'-''v''~»0 N fN- CNtNmON 00a\ 00 m \o Os o C) ++ +11+ l+llll I rslTtvO(N(NV-i« vOrnrNtN o o I + I + I I I + I I +I I TrOQCT000«/O~''O "i r-osoor-i~-rt\oso r-i o "s© ON fN r v 00 >Or-00--H/- rJ- Tj-000'r- fNOsOvoofNro o sO r- w-> fNOOO + + + +I 1 I I l+l+l I + vooovotOOsrsivovorsooTj-triTj-o\ cC'(0>/mm>/omoom m c "2 !u u c c c o c 5 o. a c u ra *j t/i _, *- O OJ W "c IJ u o c a> o t: C u ra ra ra D. IU 1» "O -o T3 V) (U « b .tt -itf > c c w o U U U T3 E E C '5i (U QJ OJ uT M n I» g "u " h .= ; M 2 :0 t* ; CQ = u So A- n co * c op c73 ON On g = 8 .=5; ?> r- .ti o '2 °0 " C t :0 " " o\ o On r~~-' O O O r-~ Tt ON (*n oo rn i/-r r rn ri */ tj- r oo o O « ' + + + + ++ + + + + + I I I Prop.1988/89:150 Bilaga 1.2 CJ C ON O o '2 oo ON <5- a ö- e- s s= a- ö- -::::--.P--P-.P oooofNONtr-oo-sOooTj-icnoN rn ++++I+++I++II+ + Ttm"fN-Ovrn\OTt>/i/mr-- rsooO''oo"/ tj- as v> ' rn (N (N 0\ -on-io 'ONrgi.rtmmr- r-0'''rir~-oown Tt o _ m r ON + + + + + + + + + + I++ I + Ovo Tj- voooTj- mTTTt oo tTi ooooso'' somosrr-i r- oc rvou-)untinr-jr- mos tt Tt o\ ++ + + + + + + + + + ++ t + Tr»/ONr-IOOONfN Tt \000'/~i "N (Nvomr-t \om fsoo m mj O NO fN (N rl 0 NOooNorNOONeNsOsorsooTf>y-'Troo-OOooorsiTj-Tj-vornTfmr- 0'/~iOONTtoO'r--oo>/>/ONr- mmfNouoofi/OfNm ON miO-(NTT rjrs un OJ ra T3 a VI dj E C 'öö - 1) (U 'ö"S o E 5 O.S iii ti. 'i 2 :0 oi r-imii/Nor-ooONO rim- 3 1988/89. Varjedepartements verksamhetsområde inleds med en tabell som redovisarutgiftsutvecklingen för de olika utgiftsgrupperna. Redovisningen görs i 1989/90års priser. Prop.1988/89:150 Bilaga 1.2 kr., oförändrad pris- och lönenivå förändring 1989/90 1990/91 1989/90-1993/94 + 1 500, Justitiedepartementetsverksamhetsområde omfattar bl.a. åklagarväsendet, domstolsväsendet ochkriminalvården. Resursförbrukningeninom rättsväsendet är till slor del beroende av brottsutvecklingen och hur storandel av brotten som kommer lill polisens kännedom. Brott mot somhar kommit till polisens kännedom har ökatmed i genomsnitt 3,. uppgick antalet anmälda brott motbrottsbalken till ca 950000. Antalet anmälda brott mot annan lagstiftning (t.ex. skattebrott, trafikbrott och narkotikabrott) har från en hög nivå år1981/1982 minskat och uppgick till ca 143000. I beräkningarna förlångtidsbudgetperioden görs dock ingen prognos av den framlidabrottsulvecklingen. Iregeringsförklaringen har slagits fast atl domstolarnas fömtsättningaratt utföra sitt vikliga arbete måste förbättras.