prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — Regeringen uppdrog ålbyggnadsstyrelsen att utarbeta enlokalförsörjningsplan för successiv överflyttning av nämnd andel av verksamheten vid HLS till kommun. Enligt redovisning kan den nya anläggningen ståfärdig tidigast . Investeringskostnaden bedöms uppgå till 300 milj. kr.Byggnadsstyrelsen utgårfrån att staten förvärvar tomten och slår som ägare till byggnaderna. 1988/89:100 En lokalisering lillSödertälje kommun ger möjlighet att samla huvuddelen Bil. 10 avverksamheten under samma tak i moderna och for verksamheten anpassade lokaler.Jag avser att föreslå regeringen att ge i uppdrag attutarbeta ett byggnadsprogram i enlighet med sittförslag. Lokaler för utbildningeni geologi och geografi vid i hyrs f n. i faslighetenKungstenen 2. Fastigheten såldes av staien och lokalerna fårhyras t.o. m. (prop 1987/88:25). Som ersättning förnuvarande lokaler räknar jag med all nybyggnad av geologihus I skallkunna igångsättas . Kostnaden beräknas till preliminärt 90milj. Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagenatt ta del av vad jag haranfört om lokalförsörjningen m.m. för högskola och forskning samt kulturändamålm. 1987/88 Utgift 11 157 779 1988/89 Anslag 10436000' 1989/90 Förslag 12 144000 ' Av anslaget /89 har . inte ställts till UUH:s disposition till följdav tillämpningen av en utgiftsram. föruniversitet och högskolor (UUH) är en central förvaltningsmyndighet med uppgiftatt planera och upphandla utrustning, sluta centrala avropsavtal och ramavtalför upphandling av utrustning samt att stödja myndigheterna med rådgivning ochutbildning i deras verksamhet med att anskaffa utrustning. Nämndensverksamhetsområde är de statliga högskoleenheterna inkl. lantbruksuniversitetetinom område, de statliga arkiven, biblioteken ochmuseerna, Operan och Dramatiska teatern samt de övriga inrättningar som regeringenbestämmer särskilt, f. n. inom miljö-och energidepartementetsområde. För UUH gäller förordningen 1988:680 med instruktion och högskolor. 1988/89 Beräknad ändring Förvaltningskostnader 9406000' + 442000 ' Av anslaget förbudgelåret1988/89 har . inte ställts tillUUH:s disposition till följdav tillämpningen även utgiftsram. for universitet och högskolor Prop. 1.UUH har ej redovisat ell s.k. huvudförslag enligt utfärdade direktiv utanföreslagit alternativa sätt alt spara genom att inrymma mer inom anslaget. UUH framför att denav statsmakterna begärda besparingen medför alt personalstyrkan måste reduceras,eftersom andra besparingsmöjligheter är uttömdaefler tidigare genomförda besparingar. Den av stalsmaklerna önskade förnyelsen av UUH som ägt rum de senasteåren skulle motverkas (jfr prop.1984/85:100 s. 592). Dessutom minskar UUH:s möjligheter atl konkurreraom kvalificerad arbetskraft. Tillsammans medför delta atl UUH blir mindrelönsamt för staien. UUH anför att arbetsbelastningen vid myndighetenökat mycket kraftigt beroende på höjda kostnadsramarFör UHÄ:s fördelning och För FRN:s fördelning samt atl utruslningsplanen för högskoleenheterna till förts kostnadsramar för nyutrustningsobjektmed 21,5 milj. kr (prop. 1987/88:86 om särskilda regionalpolitiska insatser i Norrbollens län m.m.). UUH räknar med attutrustningsplaneringen framöver kommer all inriktas mot analys av utrustningsbehov i samband med lokalförsörjning och mot alt UUH i samarbete med UHÄkartlägger utruslningssituationen inom områden som avses bli föremålför riktade insatser. Sådana insatser ger möjlighet till samordnadupphandling, vilket ger avsevärda ekonomis ka vinster. /88har UUH fått ta i anspråk 1,2 milj. kr. för förvaltningsändamål, inkl. anskaffning avdatorutrustning m.m., från anslagspostenTill regeringens disposition som kompensation för ökad arbetsvolym. UUHbedömer atl ytterligare förvaltningsmedel kommer att erfordras för innevarande och kommande budgetår, för atlinte handläggningstiderna skall förlängas. Enligt instruktionenför UUH åligger del nämnden att stödja högskoleenheterna m.fl. genom rådgivning och utbildning i derasverksamhet med att anskaffa utrustning. Förplanering och genomförande av inköpsul-bildning vid högskoleenheterna harregeringen tidigare anvisat medel från anslagspostenTill regeringens disposition. Kostnaderna har uppgått till ca . UUH har den 4oktober 1988 lämnat en verksamhetsberättelse för /88. Utrustningsplaneringen har omfattat delsdirektansvar för vissa projekt, delsmedverkan i de programansvariga myndigheternas planeringsarbete inom , jordbruksdepartementetssaml miljö- och områden. 1 verksamhetsberättelsen framhållerUUH beträffande upphandlingen, att värdet av nämndens beställningar hosleverantörer under /88 nått rekordbeloppet 255 milj. kr. Upphandlingen har främst gälltvetenskaplig, ofta tekniskt komplicerad utrustning. De störstaproduktområdena har varit laboratorie- och datorutrustning. Ett betydande antalköp har skett av bl.a. televäxlar, elektronmikroskop och minisuperdatorer.Nämndens 15 mest lönsamma alTärer med enbeställningsvolym av sammanlagt ca har givit rabatter på drygt 18 milj. kr. i relation till priser angivna i deursprungliga anbuden. Genomsnillsbeloppel för beställning Prop. till leverantörhar legat kring . Under budgetåret har tillkommit Bil. 4 avropsavtaloch 6 ramavtal. De statliga myndigheternas anskaffningar medslöd av centrala avropsavtal som nämnden träffat har uppskattningsvisbelöpt sig lill ca 410 milj. kr. vidare lagts ned på stod åt den lokala upphandlingen. Som jag har nämnt (prop. 1987/88:100 bil. 543) anser jag, att del är myckel angeläget att tillgängliga medel förulrustningsanskaffning utnyttjas på ett så effektivt sätt som möjligt och allUUH:s medverkan vid upphandlingen av utrustning koncentreras tillstora och ekonomiskt viktiga projekt. Jag vill erinra omall riksrevisionsverkel i rapporten , dnr 1987:1441, bekräftar att samordningen av statliga inköp är en mycket bra affär förstatsverket. Jag anser, att den tillämpning av givna riktlinjer, som UUHredovisat i sin verksamhetsberättelse, visar goda exempel på della. För nästa budgetårberäknarjag anslaget enligt ett huvudalternativ samt med justeringar förpris- och löneomräkningar. Resurserna för planerings-och upphandlingsverksamhelmåste dock stå i viss relation lill aktuella volymer. Även för nästa budgetårräknar jag därför med alt vissa medel under anslaget Inredning och utrustning av lokaler vidhögskoleenheterna m.m. börfå användas för nämnda ändamål. Vad beträffar medel för fortsatt inköpsutbildning återkommer jag till regeringen i annan ordning. Jag har i mittförslag beaktat att tjänstebrevsrälten föreslås slopad för UUH fr. o. m.den Ijuli 1989. Vidare har anslagetjusterats med hänsyn till förändringen av RC- organisationen, dvs. redovisningscenlralerna (jfrprop. 1988/89:100 bil. Jag hemställer att regeringen föreslår att och högskolor för /90 anvisaelt förslagsanslag av . Inredning och utrustning av lokaler vidhögskoleenheterna m. m. 1987/88Utgift 335450423 Reservation 167579557 1988/89Anslag 418000000 1989/90 Förslag 377 000000 Från detta reservationsanslagbetalas utgifter för inredning och utrust ning avlokaler vid högskoleenheterna inom utbildningsdepartementels verksamhetsområde saml vid vissa statliga institutioner inom bl.a. skol- 481 31 1988/89. Av anslaget disponeras innevarandebudgetår 85 milj. kr. av byggnads- Bil. 10 styrelsen enligt en avregeringen fastställd inredningsplan. ochhögskolor (UUH) disponerar 331 milj. kr. enligt cn av regeringen fastställdutrustningsplan. En anslagspost om 2 milj. kr. står till regeringensdisposition. hemställer att 77 milj. kr. anvisasför verkets inredningsverksamhet /90, vilket innefattar en höjning av kostnadsramenFör fördelning med 20 milj. kr.UUH föreslår medöverlämnande av förslag från berörda myndigheter m.fl. att den för UUH:s verksamhetsområde avseddaanslagsposten för /90beräknas till 365 milj. kr., vilketinnefattar en höjning av kostnadsramenFör universitets- och högskoleämbetets fördelning s. k. UHÄ-ramen- med 105 milj. kr. För tiden den 1januari 1987 till beräknar byggnadsstyrelsenprislägesförändringen till genomsnittligt . UUH har bedömt att prisläget inteförändrats. För inredning föreslår nya ellerändrade kostnadsramar till ett sammanlagt belopp om ca 157 milj. kr.fördelade på 21 olika inredningsobjekt.Av beloppet avser ca 100 milj. kr. inredning till följd av 9 planerade ellerpågående byggnadsobjekt. UUH föreslår inom sitt ansvarsområdekostnadsramar för utrustning till särskilt redovisade utrustningsobjekt för sammanlagt ca 755 milj. kr. Avbeloppet avser ca 97,8 milj. kr.utrustning till följd av 9 planeradeeller pågående byggnadsobjekt. i gällande inredningsplan finnskostnadsramar om ca 546 milj. kr. uppförda i prisläget . Med utgångspunkt iredovisat förslag föreslår jag att i inredningsplanen för nästa budgetår försupp kostnadsramar om sammanlagt . i prisläget den Ijanuari 1988 för ombyggnad inom fd. Sl-området för dalavetenskapliglUblldnlng i , landsarkivet i , .samhällsvetenskapligt centrumI , i , högre konstnärlig utbildning i ochelevbosläder for specialskolan. Deinrednlngskoslnader som följer av byggnadsslyrelsens planerade upprustning av byggnad. AB 43:18. forkemi vid tekniska högskolan I Slockholmoch vilka harberäknat till 8 milj. kr., räknar jag med skall rymmasinom kostnadsramen För fördelning. I gällande utrustningsplan finnskostnadsramar om . uppförda i prisläget den 1 januari1987. Förutrustningsändamål föreslår jag att kostnadsramar om sammanlagt 18,1milj. i prisläget fors upp i utrustningsplanen för 482 nästabudgetår för ombyggnad inom fd. SI- området i och sam- Prop.1988/89:100 hällsvetenskapllgl centrum I . Beträffandeutrustning JÖr ombyggnaden för historiska museet i kv. Krubban i Stockholmräknar jag med att kostnader för säkerhetsutrustning och larm får rymmas inom kostnadsramenFör statens kulturråds fördelning. Andraunder /90 nödvändiga kostnader återkommer jag tillregeringen om i annan ordning. Jag räknar med atl de ytterligarekostnader för utrustning som kan uppkomma isamband med att högskoleutbildningen inom leko-ornrådel I flyttar till andra lokaler får rymmas inom kostnadsramen För universitets-och högskoleämbetets fördelning. För nya telefonväxlar beräknarjag ettramutrymme om . och föruiredningskosinader (/90) föreslår jag en kostnadsram om500000kr. UHÄ har i sin anslagsframställning föreslagit en förstärkningav kostnadsramen för UHÄ:sfördelning (UHÄ-ramen) med 105 milj. kr. samt förutskickat atl ytterligare förstärkningar behövs iframtiden. Av den föreslagna nyaramen om 292 milj. kr. för /90 skulle 182 milj. kr. användas till olika slag av riktade insatser (kemi/kemiteknik, fysik/teknisk fysik, försöksdjursulrustning, humaniora, nyautbildningar, bibliotek, SU-NET,mindre byggobjekt, m. och 110 milj. kr. avsättas som en ram för lokalfordelning. Med anledning av UHÄ:s förslag vill jag framhålla följande. Frågan omutrustningsslandarden inom högskolan har tilldragit sigsärskild uppmärksamhet. Bakgrunden är bl.a. att den snabba tekniskautvecklingen ställer ständigt nya krav på modern utrustning. Vidare finns utbildningsområden inom vilka enallmän kvalitetshöjning ansesbehövas. Stora belopp har tillförts för utrustningsändamål. Jag anser dockatt denna fråga inte framgent kan lösas genom ständiga resurstillskott. I stället behöver en omprioritering skeinom ramen för befintliga medel. Praktiskt tagelalla verksamhetsmedel som anvisas till utbildning och forskninginom högskolan disponeras enligt beslut av de lokala myndighe terna. Det är därför enligt min mening nödvändigt att de lokala högskole myndigheternai fortsättningen ägnar väsentligt ökad uppmärksamhet åt de frågorsom har att göra med anskaffning av utrustning. För attutrustnings standarden skall kunnaupprätthållas på en tillfredsställande nivå krävs ett långsiktigt målmedvetet arbete. Detta arbete måste på lokal nivå innebära att man tillräckligt beaktar att utrustning har begränsadlivstid och att man därför vid den lokalabudgeteringen behöver avsätta tillräckli ga medel för anskaffning. Utrustning måste således prioriteras på ett sådant sätt vid den lokala fördelningen avnu befintliga medel att en rimlig balans mellan olika resursslag uppnås. Jag anser att det är en mycket viktig uppgift för högskolestyrelserna altse till att en sådan planering och budge tering genomförs inom ramen för de totala medel som står till deras ' 483 Jag räknar med att berörda myndigheter idet fortsatta arbetet ägnar Bil. 10 tillräckliguppmärksamhet åt de frågor jag harberört. Delta bör leda till att manlokalt efter hand får större möjligheter till utrustningsplanering och tillatt utruslningssituationen stegvis förbättras. Jag avser att senare återkomma till regeringen med ett uppdrag till UHÄ att till den komma in med enredogörelse för uppnådda resultat. UHÄ-ramen användsbåde till centralt beslutade riktade insatser och tillallmän ersättningsanskaffning genomramutrymmen som fördelas lokalt. Ensådan utveckling, som jag nämnt i det föregående, minskar eller eliminerarbehovet att centralt avdela ramar till lokal fördelning för allmän ersättningsanskaffning.Jag anser dock all det finns behov av centralt beslutade riktade utrustningssatsningar av det slag UHÄ har angivit isin anslagsframställning. Redan fr.o.m. /90 bör UHÄ-rameni allt väsentligt användas till deriktade insatserna. Övriga ändamål bör tillgodoses genom lokaladispositioner. Jag föreslår attkostnadsramarna För universitets- och högskoleämbetets fördelning UHÄ-ramen - och För Jör.skningsrådsnämndens fördelning ~ FRN- ramen - för /90förs upp med oförändrade belopp, dvs. resp. 103 milj. kr. I likhet med föregående år föreslår jag attkostnadsramar om 187 milj. kr. resp. 103 milj. kr. vardera för de efterföljande budgetåren 1990/91 och1991/92 förs upp i utruslningsplanen för UHÄ- ramen resp. FRN-ramen. I inredningsplanenär kostnadsramen För byggnad.sslyrelsens fördelning för innevarandebudgetår uppförd med 52,5 milj. kr. De årsbundna kostnadsramarna förinredning för de kommande budgetåren är enligt helt otillräckliga.Byggnadsstyrelsen påpekar bl.a. att det råderbrist på inredningsmedel för framför allt mindre ombyggnader och omdispositioner. Vidare finns det inom det äldrelokalbeståndet uppdämda behov avinredningsålgärder. föreslår därför att kostnadsramarna för budgetåren 1989/90 och1990/91 utöver prisomräkning höjsmed 20 milj. kr. till 76 175000 kr.För alt tillgodose de behov av inredningsålgärdersom finns föreslår jag genom omfördelningar en förstärkt kostnadsramFör byggnadsslyrelsens fördelning för /90 med 17,5 milj. kr.till 70 milj. kr. I likhet med föregående år föreslårjag att kostnadsramar om 70 milj. kr. vardera för de efterföljande budgetåren 1990/91 och 1991/92förs upp i inredningsplanen. Kostnadsramen För.statens kulturråds fördelning är för innevarande budgetår iutrustningsplanen uppförd med 2,5 milj. kr. beräknar kostnadsramenför /90 till 3 milj. kr. Jag beräknar kostnadsramen för nästa budgetår till . Vid utgången /88 utgjorde behållningen pä ifrågavarande anslag drygt 167milj. För innevarande budgetår har 418 milj. kr. förts upp underanslaget. För nästa budgetår räknar jag med att sammanlagt 377 milj. kr.bör anvisas. Av dessa medel behöver 2 milj. kr. tillföras anslagsposten Till regeringensdisposition. Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. bemyndigaregeringen att besluta om anskaffning av inredning och utrustning av lokaler vidhögskoleenheterna m.m. inom de kostnadsramar som jag förordat i del föregående, 2. till Inredningoch utrustning av lokaler vid högskoleenheterna m.m. för /90 anvisa ett reservationsanslag om . 1988/89: 100 Bil. Lag om ändring i skollagen (1985:1100) Härigenomföreskrivs i fråga om skollagen (1985: 1100) dels att 2 kap. 3 § skall upphöraatt gälla, dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 2 kap. 11 §, samtnärmast före 2 kap. 11 § en ny rubrik av följande lydelse. I varje kommun skall det fin-ruis en avkommunfullmäktige antagen skolplan för de skolformer som kommunen är huvudmanför. Åv skolplanen skall särskilt framgå deåtgärder kommunen avser vidta för att för skolan uppsatta mål skall uppnås. En skolplan skall alltid antas varje årsom följer närmast efter det när allmänna val till kommunfullmäktige har ägtrum. Efter kommunens bestämmande får skolplaner också antas däremellan. Denna lag träder i kraft, såvitt gällerupphävandet av 2 kap. 3 § vid utgången av , och i övrigt . Ledamöter ochsuppleanter i länsskolnämnderna som utsetts enligt de upphävda bestämmelsernai 2 kap. 3 § skall behålla sina uppdrag till mandatperiodens slut, om interegeringen bestämmer annat. Skolplan som anges i2 kap. 11 § skall antas första gången senast . Bilaga 10.2 Prop. 1988/89:100 Bil. Lag om ändring i vuxenutbildningslagen(1984:1118) Härigenom föreskrivs att det ivu.xenutbildningslagen (1984: 1118) skall införas en ny paragraf, 2 kap. 4 §,av följande lydelse. En sådan skolplan som avses i 2 kap. 11 §skollagen (1985:1100) skall omfatta även grundvux, komvux och särvux somkommunen är huvudman för. Dennalag träder i kraft . Bilaga 10.3 Prop. 1988/89:100 Bil. Sammanfattning avrapporten (Ds 1.988:42) Utbyggd högskoleutbildning iGotlands och samt i och södradelen äv Stöckholrhslän delbetänkande rörande De sakkunniga sammanfattar rapporten enligt följande: Nuvarande högskoleutbildning i ochutgångspunkter Vi använder som det samlande begreppet för såvälkommunerna som övriga kommuner idenomgivande . Vi redovisar en rad faktorer, t. ex. kommunikationer,näringslivssammansättning, arbelskraflspendling och service, som visar på dennäringsgeografiskt koncentrerade region som finns i . utgör en avSveriges mest expansiva industriregioner med huvudsaklig inriktning mot verkstadsindustrin. Antaletarbetstillfällen har ökat mycket kraftigtde . Vid flera av de stora förelagen finns en omfattandeforsknings- och utvecklingsverksamhet. Vid dessa, men även vid andra förelag, finns därför ett mycket stort behov avvälutbildad arbetskraft. Högskoleutbildningen'har byggtsut betydligt och har1987/88 en,volym om ca 330 årsstudieplatser varav 250 på olikautbildningslinjer. En väsentlig del av utbildningen har tillkommit som ett led i de satsningar del s. k.Uddevallapaketel som framkallats genomnedläggningen av Uddevallavarvet. FÖr.högskoleutbildningen i Fyrstadsvarar olika högskoleenheter. Fyrsladskommunerna har inrättat en särskild kommitté för högskolefrågorna ochrill denna knutit ett högskolekansli.Den kraftiga expansionen av högskoleutbildningen har varit möjlig tack vare ell betydande engagemang från olikahåll i . Utöver de statligaresurserna för utbildningen har sålunda mycket betydande insatser gjorts frånbl. a. lokala och regionala myndigheter samt olika förelag. Förslag till högskoleorganisation i Vikonstaterar i detta avsnitt atl en sammanhållen planerings- ochledningsorganisation bör skapas för högskoleutbildningen i . Vi överväger olika möjligheter till hur en sådan organisation skulle kunna utformas.. Vid en samlad bedömning av högskoleutbildningens behov i har vi kommit fram tillatt det bör inrättas en självständig högskoleenhet där. Av bl.a.praktiska skäl och för att under lätta ett statligt överlagande av kostnaderna för högskolans totalaverk- 488 samhetanser vi det dock inte möjligt att inrätta den självständiga högsko- Prop.1988/89:100 lan . Vi föreslårdärför Bil. fl» en högskola inrättas i senasiden Ijuli 1992; atlhögskoleverksamheten fram till dess liksom förberedelsen för all inrätta högskolanskall ledas av en interimsstyrelse som inrättas saml all staten i principskall svara för de totala utbildningskostnaderna men att visst lokalt stödanvisas för verksamheten . 1 första hand räknarvi med olika insatser för lokaler och utrustning från de berörda kommunerna. För att markerautbildningens lokalisering och det samlade stöd och engagemang som iregionen står bakom högskoleutbildningen föreslår vi atl högskoleenhetens namn skall vara Högskolan iFyrstad. atthögskolestyrelse, rektor och de centrala kansliresurserna bör lokaliseras till samt all en successivuppbyggnad sker av en högskoleförvaltning fr.o.m. /90. Det är angeläget med en fortsattutbyggnad av högskoleutbildningen inombefintliga och nya områden i . Vi föreslår därför bl. a//driftteknikerlinjen utökas med 15 /91; att en lokal linjeinom ekonomiområdet om 80 poäng och med 30 antagningsplatser anordnas i fr.o.m. läsåret1990/91; att 30 platser påförskollärarlinjens 50-poängsvariant tilldelas högskolan i menförläggs till fr.o. att den utbildningsom bekostas inom Uddevallapaketet skall finansieras medreguljära resurser för högskoleutbildning då de särskilda regionalpolitiska medlen är slut; altingenjörsutbildning på mellannivå byggs ul i i enlighet med den s. k. SIM-gruppens förslag samt att en successivförstärkning sker av utbudet av fristående kurser avsett for såväl fort- ochvidareutbildning som ett mer allmänt bildningsbehov. 1 enlighet medönskemål från högskolekommillén i anser vi atl högskoleutbildningendär i huvudsak bör lokaliseras med följande fördelning mellan kommunerna: ca 2/3 ca 1/3 utb kopplad till bl.a. havsmiljö och de speciella resurser som finns i kommunen Även med en självständig högskola iFyrstad anser vi all ell fortsatt nära Prop. 1988/89:100 samarbete med denu ansvariga högskoleenheterna är värdefullt. Vi anser Bil. all utbildningen avdrifttekniker och förskollärare liksom den utbildning som ännu anordnasinom ramen för Uddevallapaketet bör fortsätta med oförändrathuvudmannaskap även efler den Ijuli 1989 men att all övrighögskoleutbildning som anordnas i överförs till interimsstyrelsensi ansvarsområde fr. o. m. . Med de förslag tillhögskoleutbildning som vi redovisat kommer volymen all öka successivtfrån nuvarande drygt 300 årsstudieplatser till omkring 700 i början av1990-talet. För den högskoleorganisation och utbildning vi föreslagiterfordras under interimsperiodenen resursförstärkning, utöver vad som disponeras, med 3,3 milj. kr. /90, 2,5 milj. kr. 1990/91och 1,1 milj. kr. 1991/92. De totalastatliga resurserna för hela den högskoleutbildning i , som vi föreslagit, uppskattar vi kommer atl uppgålill i runda tal 9,4 milj. kr. /90, 13,5 milj. kr. 1990/91 och14,6 milj. kr. 1991/92. Till dettakommer resurser för bl.a. förvaltningsändamål. Till dessa statligamedel kommer slutligen de resurser som satsas från bl.a. kommunernai på främst lokaler och utrustning. Vi har inte ansett delmöjligt att närmare kostnadsberäkna dessa insatser. Mycket grovt har vi dock uppskattat enbart lokalkostnadernatill ca 2 milj. kr. Bilaga 10.4 Prop. 1988/89:100 Bil. Sammanfattning avbetänkandet (SOU 1987:50) Högskolans journalistutbildning Efter regeringens bemyndigande tillkalladesen särskild utredare, verkställandedirektören , för att utreda vissa frågor som rör högskolans journalistutbildning. Betänkandet överlämnades i augusti1987. Detta är en kort sammanfattning av densärskilde utredarens förslag. För en merutförlig redovisning av förslagen hänvisas lill betänkandet. Enligt utredarenkräver en meningsfull förändring av högskolans journalistutbildning genomgripande åtgärder. Utbildningenföreslås fortfarande vara tvåårig men den nuvarande praktikterminen ersättsmed en veckas miljöpraktik och sex veckors praktik i nyhetsjournalistik och reportage. Grundutbildningendelas in i tre block, ett samhällsvetenskapligt block (20 poäng), ettjournalistblock (40 poäng) saml ell fördjupningsblock (20 poäng) med bl. a. medieinriklade kurser. Den tvåårigautbildningen skall ha 200 nybörjarplatser, dvs. 40 platser färre än i den nuvarandejournalistlinjen. Platser motsvarande denna minskningskall slå öppna dels för studerande som har annan högskoleutbildning om minst 80 poäng och som önskar genomgåjournalistblocket, dels för personermed journalistisk yrkeserfarenhet eller med journalistutbildning vid vissa folkhögskolor som villstudera det samhällsvetenskapliga blocket. Utbildningen av informatörer inom journalistlinjen börupphöra. Antagningsprov lill utbildningen skall återinföras. En forskningsförberedande påbyggnadskurs om 20 poängföreslås.