prop · GC0380 · 1988-12-31 00:00:00 — Inomramen för försvarsområdesförbandens utbildning bör försök göras /90-1991/92för att klarlägga om utbildningsmålen för de s. k. skyddsförbanden kan nås med2 1/2 månaders utbildning eller om utbildningstiden behöver vara längre än 21/2månad. Överbefälhavaren föreslår vidare att 21/2 månaders grundutbildning förskyddsförbanden planeras fr. o. m. . De befal-uttagna värnpliktiga iförsvarsområdesförband och skyddsförband ges längre utbildningslid. Beträflfandemarinen föreslår överbefälhavaren att, i likhet med armén, förband medförsvars- och skyddsuppgifter ges en grundutbildningstid om 5 resp. 2 1/2månader. Försökeninom armén föreslås omfatta värnpliktiga som enligt nuvarande planer främst äravsedda att grundulbildas och ingå i krigsförband som skall avvecklas elleromorganiseras. 1 första hand gäller detta infanleribri-gader 66 M samlfristående skyttebataljoner. Överbefälhavaren anser att de frigjorda personellaoch materiella resurserna därvid tidigt kan utnyttjas för uppbyggnad av detterritoriella försvaret i en ny stmktur. Enligtöverbefälhavaren skall behovet av beredskapsförband inom armén ihuvudsak tillgodoses genom gmndulbildning av särskilda beredskapsplutoner(kompanier). Huvuddelen avberedskapsförbanden avses därefter krigsplaceras i försvarsområdesförband(försvarskompanier och försvarsbataljoner). Överbefälhavarenanser vidare att genom alt förbanden i stor utsträckning rekryteras lokall ochges en utbildning som inriktas mot resp. bered-skapsuppgift kanutbildningstiden förkortas. Försökenföreslås genomföras vid sju tifl tio myndigheter inom armén Prop. 1988/89: 80med en fördelning över de flesta militärområdena. Inommarinen bör försöken omfatta värnpliktiga som enligt nuvarande planer skallingå i basbevakningskompanier i flottan resp. beredskapsplutoner ikustartilleriet. Inom marinen berörs ca fem myndigheter av försöken. Kostnadsbesparingarnamed förkortad utbildning /90- 1991/92 bedöms av överbefälhavarentill 75-100 milj. kr. för armén och ca 25 milj. kr. Påsikt kan det enligt överbefälhavaren också bli aktuellt att förändra repetitionsutbildningensomfattning med bl. a. fler och kortare övningar. a. arméns utbildningssystem skall behandlas av den tillkalladeförsvarskommittén. Jag tar därför inte ställning till överbefälhavarensförslag som jag i det föregående har redovisat. Jag förordar dock att iavvaktan på nästa försvarsbeslut försök med förkortad grundutbildning fårgenomföras inom armén och marinen under budgetåren 1989/901990/91. För enmycket begränsad del avslutas försöken dock tidigast vid utgången av augusti1991. Försöken skafl för icke befalsuttagna värnpliktiga omfatta fem månadersgrundutbildning. De värnpliktiga som deltar i försöken skall efter fullgjord gmndulbildningkrigsplaceras i försvarsområdesförband (försvarskompanier ochförsvarsbataljoner). Förslag tifl lag om försök med förkortad gmndulbildningför värnpliktiga har upprättats inom försvarsdepartementet och bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga 2. Enligt lagförslaget får försökenomfatta högst 5 500 värnpliktiga vid armén och högst 500 vämpliktiga vidmarinen för varje utbildningsår. Försöken gäller endast kategorierna E, F och Gvid armén och F och G vid marinen. I lagförslaget har angetts en högstagrundutbildningstid . Orsaken tifl detta är att vissa vämpliktiga kategori E inom armén som rycker in och skafl omfattas avförsöksverksamheten, bör fullgöra en minsta tid om i stället för150 dagar som gäller för övriga meniga i försöksverksamheten, för att kunnaslutföra sin utbildning med övriga kategorier. hardenna kategori värnpliktiga en gmndutbildningstid om lägst 290 och högst 315dagar. Det bör ankomma på regeringen att ange de närmare villkoren förförsöksverksamheten. Jagredovisade i förra årets budgetproposition hur kontantförmånerna till värnpliktigahade utvecklats . Jag konstaterade då att dessa förmåner hadehöjts i en takt som avsevärt översteg den allmänna standardhöjningen. Ijuni 1988 redovisade överbefälhavaren en undersökning av de värnpliktigasekonomiska situation. Undersökningen var upplagd så att den kunde jämföras meden liknande undersökningsom gjordes . Utanatt gå in på några detaljer kan jag konstatera att jämförelsen mellan dessabåda undersökningar styrker min tidigare beskrivning av värnpliktsförmånernasutveckling. Jag har dock beräknatmedel för en höjning av värnpliktsförmånerna Prop. 1988/89:80 även budgetåret1989/90. Efter indexuppräkning beräknar jag utrymmet för höjning av devärnpliktigas förmåner till ca 35 milj. kr. Inomramen för detta utrymme anser jag att dagersättningen bör höjas med I kr. Efter 230, 300 och 360 dagars tjänstgöring utges somtidigare tillägg med 15, 30 resp. . Vidarebör den behovsprövade familjepenningens maximibelopp för hustru höjas med 185kr. Detekonomiska utrymmet medger vidare att ca 13 milj. kr. avsätts för förbättringaravseende förplägnadsersättningen. Denu redovisade höjningarna beräknas kosta ca 25 milj. kr. Det resterandeutrymmet bör avsällas för alt finansiera ökade kostnader för bostadsbidragtill följd av hyreshöjningar m. m. Deförbättringar av förmånerna till de värnpliktiga som jag förordar bör genomförasden . Itillämpliga delar bör förbättringarna också gälla andra som uppbär ersättningenligt samma grunder som värnpliktiga, t. ex. vapenfria tjänstepliktiga. Höjningenav familjepenningen kräver ändringar i familjebidragslagen (1978:520) medan detankommer på regeringen att besluta om övriga ändringar av förmånerna. Förslagtill lag om ändring i familjebidragslagen har upprättats inomförsvarsdepartementet och bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga3. Devärnpliktigas rätt till fria hemresor regleras i, vämpliktsförmånsför-ordningen. Detkan i sällsynta fall uppstå situationer där denna rätt kan orsaka problem. Jagtänker då på exempelvis värnpliktiga som missköter sig på ett sådant sätt attde inte längre accepteras som passagerare av det transportförelag som anlitasför de fria hemresorna. Det kan även gälla den som ådömts en påföljd i form av fritidsstraflfeller extraarbete som skafl verkställas efter det att övrigavärnpliktiga rest hem över veckoslutet. Att förbandet i sådana fall tvingasordna en särskild transport för de värnpliktiga som genom egen förskyllan intekunnat utnyttja den gemensamma transporten är inte rimligt. Jagavser därför att återkomma till regeringen med förslag till erforderligaförfattningsändringar så att det klargörs att det allmänna inte har någonskyldighet att ordna en särskild hemtransport i sådana fall som jag nu har . 4.4.11.4Förändrad handläggning beträffande vapenfria tjänstepliktiga har på regeringens uppdrag utrett och lämnat förslagtill en förändrad organisation vad avser handläggning äv ärenden om tillståndatt fullgöra vapenfri tjänst. Jag avser att senare föreslå regeringen all i enproposition förelägga förslag till förändringar som berörvapenfrinämnden, värnpliktsnämnden och . Jagräknar med att dessa förändringar inte kommer att medföra ökade totalakostnader. 4.4.11.5 Lagrådets hörande Prop. 1988/89: 80 Ifråga om ändringarna i familjebidragslagen är lagstiftningen av sådan beskaflfenhelall lagrådels hörande skulle sakna betydelse. 1 fråga om övriga lagförslagskulle lagrådels hörande fördröja lagstiftningsfrågans behandling så attavsevärt men skulle uppkomma genom dels att försöken med förkortad utbildninginte kan genomföras för att beaktas inför nästa försvarsbeslut, dels attde ökade beredskapskraven inom marinen inte kan tillgodoses. delsföreslår att antaga förslagen 1. tifl lag om ändring i värnpliklslagen (1941:967), 2. till lag om försök med förkortad grundutbildning, 3. lill lagom ändring i familjebidragslagen(1978:520), delsbereder tillfälle att ta del av vad jag i övrigt har anfört omvärnpliktiga och övriga Ijänslepliktiga. 4.4.12Försvarsmaktens mark och byggnader i Överbefälhavarenhar inom ramen för FU 88 studerat lokaliseringen av försvarsmyndigheter iStockholmsområdet. Arbetet har dokumenterats i FU 88 delrapport och byggnader i . Del har resulterat i följande förslag tillåtgärder, som överbefälhavaren vill genomföra under förutsättning attintäkterna från avveckling av etablissement får disponeras för försvarsändamål. Etablissement som Etablissement som föreslås behållas föreslås avvecklas Kanslikasernen vid f d. Överbefälhavarensrapport remitteras , bl. a. lill de kommuner som direkt berörsav förslagen. Föregen del vill jag dels anmäla alt det bör ankomma på regeringen att besluta omförändringar av del slag som överbefälhavaren har föreslagit, dels kommenteraförslagen vad gäller etablissementen och . Fråganom en eventuell avveckling av Tullinge-elablissementel berördes försvarsbeslut (prop. 1981/82:100 bil. 2, FöU 18, rskr. fick därefter regeringens uppdrag alt utreda Prop. 1988/89:80etablissemenlets framtida användning. Nämnden har , mot bakgrund avöverbefälhavarens då aviserade förslag i FU 88, hemställt om regeringensomprövning av uppdraget. I avvaktan på en sådan omprövning av uppdraget låternämnden ärendet vila. Fråganom avveckling av Park-etablissementel togs också upp i 1982 årsförsvarsbeslut. fick därefter regeringens uppdragatt avveckla etablissemenlet. Regeringen har emellertid beslutat alldel tills vidare, och i avvaktan på regeringens beslut om överbefälhavarens nuaktuella förslag, får förutsättas att etablissemenlet får behållas t. o. /92. Jagräknar med att efter avslutad remissbehandling av överbefälhavarens rapportåterkomma lill regeringen i dessa frågor. Jaghemställer att regeringen bereder tillfälle allla del av vad jag har anfört om försvarsmaktens mark och byggnader iStockholmsområdet.. Överbefälhavarenredovisar i programplanen, ÖB 89 92, ett rationaliseringsmål för hela detmilitära försvaret och för perioden 92 om I 700 milj. kr. i prislägefebruari 1988, i förhållande lill /87.Rationaliseringsåtgärderna inom flygvapnet är genomarbetade , och förankrade.Inom övriga huvudprogram pågår detta arbete, och en granskning ochgenomarbetning enligt den metod som tillämpats i flygvapnet görs /89.1 samband därmed omprövas rationaliseringsmålen för resp.huvudprogram. Sammantaget bedömer överbefälhavaren i programplanen att rationaliseringsmålelför perioden 92 kan nås, men att fortsatta rationaliseringar efter handblir svårare att genomföra. anmäler i rationaliseringsplanen, FRP 88, att arbetetmed att i organisationen förankra rationaliseringsmålen ännu inte har kommitså långt all säkerheten är särskilt hög beträflfande möjligheterna attverkligen genomföra de förutsatta rationaliseringarna. Överbefälhavarenbedömer i sin årsredovisning för /88 att möjlighetema ärtillfredsställande all nå rationaliseringsmålel för perioden om I 700milj. Jaganmälde budgetproposition (prop. 1987/88:100 bil. 7.3.11.1) att jag inte ansåg del lämpligt att med dåvarande underlag föreslå några beslut angående rationaliseringsverksamheten under pe rioden /88-1991/92, och all jag förutsatte all överbefälhavaren i anslutning lill den nu föreliggande programplanen skulle kunna redovisa genomarbetade och i organisationen förankrade rationaliseringsmål och ralionaliseringsplaner. Därmed skulle underlag finnas för konkreta förslag . Somjag har redovisat i det föregående avses nästa försvarsbeslut fattas Prop.1988/89:80 och avse tiden efter /91. Del innebär attinnevarande försvarsbeslutsperiod är fyraårig och omfattar budgetåren1987/88-1990/91. Det är därmed naturiigt att nu behandla rationaliseringsfrågornai ett sådant fyraårsperspektiv. Jagkan nu konstatera att överbefälhavarens ambition vad gäller att leda, planeraoch följa upp rationaliseringsverksamheten har höjts. Arbetet har emellertidvisat sig vara mera omfattande och tidskrävande än vad jag bedömde för ell årsedan, och har ännu inte gett så konkreta resultat som jag då räknade med.Detta, och den avkortade försvarsbeslutsperioden som snart är till hälftenavverkad, gör att jag nu bedömer det som mindre meningsfullt att statsmakternafastställer kvantitativa rationaliseringsmål för perioden 91. Det äremellertid angeläget att överbefälhavarens arbete fortsätter, och att därmedrationaliseringsverksamhetens faktiska resultat kanbedömas, och alt även vad gäller rationaliseringsverksamhelen ett förbättratunderlag kan läggas fram inför nästa försvarsbeslut. Enligtregeringens anvisningar för nu föreliggande programplan och anslagsframställningarskall varje myndighet inom del militära försvaret vara föremål för ett fortsallrationaliseringstryck som svarar mot det som gäller för de civilamyndigheterna. Flera av myndigheterna inom huvudprogrammet Gemensammamyndigheter m. m. har inte i sina anslagsframställningar redovisat någonplanerad egen rationalisering. Vid min beräkning av de anslagen har jagtillämpat det s. k. huvudförslaget. Jaghemställer alt regeringen bereder tillfälle att ta del av vad jag haranfört om rationalisering. 5 Forskning och försvarsindustri 5.1 Forskning Försvarsforskningär en viktig förutsättning för att vi skall kunna tillgodogöra oss denmilitärtekniska utvecklingen. Forskningen bidrar till att upprätthålla ettvisst nationellt oberoende till omvärlden bl. a. vid framtagning av viktigavapensystem. Härigenom utgör den ett betydelsefullt stöd för vårsäkerhetspolitik. Tyngdpunkteni den gemensamma försvarsforskningen bör enligt överbefälhavarens uppfattningligga inom de områden som berör informations- och sensorteknik samt vapen,vapenverkan och skydd. Hämtöver bör skyddsforskning bedrivas inomkärnvapenområdet samt beträflfande biologiska och kemiska stridsmedel. Ävenmänniskans roll och förmåga i det framlida kriget bör studeras. Avdeladeresurser för försvarsforskningen kräver koncentration av verksamheten till ettbegränsat antal områden. Härvid bör särskilt sådana forskningsområdenprioriteras där den tekniska utvecklingen går särskilt snabbt eller eljest ärav stor betydelse för totalförsvarets egen utveckling. Sådanaområden är exempelvis informationsteknologi (IT), främst expertsystem medanknytning till ledningssystem och telekrigföring, samt bioteknik och kemi. Förde mililärtekniska tillämpningarna bör kompetens eftersträvas inom deviktigaste delarna av följande områden: underrättelse-,lednings- och sambandssystem, styrdammunition samt land- och sjöminor, splillerskyddoch skydd av slridsfordon. Forskningsstödetbör vidare, enligt överbefälhavarens uppfattning i ökad omfattning genomförassom samlade, systemorienterade insatser inom de koncentrationsområden sombedöms som väsentliga för totalförsvarets verksamhet. Sådan systemorienteradinriktning pågår beträflfande ubålsskydd, pansarvärn, samhällets funktioner ikris och krig, luftförsvar, telekrigföring, ledningssystem samt sjukvård ikrig. och medverkar försvaret idel nationella informationsleknologiprogrammet. Samverkan sker med såväluniversitet och högskolor som industrin. Somett led i de påbörjade förberedelserna inför nästa fleråriga totalförsvarsbeslutoch i arbetet på 1990-års forskningsproposition har försvaretsforskninganstalt fått i uppdrag att utarbeta förslag till försvarsforskningensframtida inriktning. Arbetet skall ske i samverkan med överbefälhavaren,och överstyrelsen för civil beredskap. Jagvill betona betydelsen av all det svenska totalförsvaret kan utformas med egna värderingar och eget kunnande som gmnd. Försvarsforskningen skall i linje härmed stödja utvecklingen genom all tidigt upptäcka, identifi- 63 eraoch analysera sådana förändringar, dels i vår omvärld och dels inom Prop.1988/89: 80 landet, vilka har betydelse för våra försvarsansträngningar. Försvarsforskningenskafl vidare lämna underlag för erforderlig anpassning inom totalförsvaret.Sveriges alliansfria politik gör att vi måste sätta målen högt i dessahänseenden och innebär all den svenska försvarsforskningen måste ha högkvalitet. Jagerinrar också om det senast fattade tolalförsvarsbeslutet (prop. 1986/87:95, FöU11, rskr. 310), belräff'ande riktlinjerna för den framtida försvarsforskningen. Enegen försvarsindustri med kapacitet att utveckla, tiflverka och underhållaförsvarsmateriel är en betydande säkerhetspolitisk tillgång. En egen försvarsindustriär därtill en förutsättning för att vi självständigt skall kunna utveckla,tillverka och vidmakthålla försvarsmateriel under kriser och krig. tolalförsvarsbeslutframhöll bl.a. att industrins förmåga att hålla samman utvecklingoch tillverkning av kvalificerad försvarsmateriel så långt möjligt börbevaras. Det kan ändå inte undvikas att inköp från ullandel av teknisktkunnande, komponenter och delsystem kommer att beslå och även öka i omfattning.Ett sådant samarbete med utländsk industri bygger på förutsättningen att enhög teknisk och industriell kompetens även fortsättningsvis kan upprätthållasinom svensk försvarsindustri. Försvarsindustrinsförmåga och möjligheter att bevara sin kompetens, kapacitet ochkonkurrensförmåga är också beroende av möjligheterna till export. Att enbartlila till svenska försvarets planerade beställningar av utveckling ochproduktion ger inte tillräcklig beläggning vid industrin för en produktion tillrimliga kostnader med bibehållande av en hög teknisk nivå. Överbefälhavarenanför att i förhållande till föregående programplan har fömtsättningarna iårets planering ytterligare försämrats. För att skapa balans mellan uppgifteroch resurser har den materiella förnyelsen ytterligare skjutits på framtideneller reducerats. Medel för forskning och utveckling har därför inom mångaområden inte kunnat avdelas eller tillgodoses enligt planerade behov. Detta innebärenligt överbefälhavaren, att den breda industriella förmågan kanbehållas i tillräcklig omfattning. Överbefälhavarenanser att om den låga beläggningen inte kan kompenseras med export kommerdetta att leda lill större anpassningsåtgärder för industrin än vad somförutsattes försvarsbeslut. Det kan härvid inte uteslutas att någonindustri väljer att avveckla sin utvecklings- och produktionskapacitet inomnågot område. Överbefälhavarenhar prövat möjligheterna att omfördela medel för att öka antalet utvecklingsuppdrag inom svensk industri. Nuvarande ekono miska situation innebär dock, enligt överbefälhavaren att del endast varit möjligt att lägga ut begränsade studieuppdrag . 1989 krävs nya objekt förutveckling inom bl.a. pjäs-, ammunitions- och Prop. 1988/89: 80 robolområdena.I annat fall torde avvecklingsalternativ bli en realitet. Förproduktion inom industrin är beläggningen, bl. a. med anledning av exportbeställningar,acceptabel till , med undantag för varvsindustrin, sombehöver nybeställningar . Somjag har framhållit i avsnitt 4.4.7 Redovisning av JAS 39-projektet gårutvecklingsarbetet med JAS 39 i dess gmridversion in i sin slutfas. Det ärenligt överbefälhavaren önskvärt att teknisk kompetens kan hållas kvar inom flygindustringenom att utvecklingsarbete kan påbörjas för en tvåsitsig version (JAS39 B) och/efler en vidareutvecklad version av (JAS 39 C). Utansådana insatser kommer efter hand svårigheter att uppstå beträflfandeanpassning av flygplan 37- och 39- -systemen till de framtida hoten.Riksdagsbeslutet angående JAS 39 fömtsatte en utvecklingspotential ochtillverkning . Detta beslut löper en påtaglig risk att inte kunna fuflföljas. Föratt bibehålla handlingsfriheten inom angelägna industrisektorer fram till nästaförsvarsbeslut föreslår överbefälhavaren i sitt yttrande över anslagsframställningarnaavseende /90 att ytterligare 650 milj. kr. tillförs studier,utveckling och projektering av ny materiel. Vidare framhåller han att för dettaändamål erfordras ytterligare medel innan nästa försvarsbeslut tar vid. Jagkonstaterar att den föreslagna planeringen av inhemsk malerielförnyelseinnebär en mycket låg beläggning i närtid för studier och utveckling av nyasystem. För vapen-, ammunitions- och robotindustrin kan detta komma att medföraen avveckling av viktig kompetens. Avsaknad av medel för utvecklingsprojekt kanpå också leda till en avveckling av ytteriigare inhemskaindustriresurser och medföra ett ökat utlandsberoende. Alt ta tillbakaförlorad kompetens tar och är kostsam att åter bygga upp. Nedläggninginom vissa industrisektorer kan troligen heller inte . I1987 års försvarsbeslut anfördes bl.a. att med utgångspunkt från försvaretslångsiktiga behov finns ingen obehövlig industriell kompetens. Däremot finnsdet ett flertal områden där den svenska försvarsindustrins kapacitet behöveranpassas till försvarsmaktens behov av materiel och till rimligaexportantaganden. Jag anser att försvarsbeslutets slutsatser i allt väsentligtfortfarande gäller. Jag anser också alt förvarsmaktens planering i högre gradän vad som är fallet måste anpassas till industrins behov av jämnarebeläggning för utveckling och produktion. Enligt min uppfattning innebäremellertid bristen på tillgängliga medel för materielfömyelse attförsvarsindustrin nu står inför anpassningsåtgärder som i vissa fall även kankomma att kräva stmkturförändringar. Jagvill i detta sammanhang peka på att försvarskommitté har till uppgift att överväga och lämna förslag beträflfande ambitionsnivån för framtida tillgång till inhemsk kapacitet för forskning, studier, utveckling och produktion för totalförsvarets räkning. Försvarsindustrin står dock redan i närtid inför stora problem. Den mycket begränsade satsningen på utveckling innebär att industrins tekniska kompetens snabbt kan komma att reduceras. Enligt min uppfattning måste därför åtgärder vidtas 65 5 1988/89. I .saml Nr 80 sombibehåller utvecklingskompetensen inom svensk försvarsindustri Prop.1988/89:80 inom väsentliga områden fram till nästa totalförsvarsbeslut. Förall bibehålla handlingsfrihet fram lill nästa försvarsbeslut förordar jag att380 milj. kr. tillförs den militära utgiftsramen för studier och utveckling avny materiel. Jag förordar vidare att dessa medel bör avsättas för utveckling avbl.a. vapen och ammunition, robotsystem, stridsfordon och elektronik. Jag harnärmare kommenterat detta under resp. försvarsgrens materielanslag (avsnitt6). Jaghemställer att regeringen bereder tillfälle attta del av vad jag har anfört om vissa frågor rörande forskning ochförsvarsindustri. 6 Anslagsfrågor för /90 Fjärde huvudtitelnB. Chefenför armén är programmyndighel för huvudprogrammet Arméförband. Verksamhetenfinansieras från följande anslag. Arméförband: Ledning ochförbandsverksamhet B 2. Arméförband: Anskaflfning av materiel B 3. Arméförband: Ledning och förbandsverksamhet 1987/88Utgift 7159251 183 1988/89 Anslag 7055000000 1989/90 Förslag 7 353000000 Verksamhetenunder anslaget består av utbildning för och vidmakthållande av arménskrigsförband saml upprätthållande av insats- och mobiliseringsberedskap m. m. Antalet anställda inomarmén, omräknat till personår, uppgick /88 till 15 749, varav 8222 yrkesofficerare, 245 frivilligt tjänstgörande, 853 yrkesofficersaspiranteroch 6429 civila (exkl. lönebidragsanställda och beredskapsarbetare). (1 000-tal dagar) (1000-tal dagar) ' Härtill skall läggas , eftersomförsöken med förkortad grundutbildning inte skall omfatta befälsuttagna (se s.58). - Härtill kommer 9 800 värnpliktiga ()som en följd av förslaget att öka medelstilldelningen for repetitionsutbildningmed 150 milj. kr. Kostnader och medelsbehov (1 000-tal kr.) Uppdrag m.m. 1987/88 Chefen armén ganden , Allmän ledning och förbandsverksamhet Operativ och krigsorga-nisatorisk verksamhet Utbildning till och av fäst anställd personal m.fl. Allmän ledning och förbandsverksamhet för delprogrammetHemvärnet Tillkommer/avgår: Medgiven prisreglering 1963900 2221351 2085800 2082500 430800 461500 452 400 446 800 744000 746900 845300 932 100 2 762200 2 969600 2906900 2 936800 581100 572900 560700 585300 196000 187000 203 900 208 500 J 6678000 7 1592517055000 7 192000 7353000 590600 _ _ _ 7268600 7159251 7055000 7 192000 Chefensför armén planering bygger på resultatet av utredningarna om arménskrigsorganisation, grundorganisation och utbildningssystem och kan komma attförändras beroende på när och vilka beslut som statsmakterna fattar. Enligt inriktningen i 1987års försvarsbeslut prioriteras även i fortsättningen personalåtgärder ochgrundutbildning.