prop · GC03150 · 1988-12-31 00:00:00 — Gränsen för AP-fondens samladeaktieinnehav i ett bankaktiebolag bör således även fortsällningsvis vara 30procent av samtliga aktier eller av röstetalet för samtliga aktier i bolaget.Delta förutsätter en omfördelning mellan de sju fondstyrelserna. Styrelsensförsta förslag är atl del skall bli tillåtet för fondstyrelsen att placera isvenska aktiebolag som bedriver bank- eller försäkringsrörelse. Moldetta har inga invändningar under förutsättning allfonden även ges möjlighet att placera i andra riskbärande papper som ges ul avbanker. Föreningen avser främst garanlifondbevis i enlighet med det förslag somKreditmarknadskommittén (SOU 1988:29) lagt och som just nu är ute påremissbehandling. 2.3 Utvidgad rätt för Qärde och femte fondstyrelsema attförvärva utländska aktier Bankinspektionenhar i ett yttrande den 11 febmari 1987, över en framställning från fjärdefondstyrelsen, ansett att en höjning av utrymmet för utländska placeringar frånen lill kunde vara motiverad. En sådan utvidgning bedömdes på siktöka möjligheterna att upprätthåfla de allmänna placeringskraven, inte minstkravet på riskspridning. Bankinspektionen gör fortfarande samma bedömning. Delförhållandet all fondens placeringar i första hand skall syfta lill atlförbättra riskkapitalförsörjningen lill gagn för svensk produktion ochsysselsättning bör enligt inspektionens mening inte lägga hinder i vägen fören begränsad höjning av ramen för innehav av utländska värdepapper. Delättnader i valutarestriktionerna i fråga om portföljinvesleringar som genomförstalar också för atl en viss ökning av fondens utländska investeringar börtillåtas. Fondstyrelsen framhåller atl den kommer att föra en restriktiv ochförsiktig placeringspolilik. Enligt bankinspektionens mening bör emellertid enram anges för placeringar iutländska värdepapper, förslagsvis högst fem proceni av Prop. 1988/89:150det bokförda fondkapitalet, mol bakgrund av fondens syfte all främst Bilaga6 stödja svensk näringsliv med riskkapital. Skrivelsenberör även den ram för innehav av utländska värdepapper som reglementet f nuppställer (motsvarande I % av det bokförda fondkapitalet). Fondstyrelsenhemställer här om en väsentligt utökad möjlighet att placera i såväl utländskaaktier som andelar i utländska aktiefonder, men håller frågan ombeloppsbegränsningens storlek öppen. Fullmäktigeär medvetna om all den pågående avregleringen på valutaområdet har slorbetydelse för den portföljförvallning olika institutionella placerare bedriver.Frågan om Allmänna pensionsfondens möjligheter till utländskaportföljplacerlngar i ett avreglerat läge berör emellertid samtliga tiodelfonder inom systemet. Fullmäktige anser därför alt frågan bör bli föremålför ytteriigare beredning innan ställning tas. 1 avvaktan på en samlad översynav nu gällande fondreglemente i detta avseende tillstyrker fullmäktige attramen för fjärde fondstyrelsens innehav av utländska värdepapper vidgas.Motsvarande regel bör gälla för femte fondstyrelsens placeringar. Bankföreningenanser det naturligt att, sedan valutareslriktionerna avseende utländskaportföljinvesteringar slopats, fjärde och femte fondstyrelserna får utökademöjligheter att placera medel i utländska värdepapper. harsåledes inte något atl erinra mot Qärde fondstyrelsens begäran i denna del. TCOär kritiskt till atl kraftigt utöka fondens möjligheter atl friare placera sinamedel i utländska värdepapper. TCO tillstyrker emellertid att en viss utökninggörs i fondens möjligheter till utländska placeringar. TCO föreslår en nyplaceringsram motsvarande 2 proceni av värdet av de medel som styrelsenförvaltar. Vadgäller det andra önskemålet talar övervägande skäl för all nuvarande mycketsnäva placeringsram avseende utländska aktier vidgas. Utan alt ta ställningtill den exakta utformningen bör del dock även i fortsättningen framgå avplaceringsreglemenlet atl den helt övervägande delen av fondkapitalet skaplaceras i svenska aktier. fiz/fla 6.5 Prop. 1988/89:150 Förslag till Bilaga 6 Lag om ändring i lagen (1983:1092) med reglemente förallmänna pensionsfonden Härigenomföreskrivs att 15 a och 35 §§ lagen (1983:1092) med reglemente för allmännapensionsfonden skall ha följande lydelse. Enfondstyrelse får förvärva fast egendom, tomträtt eller bostadsrätt för altbereda styrelsen lokaler för verksamheten eller för att bereda bostad åt någonsom är anställd hos fondstyrelsen. Enstyrelse får dessutom, för att tillgodose kravet på en ändamålsenligförvaltning av de medel som styrelsen förvaltar, själv eller genom bolag som isin helhet innehas av fondstyrelsen eller flera fondstyrelser gemensamt 1. förvärvaoCh till nyttjande upplåta fast egendom eller tomträtt samt 2. förvärvasamtliga aktier i elt 2. förvärva aktier i ett bolag som bolag som har lill ändamål atl äga har till ändamål att äga eller förval- eller förvalla sådan egendom (fas- ta sådan egendom (fastighetsbolag), tighelsbolag). Detsammanlagda värdet av varje fondstyrelses innehav av tillgångar som förvärvatsenligt andra stycket får uppgå till belopp som motsvarar högst avdel totala anskaffningsvärdet av de tillgångar som styrelsen förvaltar. Vidberäkningen skall tillgångar som förvärvals enligt I tas upp tillanskaffningskostnaden och tillgångar som förvärvals enligt 2 till den andel avanskaffningskostnaderna för fastigheterna i bolaget som motsvarar styrelsensinnehav av aktier i bolaget. 35§2 Fjärde och femte fondstyrelserna får placera de medel som styrelsernaförvallar 1. iaktier i svenska aktiebolag 1. i aktier i svenska aktiebolag, med undantag av aktiebolag som driver bank- eller försäkringsrörelse. 2. i standardiserade köp- och 2. istandardiserade köp- och säljoptioner avseende aktier i såda- säljoptioner avseende aktier i svens-na aktiebolagsom avses i 1. ka aktiebolag, 3. i sådana konvertibla skulde- 3. isådana konvertibla skuldebrev eller skuldebrev förenade med brev eller skuldebrev förenade med optionsrätt tillnyteckning som har optionsrätt lill nyteckning som har utfärdats avaktiebolag som avses i utfärdals av svenska aktiebolag, 4. i aktier iutländska aktiebolag 4. i aktier i utländska aktiebolag saml i sådana konvertibla skulde- eller andelar i utländska aktiefon- brev eller skuldebrev förenade med der saml i sådana konvertibla skul- ' Senastelydelse 1988:1545. - Senaste lydelse 1988:747 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. 1988/89: 150 Bilaga6 optionsrätt lill nyteckning som har debrev eller skuldebrev förenadeutfärdats av utländska aktiebolag, med optionsrätt till nyteckning som harutfärdats av utländska aktiebolag, 5. som riskkapital i svenskaekonomiska föreningar samt 6. i andelar i svenska kommanditbolag. Fondstyrelsernafår inte förvärva Fondstyrelserna får inte förvärva värdepapper enligt första stycket 4 i värdepapper enligt första stycket 4 i sådan omfattning atl värdepappe- sådan omfattning atl värdepappe rens sammanlagda värde kommer rens sammanlagda värde kommer att översliga en procent av värdet atl översliga tio proceni av värdet av de medel som respektive styrelse av de medel som respektive styrelse förvaltar. Allmännapensionsfonden får inte vara komplementär i ett kommanditbolag. Dennalag träder i kraft . Bilaga 6.6 Prop. 1988/89: 150 Bilaga 6 Förslag till Lag om tillfällig höjning av mervärdeskatten Skattenligt lagen (1968:430) om mervärdeskatt utgår under liden den 1 juli 1989-den31 av beskattningsvärdet. Vid införsel avmonteringsfärdigt hus utgår dock skallen avbeskattningsvärdet. Dennalag träder i kraft . 1988/89:150 Förslag till Bilaga 6 Lag om ändring i lagen (1977:306) om dryckesskatt Härigenomföreskrivs att 10 och 11 §§ lagen (1977:306) om dryckesskatt' skall haföljande lydelse. Skattenpå spritdrycker och vin utgår med en gmndavgift och en procenlavgifl, om annatinte sägs i femte stycket. Grundavgiftenutgör per liter i Grundavgiften utgör per liter i 1. spritdrycker 1.spritdrycker I krona för varje hel volymprocent alkohol, för varje hel volymprocent alkohol, 2. starkvin , 2.starkvin , 3. lättvin med enalkoholhalt 3. lättvin med en alkoholhall över 7 volymprocent 7kronor, över 7 volymprocent 70 4. annatlättvin . 4. annal lättvin 35 Procentavgiftenutgör för spritdrycker 60 proceni och för vin avdetaljhandelsprisel. Meddetaljhandelspriset förstås del pris som detaljhandelsbolagel till-lämpar vidförsäljning över disk, exklusive beloppet av pant och skatt enligt lagen(1968:430) om mervärdeskall. Förlällvin med en alkoholhalt av högst 7 volymprocent utgår dock ingenprocenlavgifl. Skattenpå malt- och läskedryc- Skatten på malt- och läskedryc ker utgår per liter med ker utgår per liter med för öl, för öl, för starköl, för starköl, för kolsyrad läskedryck, för kolsyrad läskedryck, för annan läskedryck. för annan läskedryck. Dennalag träder I kraft . 'Lagen omtryckt 1984:158. Senaste lydelse 1988:114. Senaste lydelse 1988:114. Bilaga 6.8 Prop. 1988/89:150 Förslag till Bilaga 6 Lag om ändring i lagen (1961: 394) om tobaksskatt Härigenomföreskrivs att 2§ lagen (1961:394) om tobaksskatt' skall ha följande lydelse. Förtobaksvara utgår skatten med nedan angivna, i förhållande till varans myckenhetbestämda belopp, nämligen: Varuslag Vikt for 1 st. gram Beloppfor 1 st. öre kr. Cigarrer och cigariller grupp I.............. t.o. II ............ över 1,7 t.o.m. 3,0 18,0 III ........... " 3,0 " 5,0 21,5 IV .......... " 5,0 30,0 grupp I.............. t.o.m. 0,85 39 II ............ över 0,85 t.o. m.1,20 46 III " 1,20 " 1,55 51 IV " 1,55 " 1,90 56 V ............. " 1,90 60 Snus ..................... ....... . 25: Förlobaksvara utgår skatten med nedan angivna, i förhållande till varans myckenhetbestämda belopp, nämligen: Vikt för 1 st. gram Cigarrer och cigariller grupp I.............. t.o.m. 1,7 . . över 1,7 t.o.m. 3,0 . . " 3,0 " 5,0 . . " 5,0 t.o.m. 0,85 . . över 0,85 t.o.m. 1,20 . . " 1,20 " 1,55 . . " 1,55 " 1,90 . " 13,5 18,0 21,5 30,0 44 51 56 61 65 Cigaretter grupp I.............. Dennalag träder i kraft . ' Lagen omtryckt 1984:155. Senaste lydelse av lagens rubrik 1975:141. , Senaste lydelse 1988:353. 1988/89: 150 Förslag till Bilaga 6 Lag om ändring i tulltaxelagen (1987:1068) Härigenomföreskrivs all 22 och 24 kap. lulltaxelagen (1987:1068)' skall ha följandelydelse. Drycker, sprit och ättika Anm.För spritdrycker, vin eller starköl, som införs i den ordning som anges i I8§3, 4, 6 eller 7 lagen (1977:293) om handel med drycker, utgår, om tullfrihetinte åtnjuts, tull med följande belopp per liter: Spritdryckerenligt tulltaxenr 22.08 ............... 790.- Vin: musserande eller med en alkoholhalt överstigande 15 vo lymprocent ........................................... 56: ejmusserande, med en alkoholhalt överstigande 7 men inte 15volymprocent .................................... 28: ejmusserande, med en alkoholhalt om högsl 7 volympro cent ....................................................... 13: Tullsalssom anges ovan tillämpas även när tullskyldighet föreligger enligt 81 eller 82§ lullagen (1987:1065). Anm.För spritdrycker, vin eller starköl, som införs i den ordning som anges i 18§3, 4, 6 eller 7 lagen (1977:293) om handel med drycker, utgår, om tullfrihetinte åtnjuts, tull med följande belopp per liter: Spritdryckerenligt tulltaxenr 22.08 .............. . 200:- Vin: musserande eller med en alkoholhalt överstigande 15 vo lymprocent ............................................ . 62: ejmusserande, med en alkoholhalt överstigande 7 men inte 15volymprocent .................................... 30; ejmusserande, med en alkoholhall om högst 7 volympro cent ....................................................... 75. Tullsatssom anges ovan tillämpas även när lullskyldighet föreligger enligt 81 eller 82§ tullagen (1987:1065). 'Lagen omtryckt 1987: 1186. Senaste lydelse 1988:115. Tobak samt varor tillverkade av tobaksersättning Prop.1988/89:150 Anm.För lobaksvaror som införs i den ordning som avses i 1 § andra stycket lagen(1961:394) om tobaksskatt eller enligt föreskrifter som meddelats med stöd av13§ andra punkten lagen (1987:1069) om tullfrihet m. m. utgår, om tullfrihet inteåtnjuts, tull med följande belopp: vikthögst per styck .............. per styck vikthögre än per styck............ per styck vikthögsl per styck............. per styck vikthögre än men högst per styck . vikthögre än per styck ..... per styck Andraslag av färdiga tobaksvaror ... .. 775. per kg Tullsatssom anges ovan tillämpas även när lullskyldighet föreligger enligt 81 eller 82§luflagen (1987:1065). Anm.För lobaksvaror som införs i den ordning som avses i 1 § andra stycket lagen(1961:394) om tobaksskatt eller enligt föreskrifter som meddelats med stöd av13§ andra punkten lagen (1987:1069) om tuflfrihet m. m. utgår, om tullfrihetinte åtnjuts, tull med följande belopp: vikthögst per styck .............. per styck vikthögre än per styck............ per styck vikthögsl per styck............. per styck vikthögre än men högsl per styck . vikthögre än per styck ..... per styck Andraslag av färdiga lobaksvaror .... . 792. per kg Tullsatssom anges ovan tillämpas även när lullskyldighet föreligger enligt 81 eller 82§tullagen (1987:1065). Dennalag träder i kraft . 'Senaste lydelse 1988:354. 1988/89: 150 1 Förslag till Bilaga 6 Lag om ändring i lagen (1987:560) omskatteutjämningsavgift Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1987:560) om skalleutjämningsavgift dels att 5 §skall upphöra all gälla, dels att 2-4 §§ skall ha följande lydelse. 2§Avgiftsunderlaget utgörs av anta- Avgiftsunderlaget utgörs av antaletskallekronor enligt taxerings- let skattekronor enligt laxerings-nämndensbeslut vid taxeringen lill nämndens beslul vid laxeringen lill inkomstskall närmast inkomstskall närmast föregående år samtdet antal skat- föregående år. tekronor som tillskjuts för året enligtlagen (1979:362) om skatteutjämningsbidrag 3§ Avgiften utgör för landstings- Avgiften utgör för landstings kommun per skattekrona. kommun per skattekrona. 4§ Avgiften utgör för kommun 47 Avgiften utgör för kommun per skallekrona. öre per skattekrona. Dennalag träder i kraft och tillämpas första gången i fråga omskatteutjämningsavgifi för . Lag om ändring i lagen (1987: 561) om särskildskatteutjämningsavgift Härigenomföreskrivs att 1 och 3 §§ lagen (1987:561) om särskild skatteutjämningsavgifiskall ha följande lydelse. Landstingskommun och kom- Kommun skall erlägga särskild mun skall erlägga särski]dskatte- skatteutjämningsavgift om antalet utjämningsavgift omantalet skal- skattekronor enligt laxeringsnämn- tekronor enligttaxeringsnämndens dens beslul vid laxeringen lill kom- beslut vid taxeringen tillkommunal munal inkomstskatt föregående år inkomstskatt föregående åröversti- överstiger vad som motsvarar700 41 gervad som motsvarar av medelskaltekraflen. Kommun som inte ingår i landstingskommun skall dockinte erlägga särskild skatteutjämningsavgift. 1988/89:150 Bilaga 6 Densärskilda skalteutjämningsavgiften är per skattekrona till den delunderlaget överstiger vad som motsvarar 125 men inte överstiger vad sommotsvarar av medelskattekraften, per skattekrona tillden del underlaget överstiger vad som motsvarar 135 men inte överstiger vadsotn motsvarar av medelskattekraften, IO kronor per skattekronatill den del underlaget överstiger vad som motsvarar av medelskattekraftenmen inte överstiger vad som motsvarar av medelskattekraften, 12kronor per skattekrona tdl den del underlaget överstiger vad som motsvarar 155procent av medelskatte-krafen. Densärskilda skatteutjämningsavgiften erläggs med följande belopp perskattekrona för de delar av skatteunderlaget som ligger inom angivna procent avmedelskattekraften. skaUdock inte erläggas för den del av skatteunderlaget som understiger det förkommunen garanterade skatteunderlaget enligt lagen (1988:491) omskatteutjämningsbidrag Denna lag träder ikraft och tillämpas första gången i fråga om särskildskatteutjämningsavgifi för . maT'"''''' Utdragur protokoll vid regeringssammanträde såvitt avser frågorna under littera D; statsrådet avser frågorna under littera B och E. Anmälan till proposition med förslag till slutligreglering av statsbudgeten för /90 m.m. StatsrådetFeldt har tidigare redovisat vissa riktlinjer för utvecklingen av denoffentliga sektorn. Jag kommer all närmare redovisa hur jag ser på skolan idella sammanhang. Utbyggnadenav ungdomsskolan är genomförd. Under uppbyggnadsskedet har det varitnödvändigt med en stark styrning och reglering av skolan för alt garantera allaelever i hela landet en likvärdig utbildning. I långa stycken har dennastyrning varit framgångsrik. Vi har en organisatoriskt och geografisktväl utbyggd skolverksamhet, med en jämn och hög kvalitet. Föralt åstadkomma en ytterligare utveckling av ungdomsskolan är denhittillsvarande styrmetoden enligt min mening nu tömd på sin kraft. Medan dencentrala regleringen var nödvändig och pådrivande i uppbyggnadsskedet,tenderar den när skolan nu är fullt utbyggd atl verka hämmande. Lokalainitiativ, entusiasm och uppfinningsrikedom kan inte tillvaratas fullt ul. Förall skolan skall komma längre när det gäller alt nå målet en skola för alla, ärdet enligt min mening därför nödvändigt med en ytterligare decentralisering avansvar och beslutanderätt från central till lokal nivå. Del är också nödvändigtför atl skapa fömtsättningar för ell effektivare utnyttjande av de samladestatliga och kommunala resurserna för skolan. Genomriksdagens beslul (1988/89: UbU 7) med anledning av regeringensproposition (1988/89:4) om skolans utveckling och styrning (styrproposilionen)har grunden lagts för en sådan utveckling. Beslutet bör enligt min mening sessom en plattform för den nya inriktningen av skolpolitiken. Utifrån dennabehöver vidtas en rad åtgärder i form av utredningar ochytterligare beslul. Jag anger nu översiktligt vissa sådana områden för fortsattarbete. 1 1988/89. Rättelse:S. 7 rad 2 nedifrån står: 1989/90: 100, bil. 10 för Rättat till: 1988/89: 100, ---- för En grundläggande fråga äratt åstadkomma en klarare fördelning av Prop. 1988/89: 150 ansvaret för skolanmellan stal och kommun. 1 enlighet med riksdagsbeslu- Bilaga 7 tet menar jagall inriktningen därvid bör vara att riksdag och regering skall ange målen förskolan medan kommunerna skall ha ell samlat driftansvar. För all garantera enfortsatt kvalitet och likvärdighet bör staien svara för vissa grundläggandeförutsättningar liksom för utvärdering och tillsyn. Det är enligt min meningviktigt all det arbete som i olika avseenden skall bedrivas bidrar lill ensådan ökad klarhet i ansvarsfördelningen mellan stat och kommun. Enviktig del i det fortsatta arbetet, bl. a. när det gäller atl öka kommunernasfrihet atl utforma skolans organisation, liksom för att ge fömtsätlningar föratt åstadkomma ell eflfektivare utnyttjande av skolans resurser, ärförändringar i statsbidragssystemet för gmndskolan. Sådana förändringar börsyfta lill förenklingar och ökad frihet i medelsanvändningen, men samtidigtgarantera likvärdighet och nationella mål. Jag räknar med all återkomma medförslag till i denna fråga under det kommande budgetåret. Utifrånde principer om skolledningsorganisationens utveckling som lagts fast avriksdagen har ett arbete inletts i . Min avsikt är atldetta arbete skall avslutas innevarande år. Syftet är atl ge förutsättningarför en skolledningsorganisation så flexibel att den lätt kan anpassas lillolika lokala behov och skilda fömtsättningar. Försl då kanledningsorganisationen få sin eflTektivaste utformning. 1detta sammanhang är självfallet frågan om arbetsgivaransvaret för skolledar-och lärartjänster av betydelse. I styrproposilionen angav föredragandestatsrådet , utifrån ett konstaterande atl del finns skäl somtalar såväl för som mol en kommunalisering av tjänsterna, all han vid denlidpunkten inte var beredd att föreslå någon förändring när det gäller statligeller reglering av tjänstema. Fråganom kommunall huvudmannaskap har diskuterats utan atl den harkunnat föras fram lill något slutgiltigt ställningstagande. Ett kommunalthuvudmannaskap innebär att kommunerna får ansvaret också för frågor om löne-och anställningsvillkor för lärare och skolledare. För min del ser jag skälför en sådan förändring som en del i decentraliseringen på skolområdet ochutvecklingen mot ett ökat kommunall driftansvar. Inom den oflfentliga sektorni stort har ett ökat lokalt ansvar utvecklats när det gällerpersonalpolitiken. Jag tror de flesta bedömare är ense om alt denna utvecklingvarit till gagn för verksamheten och medfört positiva effekter ur såväl ettarbetsgivar- som arbetstagarperspektiv. Det finns skäl alt anta all så skullebli fallet också på skolområdet. Personalpolitiken är ett av de viktigareinstmmenten för utveckling av verksamheten i skolan. Viktigtall beakta nar man tar ställning lill hur arbetsgivaransvaret för lärare och skolledare skall utformas, är naturligtvis också inställningen hos kommuner och fackliga organisationer på skolområdet. Sedan propositio nen lades fram, har frågan om kommunalisering aktualiserats på nytt genom all bl. a. har utta lat all liden nu kan anses mogen för alt kommunalisera skolledartjänster- 2 na. Enbred analys av innebörden och konsekvenserna av en kommunalise- Prop. 1988/89:150 ring har inte gjorts på . Mot bakgrund av vad jag nu har anfört är detBilaga 7 viktig all en sådan analys genomförs för atl l.ex. få klarhet i hur denationella målen om kvalitet och likvärdighet skall kunna garanteras också vidett ev. kommunall huvudmannaskap. En viktig del i ell sådant analysarbete bliratt klarlägga hur övriga, för staien viktiga, styrinstrument kan utvecklas,preciseras och göras mer aktiva för all garantera de nationella målen. Jagtänker då framförallt på läroplanen, men också betydelsen av bl. a.lärarutbildningen, regler för behörighet lill läraryrket, fortbildningen,utvärderingen och ett specialdestlnerat statsbidrag. Vidsidan av de särskilda frågor jag nu har redovisat är det min avsikt altfortsätta del förenklings- och avregleringsarbete inom skolområdet som redanpåbörjats. har en ny förordning om meritvärdering vid tillsättning avlärartjänster utfärdats. Den innebär atl möjligheterna att ta hänsyn tilllokala förhållanden och behov vid tillsättningen ökar avsevärt. Den innebärockså en avsevärd förenkling genom all förordningen som omfattar ca 4 sidorförfattningstext väsentligen ersätter 17 särskilda föreskrifter och allmännaråd med tillsammans mer än 100 sidor text. Genomen fortsatt systematisk genomgång av författningarna inom skolområdet bör detenligt min mening vara möjligt att på della sätt avsevärt minska och förenklaregleringen. Härigenom kan vikliga steg tas för atl öka kommuners och enskildaskolors möjligheter att finna egna lösningar. Enväsentlig del i uppföljningen av riksdagsbeslutet m. a. a. styrproposilionenär förändringar när del gäller SÖ och länsskolnämnderna. En minskaddetaljreglering, ökad målstyrning och ökad lokal frihet gör det möjligt atthelt eller delvis avveckla vissa arbetsuppgifter. En följd av decentraliseringenblir att SÖ:s och länsskolnämndernas roller och uppgifter ändrar inriktning molökade insatser för slöd, utvärdering och tillsyn. Jag räknar med all ettfortsatt beredningsarbete skall bedrivas under del kommande budgetåret och alljag därefter skall kunna återkomma till regeringen med förslag. Somjag redan nämnt ser jag utvärdering som en väsentlig förutsättning för all ettstyrsystem för skolan som bygger på ökat lokall ansvarstagande inte skall ledatill minskad kvalitet och likvärdighet. Utvärderingen måste bli en naluriig delav del dagliga arbetet i skolan, den är en förutsättning för att kommunernaskall kunna la på sig ell ökat driftansvar för skolverksamheten och den bliren av de viktigaste delarna av de statliga insatserna på regional och centralnivå. Som komplement till en löpande intern utvärdering bör externautvärderingar också göras. Jag räknar med att senare i vår återkomma tillregeringen med förslag till alt närmare utreda hur de samladeutvärderingsinsatserna inom skolområdet skall utformas. Grundenför utvärderingen liksom för ett mer målstyrt skolväsende överhuvudtagel, är alt målen för skolan är tydliga.