prop · GC03105 · 1988-12-31 00:00:00 — läggningsverksamheten börman motverka att tristess, isolering och passi- Prop. 1988/89:105 viseringuppstår . Det måste tas vederbörlig hänsyn till att mångaasylsökande kari ha svåra upplevelser bakom sig. Barn och barnfamiljernassituation bör ägnas särskild uppmärksamhet. Jagvill här erinra om att min företrädare har tillsatt en särskild arbetsgruppmed uppdrag att undersöka hur meningsfull verksamhet kan organiseras vidförläggningarna. bör det framhållas att behovet av särskilda åtgärderi syfte att motverka negativa effekter av förläggningsvistelsen självfalletminskar med kortare handläggningstider och snabbare utflyttning i kommunerna.. Verketbehöver en stark administrativ ledning och samordning. Detta gäller i förstahand för planering och uppföljning av hur man disponerar verkets resurser iform av personal, anläggningar, utmstning och medel, men också andra viktigastödfunktioner söm information, utbildning, ekonomi och personal,översättningsservice m. m. nämnda princippropositionen om Siy:s organisation konstaterade regeringen att den nya organisationsstmkturen fömtsätter en långtgående delegering av ansvar och befogenheter inom respektive verksamhetsområ de. ' Därförhar det varit angeläget att till verkschefen kunna knyta särskilda resurser iform av en verksstab. Den skall bl. a. svara för en effektiv och samladplanering. Verket skall kunna kraftigt förbättra sina system för statistik ochannan information av betydelse för beslut, resultatanalys ochresultatuppföljning i alla delar av verkets organisation. Idetta sammanhang kan det konstateras att verksamheten i den nya organisationenbehöver ett omfattande ADB-stöd. Att hålla samman och driva påorganisationsutvecklingen inklusive utvecklingen av ADB-system blir en viktiguppgift . Jag återkommer något till ADB-frågorna isamband med mina beräkningar av resursbehoven. Innanjag går vidare vill jag lämna ytterligare några kommentarer till behovet av engenomarbetad planering inom verkets olika program. Denna måste, som utredarenframhållit, utgå från gemensamma planeringsförutsättningar. Detta gäller delsbedömningen av de ömväridsfaktorer som påverkar verkets verksamhet, delsbedömningen av förhållanden inom verkets verksamhetsområden. Omvärldsfaktorernakommer i regel alltid att präglas av stor osäkerhet. Altemativplaneringen måstedärför utveck-. Osäkerheten i omvärldsfaktorema ökar behoven av säkerhet ibedömningen av de inre faktorerna i systemet för flyktingmottagande. Dettaställer i sin tur stora krav på uppföljningen av utlänningamas väg genom systemet för flyktingmottagande, vid de olika kontrollstationer som finns under denna väg: vid utredningsslussarna, i samband med den cen trala tillståndsgivningen, vid asylförläggningarna samt vid regionkontoren då det gäller utplacering av flyktingar i kommunerna och under deras vistelse där. Motsvarande helhetssyn bör prägla bedömningen av statens 10 kostnaderför asylsökande och flyktingar liksom invandrarverkets arbete Prop.1988/89:105 med att styra verksamheten och mäta dess resultat. Organisationsutredarenhar framhållit att flera av de verksgemensamma funktionerna bör decentraliserastill regionkontoren. Självfallet är det riktigt att låta befogenheter ochresultatansvar följas åt och läggas nära verksamhetens avnämare. När det ärsagt vill jag emellertid återknyta till vad jag tidigare anförde beträffandedecentralisering av administrativa uppgifter till regionkontoren:målsättningarna om effektivitet och rationalitet måste givetvis stå i centmm. ,I övrigt ställer jag mig helt bakom utredarens uppfattning om att personal-och ekonomifrågorna måste ha en framträdande ställning i verkets organisation.Jag instämmer också i hennes starka prioritering av utbildningsinsatser och ibetydelsen av en väl fungerande inteminformation. Jaghar erfarit att invandrarverket nu arbetar intensivt med att bygga upp ochtrimma in nödvändiga system för rapportering och resultatuppföljning. Jagvälkomnar dessa ansträngningar. Påsamma sätt som för övriga verksamhetsgrenar skall verksledningen ha frihet att,inom givna ramar, anpassa resursfördelningen till de krav som från tid till annanställs på verket. 3 Överväganden och förslag i fråga om resurser för budgetåret1989/90 Minaöverväganden i det föregående om arbetsmetoder och ,oi"ganisation, liksomförslagen avseende resurstilldelning i det följande, bygger på vissa förutsättningari fråga om antalet asylsökande m.m. 1 princippropositionen våren 1988redogjorde jag för utvecklingen härvidlag och konstaterade att situationen ivår omvärld inte ger anledning att tro på någon omedelbar minskning av antaletasylsökande. Utvecklingen under det knappa år som gått sedan dess.ändrar inteden bedömningen. Vi kan sannolikt räkna med en tillströmning framöver avomkring 20000 asylsökande . Påerfarenhetsmässiga grunder får ungefar hälften av de sökande uppehållstillståndi första instans. Ytterligare ett antal får så stanna i landet efteratt haöverklagat till regeringen. Man bör därför kunna räkna med ätt mnt 15000personer inklusive dem som överförs hit inom ramen för flyktingkvoten behöver en kommunplats inom ramen för flyktingmottagandet. Dessa antagandengäller i ett balanserat system, där de som fått sina uppehållstillstånd kan fåen kommunplats mer eller mindre omgående. kommer dockdet årliga behovet av kommunplatser att vara större än så. har införöverläggningarna om kommunmottagandet 1992 uppskattatbehoven till mer än 20000 . Antagandenoch bedömningar som dessa är självfallet osäkra och kan snabbt förändras av utvecklingen i omvärlden. Angivna mått på inström ning och utplaceringsbehov skall därför inte uppfattas som annat än indi- 11 kationer och riktpunkterför en planering i staten och i kommunerna som Prop. 1988/89:105 måste varaflexibel, som måste innehålla alternativa planeringsnivåer, som måste ta hänsyntill behovet av beredskap. Föratt genomföra den reform som beskrivits i det föregående krävs både omfördelningav medel inom den ekonomiska ram som gäller och tillskott av nya resurser. Invandrarverketsförvaltningskostnader föreslås i det följande till /90 öka medca 90 milj.kr. Detta skall täcka kostnadsökningarna för den centrala förvaltningeni , regionkontoren och funktionen för tillståndsprövning vidutredningsslussarna. Förförläggningsfunktionen vid slussarna bör anslås ytterligare ca 145 milj.kr.,medel som i huvudsak används för att driva tillfälliga förläggningar. Ytterligareca 185 milj. kr. bör anslås för att kunna öka antalet fasta förläggningar från5 till 18. Tillfälliga förläggningar avvecklas i motsvarande takt. Avde medel som totalt föreslås för /90 beräknas ca 45 milj. kr.vara av engångskaraktär. Detstatsfinansiella läget medger inga ofinansierade reformer i den storleksordningsom det här är fråga om. Det är emellertid nödvändigt att ändå lägga fram deförslag om effektivisering av invandrarpolitiken som jag nu redogjort för. Reformeninnehåller nämligen ett antal åtgärder som sammantaget skall leda till ett merrationellt system och därmed till kostnadsminskningar inom andra delar avinvandringsområdet, vilka minst motsvarar det reala medelstillskottet tillinvandrarverkets organisation. Framför allt gäller det minskade statsutgiftersom staten har för inkvartering i tillfälliga förläggningar. Reformenbygger på att dessa kostnadsminskningar infrias. Medden nya organisationen, de nya rutinerna för asylärenden och den resurstilldelningsom jag avser föreslå i det följande, bedömer jag att målen förhandläggningstiderna i huvudsak kommer att kunna nås under /90.Detta gäller om fömtsättningarna, främst antalet asylsökande, inte förändraspå något dramatiskt eller avgörande sätt. Bedömningen bygger också på att allainblandade aktörer i processen bidrar till måluppfyllelsen. Därmedskulle den ena huvuddelen av reformen vara i hamn. Den andra komponenten etteffektivare flyktingmottagande kan staten inte klara ensam. Som jagframhållit i det föregående är reformens framgång i denna del starkt beroendeav att kommunernas mottagande blir i paritet med behoven. I takt med att detkommunala mottagandet ökar, kommer invandrarverkets kostnader för förläggningsverksamhetenatt minska. SIVkommer emellertid, som läget är just , att under /90 behöva fortsätta att driva förhållandevis många tillfälliga förlägg ningar. Den nya organisationen med regionkontoren kommer, enligt min bedömning, dock att bidra till ett ökat mottagande i kommunerna. Effek ten härav kommer att märkas redan under /90. Med utgångspunkt från den reviderade bedömning härvidlag, som redovisat, räknar jag med att antalet tillfälliga förläggningsplatser kan 12 minskas rejält underloppet av /90. Jag bedömer att man Prop. 1988/89:105 realistisktkommer att behöva disponera i genomsnitt 7 500 sådana förläggningsplatser,utöver den fasta förläggningskapaciteten på 4 600 belagda platser. Kostnadenhärför beräknar jag till ca 820 milj. kr. Den totala beläggningen i helaförläggningssystemet bör vara nere i omkring 8000 personer vid slutet av nästabudgetår. Därmedharjag också under gällande fömtsättningar vad avser antalet asylsökande angettett ungefärligt mått på den kostnadsminskning i statsbudgeten som skall kunnabli möjlig, när en flykting som fått sitt uppehållstillstånd mer eller mindredirekt kan tas emot i en kommun. Då skulle nämligen de tillgängliga platserna iden fasta förläggningsorganisationen räcka och inga tillfälliga förläggningarbehövas. Detblir ytterst angeläget och nödvändigt att följa upp hur man med ny organisationoch nytt arbetssätt lyckas nå ställda mål. bör få regeringensuppdrag att kvartalsvis redovisa uppnådda resultat, både verksamhetsmässigt ochresursmässigt. Jag avser att noga följa och analysera resultaten avreformarbetet mot bakgmnd av uppgifter om: tillströmningen av asylsökande, polisens möjligheter att snabbt klara utredningama- framför allt vid utredningsslussarna och verkställighet av fattadeutvisningsbeslut, invandrarverkets och regeringskanslietshandläggningstider, takt och kontinuitet i utplaceringen av flyktingari kommunema; förläggningssituationen, Omaviserade kostnadseffektiviseringar riskerar att utebli måste åtgärder i syfteatt säkerställa ett framgångsrikt genomförande vidtas. Enligt vad jag harerfarit kommer det att finnas beredskap hos regeringen att snabbt korrigerainsatserna i de avsnitt där målen äventyras. Dessa åtgärder kan komma att avsealla faserna: invandringspolitikens utformning, formerna förtillståndsprövningen och dess effektivitet samt det kommunalaflyktingmottagandet. Denhittills gällande anslagsslmkturen för statens invandrarverk och för övrigaändamål inom invandringsområdet behöver renodlas och anpassas till bl.a.verkets nya organisation. Jag vill här återknyta till vad min företrädareanförde i årets budgetproposition (prop. 1988/89:100 bil. 12, sid. 159 f.). Detfaller sig, enligt min mening, naturligt att medel till SIV:s organisationanvisas över två anslag ett för central förvaltning i , regionkontorenoch utrednings- och beslutsfunktionerna vid utrednings-slussama resp. ett förförläggningsverksamheten. Inomramen för förläggningsverksamheten bör vidare finnas en klar skiljelinje mellan vad som dimensioneras för den fasta organisationen och vad som vid behov måste utgöra tillfälliga lösningar såsom komple ment till den fasta organisationen. Anslaget för förläggningsverksamheten bör därför bestå av två delar: en anslagspost för de fasta föriäggningama 13 och en förslagsvisberäknad post för den tillfälliga förläggningskapaciteten. Meddetta som utgångspunkt föreslår jag att anslagen inom littera E. Invandring m. m.anvisas enligt följande: Statens invandrarverks förvaltningskostnader, >.5/fl.sfl«5/a Förläggningskostnader,yo>.y/a.san.y/a Åtgärder för invandrare, reservationsanslag Överföring av flyktingar m. m.,förslagsanslag Ersättning till komrriunerna för åtgärder förflyktingar m. m., förslagsanslag Bidrag till ,reservationsanslag 1.Ombudsmannen mot etnisk diskriminering m.m.,förslagsanslag Det nya anslaget 1.Statens invandrarverks förvaltningskostnader motsvarar den nuvarandestatsbudgetens anslag: Informationsverksamhet, till den del somanslaget avser SIV:s informationsverksamhet, Överföring ochmottagning av flyktingar m. m. till den del anslaget i dagfinansierar försöksverksamhet med regional ledningsfunktion. Detnya anslaget 2. Förläggningskostnader motsvarar förläggningsverksamheten understatsbudgetens nuvarande anslag 5. Överföring och mottagning av flyktingar m. m. Åtgärder för invandrare kommer att vara identiskt med motsvarande anslag . Mittförslag om anslaget 4. Överföring av flyktingar m. m. innebär att de funktionersom finns under anslaget 5. Överföring och mottagning av flyktingar m. m.och som inte avser förläggningsverksamheten, överförs till ett eget anslag. Detgäller dels kostnaderna för uttagning och överföring till av s. k.kvotflyktingar, dels de ersättningar som i vissa fall kan utgå i samband medflyktingars resor till resp. från . Ersättning till kommunerna för åtgärder för flyktingar m. m. är i mittförslag identiskt med det motsvarande anslag som finns upptaget påstatsbudgeten. Detnya anslaget 6. Bidrag till avser det statsbidragsom utgår till stiftelsen över anslaget 2. Ombudsmannen mot etnisk diskriminering m. m. slutligen, motsvarar dagensanslag till ombudsmannen. 1bilaga 1 redovisar jag i en skiss hur de gamla och de nya anslagen förhållersig till varandra och hur anslagsbeloppen enligt den nya anslagsstrukturenförhåller sig till de belopp min företrädare beräknade och hemställde om i prop.1988/89:100 bil. Jaghemställer att regeringen med ändring av sitt förslag i budgetpropositionen föreslår attanslag under tionde huvudtitelns litt. budgetåret1989/90 anvisas enligt den struktur jag föreslagit i det Regeringensförslag avseende medel för invandrarverkets organisation i åretsbudgetproposition (prop. 1988/89:100 bil. 12) lämnades i avvaktan på attberäkningarna av de resurser som erfordras för statens invandrarverks nyaarbetssätt och organisation fr. o. m. skulle slutföras. Jagvill nu återkomma till den frågan och redovisa mjna överväganden och förslag ifråga om medel under anslagen El. Statens invandrarverks förvaltningskostnaderoch E 2. Förläggningskostnader samt mina förslag till anslag under E 4.Överföring av flyktingar m. m. och E 6. 1987/88Utgift 126280000' 1988/89Anvisat 147 913000' ' 1989/90Förslag 259400000 ' Avser statsbudgetens anslag 1. -Varav tilläggsbudget . Invandrarverketär central myndighet för invandrar- och medborgarskapsfrågor. Verket skall bl.a.utöva ledningen av utlänningskontrollen enligt utlänningslagen och den kontrollsom regleras i medborgarskapslagstiftningen. I denna roll ingår attprognostisera, bevaka och uppmärksamma avvikelser från uppsatta mål förbehandlingen av asylärenden och andra tillståndsärenden samt att i samråd medandra berörda myndigheter vidta erforderliga åtgärder så att sådanaavvikelser kan korrigeras. Verketskall också vara huvudman på den statliga sidan för överföring och mottagande av flyktingar och för mottagande av asylsökande. I detta ligger att följa och samordna de olika insatser som måste göras inom verket samt att samverka med kommuner och andra myndigheter i syfte att de personer som får stanna i landet, så snabbt som möjligt kommer ut i det svenska samhället. Verket skall också bevaka behovet av åtgärder för invandrare och språkliga minoriteter samt ha kontakt med invandrarnas organisationer. Från anslaget finansierasverkets centrala förvaltning i , regionkontoren samt funktionen förtillståndsprövning vid utredningsslussarna. SIVhar i sin anslagsframställning föreslagit en anslagsstmktur i program-termer.Verkets medelsberäkningar är gjorda enligt denna stmktur och är därför inteutan vidare jämförbara med nuvarande statsbudget eller med de anslag somföreslagits här under punkt 3.2. Verket har som komplementtill anslagsframställningen lämnat ytterligare kompletterande uppgifter ochberäkningar. Invandrarverketfattar flera hundra tusen beslut i olika typer av tillståndsärenden,inkl. ärenden enligt medborgarskapslagstiftningen. De allra flesta ärendenavgörs mycket snabbt. Asylärendena som med tiden hamnat i fokus förallmänhetens intresse utgör av den totala ärendemängden, men tar enbetydligt större andel av verkets resurser i anspråk. Antaletasylsökande har som bekant stigit kraftigt och /88 till 17600 personer. Innevarande budgetår beräknas ca 20000personer söka asyl i . Det finns som nämnts goda skäl att anta attantalet asylsökande blir ungefär lika stort under /90. Iföljande uppställning redovisas ärendeutvecklingen hos invandrarverket vadgäller dels s. k. specialärenden (avlägsnandeärenden, överklaganden,verkställighetsärenden m. ), dels övriga tillståndsärenden: 1985/86 1986/87 1987/88 1988/89* 1989/90* Specialärenden Inkomna lillSIV Avgjorda 17 900 16 800 127 700 154000 160000 160000 126100 151600 170000 160000 Under innevarande budgetårhar polismyndighetema avarbetat en stor del av sina ärendebalanser, vilket pårelativt ökat ärendemängden hos invandrarverket. Vid ingången /90 beräknas därför ha en balans av specialärenden på 10000ärenden, vilket är 1 600 fler än vid ingången av innevarande budgetår, då balansenomfattade 8400 specialärenden. Med utgångspunkt i de fömtsättningari fråga om antalet asylsökande m. m. som jag redovisat i det föregåendeberäknar jag ett medelsbehov under anslaget på sammanlagt259,4 milj. kr. Jag har därvid tagit hänsyn Prop. 1988/89:105 till denbalans av icke avgjorda asylärenden som kommer att finnas vid ingången /90. Personal.Jag har bedömt personalbehovet på de organisatoriska enheter som skall bekostasfrån anslaget till ca 620 årsarbetskrafter och beräknat lönerna för dessa till138,5 milj. kr. Häri ingår ersättningar för beredskapstjänstgöring, jour ochtillägg för obekväm arbetstid. Vidare har jag här beräknat engångsmedel om 3,5milj. för omställningskostnader vid övergången till ny organisation. Lokaler.Jag beräknar medelsbehovet för lokaler till 10,3 milj. kr. för den centralaförvaltningen i och 4,9 milj. kr. för regionkontoren samt till 5,8milj. för tillståndsprövningen vid utredningsslussarna. I det sistnämndabeloppet skall inrymmas även sådana hyreskostnader som hänför sig till polisenslokalbehov vid utredningsslussarna. ADB.Verket kommer redan under innevarande budgetår att effektivisera befintligasystem och göra sådana installationer att man är förberedd införomorganisationen den . anvisade 2 milj. kr. för detta /89 (prop. 1987/88: 150 bil. 5, SfU 32, rskr. Jagförutsätter att verket därmed kan utföra de bearbetningar som måste göras ochatt de organisatoriska enheterna kan använda ADB-teknik i kommunikationen medvarandra i den utsträckning som fömtsättningarna tillåter. Jaghar av verket fått vissa kostnadsberäkningar för ADB-verksamheten. Dessa beräkningaruppgår till sammanlagt 38 milj. kr. varav 8 milj. kr. Jag hari mitt förslag till anslag om totalt 259,4 milj. kr. räknat med högst 37 milj.kr. bör emellertid ges tillfälle att ytterligare precisera sin ADB-planeringför regeringen innan dessa medel fullt ut ställs till verkets förfogande. Omkostnader.Jag beräknar medelsbehovet till 50,4 milj. kr. för olika expensutgifter,informationsåtgärder, internutbildning och reseutgifter m.m. Häri ingår olika engångsvisaanskaffningar till regionkontoren om 3,8 milj. kr. Övriga engångskostnaderavser omstationeringar, som jag bedömer nödvändiga och som jag beräknar till 4milj. samt viss utbildning i samband med förändringarna under budgetåret1989/90. Dessa engångsvisa utbildningskostnader harjag beräknat till 3,5 milj.kr. För de normalla allmänna omkostnader som uppstår i samband medpolisens utredningsarbete vid utredningsslussarna beräknarjag för budgetåret1989/90 ett belopp om 2,5 milj. kr. Extrastyrka.Den betydande balansen av specialärenden vid ingången av /90måste arbetas av. För att ge den nya organisationen bästamöjliga förutsättningar att få en framgångsrik start vill jag föreslå extraresurser för att, genom en koncentrerad insats , befria dennya organisation från arvet från den gamla. Något behov av särskilda resurserför en s. k. extrastyrka skall enligt min mening inte uppstå efter dettainledande verksamhetsår. Syftet med denna reform är bl.a. att ge verket sådanaresurser att verket självt kan anpassa insatserna inom tillgängliga ramar, såatt största möjliga effektivi- tet och slagkraft erhålles.Jag föreslår att ett belopp om 5 milj. kr. 1988/89:105tillförs för detta ändamål. Jag föreslår vidare attverket under det första verksamhetsåret får dispo nera ytterligare 5 milj. kr. för en tillfällig förstärkning av regionkontoren. , Syftet är att under det närmaste budgetåret stärka verkets möjligheter att ; öka takten i utplaceringar i kommunerna, så att så många som möjligt av . , de flyktingar med redan klara tillstånd som finns på förläggningarna, kan flytta till en kommun.. Detta bör leda till att antalet tillfälliga förlägg ningar kan minskas. 1988/89:100 bil. 12, har min företrädare beräknat oförändradeanslagsbelopp för de nuvarande anslag resp. delar av anslag som enligt mittförslag fortsättningsvis skall utgöra anslaget I. förvaltningskostnader. Dessaoförändrade anslagsbelopp uppgår till: E2.Informationsverksamhet (del) . Överföring och mottagning av (del) . Exkl. tilläggsbudget 1. Detmédelstillskott som härutöver skulle erfordras till det nya anslaget utgördärmed . Jaghemställer att regeringen föreslår ' att till Statens invandrarverksförvaltningskostnader för /90anvisa ett förslagsanslag på . 1987/88Utgift 846465000' 1988/89Anvisat I 211 200000' 1989/90Förslag 1331900000 'Avser statsbudgetens hela anslag 5. Överföring och moltagniiig av flyktingar m.m. Frånanslaget finansieras invandrarverkets slussförläggningar och de fastaasylförläggningarna, vilka blir 18 till antalet jämfört med fem . Härutöverkan den fasta organisationen vid behov kompletteras med tillfälliga föriäggningar. Verkethar som jag tidigare nämnt mot bakgrund av förväntat budgetut fall för verksamheten under innevarande budgetår lämnat kom- 18 pletterande uppgifter och bl.a.beräknat anslagsbehovet för tillfälliga för- Prop, 1988/89:105 läggningartill 830,0 milj. kr. varav 10,8 milj. kr. avser tillfällig förstärkning av regionkontorensresurser. har vid beräkningen av den tillfälligaförläggningsorganisationen utgått ifrån en genomsnittlig dygnskostnad på drygt300 kr. för 7 500 belagda platser. Idet föregående har jag redogjort för mina bedömningar i fråga om tillströmningenav asylsökande, det kommunala flyktingmottagandet och behovet av tillfälligaförläggningar under /90. Medde förutsättningar som där angetts beräknarjag medelsbehovet för den fastaförläggningsorganisationen till totalt 512,7 milj. kr. Jag har därvid gjortföljande överväganden: Personal.Sammanlagt behövs ca 525 årsarbetskrafter. Inkl. jourtjänstgöring m. m. beräknarjagmedelsbehovet till 108,7 milj. kr. Häri ingår ett engångsbelopp om 2,5 milj.kr. för de omställningsåtgärder som erfordras under /90 medanledning av omorganisationen. Lokaler.Jag har beräknat 28,8 milj. kr. för slussförläggningar och gmpp-hem, samt 44,8milj. för 18 fasta asylföriäggningar. Operativmedel.Härifrån bekostas driften av förläggningarna till den del kostnaderna inteavser SIV:s tillsvidareanställda personal och lokaler. Bl.a. ingår härtolkkostnader, undervisning i svenska, kost och logi m. m. Totalt beräknarjagmedelsbehovet till 330,4 milj. kr., varav engångsvis 7,7 milj. kr. föranskaffningar till de nya utredningsslussarna samt 2 milj. kr. för vissutbildning i samband med övergången till ny organisation under budgetåret1989/90. Behovetav tillfälliga förläggningsplatser under /90 bedöms som nämntsbli genomsnittligt 7 500 till en beräknad kostnad av knappt 820 milj. kr. 1988/89: 100 bil. 12, harjag beräknat oförändrat anslagsbelopp föranslaget E 5. Överföring och mottagning av flyktingar m. m. till den del medlenavser förläggningsverksamhet. Detta gäller 178,1 milj. kr. för fasta förläggningaroch I 007,1 milj. kr. för tillfälliga föriäggningar.