prop · GC0368 · 1988-12-31 00:00:00 — Det skulle också ge möjlighet att Prop.1988/89:68 utföra kompletterande konsumentundersökningar med godtagbarsvars- Bilaga 5 frekvens angående de föreslagna ändringarna. 3.7Riksrevisionsverket konstaterar att det på vissa punkter i utredningen inte klart framgår vilka bestämmelser som gäller inom den Europeiska Gemenskapen (EG) och därmed inte heller om förslaget kommer att ge upphov till handelshinder. Detta gäller bl.a. förslagen under 6.1.2Saft, juice och sylt m.m., 6.1.5 Uttrycket "lätt" och "mager",6.2.4 Deklaration av berikningsmedel, 6.2.5 Beteckningen fläsk och 6.7.1 Näringsvärdesde klaration --- fall internationella förhållanden tydligt redovisats konstaterar RRV attvissa av förslagen innebär att bindande bestämmelser införs i som intefinns inom EG, t. ex. förslagen under 6.1.3 Margarinost och smältost,6.l.4Fetthaltsangivelse, 6.3 Vikt och volym (när det gäller fisk), 6.4.1 Köttoch fiskvara och 6.7.2 Fetthaltsdeklaration. RRV anser att utredningen istörre utsträckning borde anpassat sina förslag till märkningsbestämmelsernainom EG. 3.22Lantbrukarnas riksförbund: [livsmedelsverket har] haft onö digt bråttom att lägga fram ett revisionsförslag utan att avvakta resultatet av de överläggningar som avser att få till stånd en harmonisering av märkningsbestämmelser inom (PNUN). Särskilt som detta arbete kommit så långt att ett förslag nu sänts ut på remiss från SLV. Det är LRF:s bestämda uppfattning att de ändringar som kan bli följden av SLV:s resp. PNUN:s förslag bör genomföras , även om det innebär en tidsförskjutning på . 3.24 anserdet angeläget att provningsmetoder för avmnnen vikt med internationellförankring fastställes i med hänsyn till de harmoniseringssträvandensom pågår inom EG om accep-tans av provningsresultat länder emellan. E-märkningkommer härvid att öka i betydelse för svensk industri och handel. 3.25 :-- strävandenatill en harmonisering inom avseende märkningen kommer också attförorsaka ändringar i märkningsföreskriftema. Det måste framhållas att ensamordning av dessa förändringar är av yttersta vikt. 3.29Sveriges livsmedelsindustriförbund: Eftersom livsmedelsindustrin just skall yttra sig över ett förslag till harmonisering av märkningsbestämmelser i , som också kommer att resultera i änd ringar av våra svenska märkningsregler, är det ytterst angeläget att sam ordning av dessa förändringar kommer till stånd. 4 Överväganden och förslag 4.1 Uppgift om varans slag 4.1.1Socialstyrelsen tillstyrker helt de förslag om märkning som avser fetthalt i vissa vanliga produkter där fetthalten har stor betydelse, dvs. mjölk och mejeriprodukter. Styrelsen tillstyrker också förslagen som rör beteckningar som "lätt", "mager", "fiberrik" etc.Dessa bör i hög grad underlätta valet för konsumenten. 12 1988/89. I saml Nr 68 4.1.2 Konsumentverketdelar livsmedelsverkets uppfattning att vambe- Prop. 1988/89:68 teckningen är en av de viktigaste märkningsuppgifterna. Som påpekas i Bilaga 5 rapporten är det vanligt att konsumenter upplever vissa icke förbehållna livsmedelsbeteckningar som missvisande. Verketställer sig positivt till förslaget om att införa enny paragraf som säger att beteckningen skall vara rättvisande. Denna förändringbör medföra att livsmedelsverket ges möjlighet att ingripa mot * sådanabeteckningar som ofta kritiseras från konsumenthåll. Förslagenrörande saft, juice och sylt m. m. samt margarinost och smält ost ---- innebär enligt verkets mening att konsumenten ges en mer korrektupplysning om vilken typ av livsmedel det är fråga om. Den nuvarande märkningenmedför risk för att konsumenten blir vilseledd. Entydligare fetthaltsdeklaration- på sådana livsmedel som vä sentligt bidrar till det totala fettintaget är ett viktigt led i samhällets strävan att minska det totala fettintaget. En sådan märkning kan göra konsumenten uppmärksam på att det inom produktgmpperna finns pro dukter med olika fetthalt. blir det betydligt enklare att välja produkt med önskad fetthalt. För mjölk, grädde m.m. samt smör och margarin krävs enligt förslaget att fetthalten skall anges som en del av vambeteckningen. För köttfärs och blandade köttprodukter samt ost m. m. ställs inte motsvarande krav. En förutsättning är då enligt verkets mening att fetthaltsuppgiften på dessa senare produkter ges en framträdande plats på förpackningen. Verket har inget att invända mot att en fullständig näringsdeklaration får utelämnas på köttfärs och blandade köttprodukter samt ost m. m. 4.1.3 : För att underlätta för konsumenten att hålla reda på vilka livsmedelsbeteckningar som är förbehållna vissa kvali teter eller liknande s. k. namnskyddade produkter och för att hjälpa konsu menten att hitta dessa livsmedel borde någon typ av märkning införas som verkligen underlättar för konsumenten. En tänkbar väg är att låta den namnskyddade livsmedelsbeteckningen åtföljas av exempelvis ett N, för beteckningen namnskyddad produkt (jfr R inregistrerat vammärke). Åt minstone borde det finnas regler för hur en frivillig märkning skall se ut. Nämndensutredningsuppdrag angående kvalitetsmärkning av ägg och mjölkprodukter kanockså komma att leda till förslag om ändringar av märkningsreglerna för dessaprodukter. Exempelvis finns förslag om att vissa osttyper samt ägg från gårdarsom uppfyller vissa krav på djurhållning m. m. skall få förbehållnalivsmedelsbeteckningar dvs. någon form av namnskydd. Antalet varor som kan bliföremål för namnskydd bör dock begränsas bl. a. av kostnads- och tillsynsskäl. 4.1.10 Länsstyrelseni : Införandet av en ny paragraf, som utvecklar vad som menas med otvetydig märkning, borde egentligen vara överflödigt. Nuvarande bestämmelser i 13§ livsmedelslagen torde vara tillräckliga. Enligt mening är det en självklarhet, att uppgift om livsmedlets slag enligt 13§ 1. livsmedelslagen skall vara rättvisande. Förutsättningenför att [uttrycken "lätt" och "mager"] skall kun na vägleda konsumenten är att denne känner till halten fett resp. socker i aktuell "normalprodukt". Denna halt torde emellertid variera högstavse värt i "normalprodukt" från olika tillverkare. 4.1.11 Miljö-och hälsbskyddsförvaltningen i : [Anser i huvudsak att SLV:s förslag är bra.] Omdet framgår av vambeteckningen att produkten tillverkats av flera 178 växtråvarorfår [enligt SLV:s förslag] den växtråvåra som ger karaktär åt Prop.1988/89:68 produkten dessutom anges. Nej,detta är inget som underlättar för konsumenterna att välja rätt livsmedel utansnarare vilseleds de vid sitt val. I en familj finns det mindre tid förinköp eftersom det är vanligt att de vuxna förvärvsarbetar utom hemmet. Dennabrist på tid är ett skäl till att informationen på livsmedel i text ellerbildform skall vara sådan att den inte kan misstolkas. MHfinstämmer i livsmedelsverkets uttalande att endast en symbol [för förbehållnabeteckningar] används och att symbolmärkningen bör vara en frivilligmärkningsuppgift. MHf anser dock att det är av synnerlig vikt för konsumenternaatt en sådan symbol framtages möjligt. 4.1.12Miljö- och hälsoskyddsförvaltningen i [anser att den]nuvarande s.k. 15%-regeln [för saft, juice och sylt m.m., dvs. att namnet på enväxtråvåra får ingå i vambeteckningen om den utgör av totala mängdenväxtråvaror,] är klandervärd och ändring till förslaget angelägen. Procenttalet[för fett i mjölk och mejeriprodukter] som en del av vambeteckningen ger rakklar upplysning till konsumenten. Förslaget[angående uttrycken "lätt", "mager" och"lättsockrad"] om jämförelser med motsvarande normalprodukt (§ 10 f) kan starkt ifrågasät tas. Kravet kan medföra vitt skilda tolkningar. Då ordet lätt eller magerofta ingår i vambeteckningen och ger konsumenten viktig information böruttrycken vara mera tillförlitliga än vad som blir fallet enligt förslaget.Förslaget enligt § 10 fbör omarbetas och göras entydigare. 4.1.16Husmodersförbundet och Samhälle: stöd åt att det ---- införsen paragraf som utvecklar vad som menas med otvetydig märkningi fråga om livsmedlets slag. Det är otvetydigt en brist att denna föreskriftsaknas i nuvarande lagstiftning. För övrigt bifalles vad som sammanfattas underdenna mbrik och förslag till författningsändringar. 4.1.18Konsument-Forum föreslår att alla namnskyddade produkter vars. sammansättningär noga föreskrivna i lag eller annan förordning, kompletteras med symbolen"*" efter namnet. Analogt med "R" i cirkel förinregistrerade vammärken. 4.1.22Lantbrukarnas riksförbund: Enligt vår mening blir det svåröverskådligt förkonsumenterna om fetthalten skall anges både i procent och i gram fett per100gram. Det finns även en viss risk för problem med att få plats med all textpå förpackningarna. Uttrycket"lätt" kan ge upphov till en del problem, bl.a. genom att dennamärkning relaterar till normal produkt. Vad är "normal" produkt idetta fall och hur definieras begreppet vid helt nya produkter? Motiveringenför den olika märkningen av fett och socker bör anges. Vidare kommer denföreslagna kopplingen mellan en sänkning av fettlial-ten och motsvarandesänkning av energiinnehållet att försvåra en utveckling av magrare produkter,eftersom hänsyn måste tas till ökad proteinhalt vid minskad fetthalt. Andra regler gäller förexempelvis lättmjölk än övriga produkter. Är avsikten att konsumenten ej skall uppleva lättbegreppet likartat oavsett produkt? Enligt förbundets mening vore det en fördel med en enhetlig linje för alla lättmejeriprodukter. Vi föreslår att exempelvis fmktyoghurt ingår i bl. a. gmppen konsumtionsmjölksprodukter med avseende på fetthaltsde klaration. 4.1.25 finner det anmärkningsvärt, att det Prop. 1988/89:68föreslås att "Uppgift om varans slag ... skall vara rättvisande". Detfram- Bilaga 5 går ju redan av nuvarande bestämmelser, eftersom uppgifteninte får vara missvisande. Förslagetatt "85/15%-regeln" skall utgå välkomnas av bryggeriindustrin.Regeln har varit svårtillämpad. 4.1.27Svenska kommunförbundet:- många konsumenter känner intetill vilka varor som är namnskyddade och att en livsmedelsstandard är engaranti för en viss livsmedelskvalitet. För att konsumenten skall kunna skiljade namnskyddade varorna från övriga varor bör de förra, utöver de obligatoriskamärkningsuppgifterna, märkas med en lätt igenkännbar symbol i avvikande färg. 4.1.29Sveriges livsmedelsindustriförbund anser, att den nya lydelsen [angående saft,juice, sylt m. är bättre ur konsument- och redlighetssynpunkt ochtillstyrker att den s.k. 15-procentsregeln utgår. Billiga sylter av olika slagkan vara uppblandade med äpplen som måste ändra antingen benämning ellerråvamsammansättning med dyrare produkter för konsumenten. Det är klartpositivt att den karaktärsgivande råvaran får anges med exempelvis beteckningenBiandsaft, Blandsylt etc. Benämningen"Margarinost" för en ost där fettet helt eller delvis är avvegetabiliskt urspmng är olycklig. Margarin ingår inte som en ingrediens ochframställningssätten för margarin och margarinost är olika. En ost därmjölkfett helt eller delvis ersatts med vegetabiliskt fett bör därför benämnas"Ost med vegetabiliskt fett". Oavsett benämningen anser vi emellertidatt fettsyrasammansättningen i såväl sådan som konventionell ost skalldeklareras på det sätt som gäller för grädde och matfett. Smöroch margarin skall ha en minsta fetthalt om , vilket överensstämmer medbestämmelser och varustandards i andra länder, Codex och EG. Både smör ochmargarin är välkända för konsumenten och båda vamslagen deklareras med ingåendefetthalt. Vi anser det onödigt att under dessa förhållanden i vambeteckningensärskilt införa tillägget "x% fett". Krav på ett sådant tilläggkommer att utgöra tekniskt handelshinder, som det inte tillförkonsumenten mer kunskap än nuvarande märkning. SLIMhar inget att erinra mot att symbolmärkning införs som en frivillig märkningsuppgift för namnskyddade varor till vilka det finns motsvaran de icke namnskyddade produkter. 4.2.1 : Vad gällerförslag om ändring av 10 § i SLV FS 1987:2 med föreskrifter omlivsmedelstillsatser ifrågasätter att livsmedelstillsatser etc.skall deklareras med gmppnamn följt av antingen E-nummer eller vedertagetnamn. Med tanke främst på gmppen allergikers problem och att E-numren ärvedertagna och kan förstås oberoende av yilket språk vederbörande talar,föreslår att E-num-merbeleckningen och vedertaget namn görsobligatoriska. 4.2.2 Konsumentverket:- mening innebär de aktuella förslagen--- attmärkningen förenklas. tillgodogörasig informationen förbättras därmed. Verket ifrågasätter dock värdet av attersätta ordet innehållsdeklaration med ingrediens eftersom innebördenav detta senare ord för många konsumenter kan vara oklar för 180 attinte säga svårförståelig. Ordets innehåll bör i stället kunna användas. 4.2.3 : Av förslaget till föreskrifterom ingrediens- Prop.1988/89:68 förteckning framgår inte om man här tänkt sig en noggrann indelningav Bilaga 5 költråvaror uppdelade på djurslag. Detta är nödvändigt för altgmpper av konsumenter, som av etiska och/eller religiösa skäl vill undvikavissa typer av kött, skall kunna välja det de vill ha. Ändringenav reglerna för deklaration av vatten till att gälla tillsatt mängd vatten ärbra. Vidare har därvid krav på likhet med EG beaktats. Nämnden vill dock erinraom att vissa risker finns med att fastställa en gräns, exempelvis per100gram livsmedel, under vilken man inte behöver deklarera tillsatt vatten. Ensådan gränsdragning kan leda till att företag som inte tillsätter vatteni tillverkningsprocessen frestas att göra så. Nämnden vill i detta sammanhangpeka på vattnets roll vid kylning av slaktade kycklingar. Genom att kyla ivatten följer betydande mängder vatten med slaktkroppen och innesluts sedan iförpackningen. Utveckling av torr kylningsteknik vid fjäderfäslakt kan kommaatt påverkas negativt av frigränsen vatten. Benämningen"med röksmak" är något missvisande och borde vara "medrökliknande smak". Eftersom rökta produkter normalt har längrehållbarhetstider kan av den senare lydelsen konsumenten möjligen också någotlättare få klart för sig att hållbarhetstiden inte motsvarar den som gäller förrökt produkt. Nämndenstöder ett införande av begreppet "fett fläsk" i samband medredovisningen av ingredienser. Definitionen av fläsk kan behöva kompletteras.Vidare borde det som en konsekvens övervägas om fett nötkött s. k. nöt IIIskall anges som "Fett nötkött". 4.2.10 Länsstyrelseni anser inte att konsumenten har lättare att förstå uttrycket "ingrediensförteckning" än"innehållsdeklaration". har ingen invändning mot förslaget att undantaget i allmän na tillämpningsföreskrifterna för deklaration av tillsatt vatten avskaffas. Länsstyrelsendelar uppfattningen, att de nu använda beteckningama i fråga om mångaberikningsmedel är svårförståeliga för konsumenten och anser därför, att denföreslagna författningsändringen medför en väsentlig förbättring urkonsumentsynpunkt. Dock bör mineralämne anges med den kemiska föreningensbenämning med hänsyn till olika resorptionsmöjlig-heter. 4.2.11 Miljö-och hälsoskyddsförvaltningen i : diensförteckningen skall enbart föregås av mbriken "Ingredienser". Ettminimikrav måste vara att det klart framgår av ingrediensförteckningen varfören tillsats användes dvs. Tillverkaren måste väl ändå vetavilken funktion aktuell tillsats i livsmedlet har? Fläskmed en fetthalt som överstiger skall [enligt SLV:s förslag] deklareras med orden fett fläsk. [SLV:sförslag angående] allmänna råd med rekommenderade benäm ningar på vissa ingredienser är bra utom för beteckningarna under Manbör i möjligaste mån undvika att ha samma ordval i ingrediensförteckningen somi näringsvärdesförteckningen. 4.2.12 Miljö-och hälsoskyddsförvaltningen i : Inne hållsförteckning, innehåll eller kanske ännu lämpligare bara ordet sam mansättning bedöms bättre än ingrediensförteckning. Bestämmelsen [omdeklaration av vatten] synes onödig men accepteras av Prop. 1988/89:68 de skäl - harmonisering med EG - som anförts. Benämningen"fett fläsk" innebär ett bra förtyligande. Uttryckenplasma och grevar är så väl etablerade och entydiga att förslagetfår bedömas skapa oklarhet. Rekommenderad benämning blodprotein, fläskproteinosv. 4.2.16------------------------------------- HusmodersforbundetHem och Samhälle: utmärkt att för tydlighetenkräva att innehållsdeklarationen föregås av överskriften Ingredienser samt atti författningstexten "innehållsdeklaration" ersätts av ingrediensförteckningför undvikande av nu ofta förekommande förväxling mellan innehållsdeklarationoch näringsvärdesdeklaration. ------ Desista månadernas intensiva debatt omkring tillsättningsme del, bl.a. i glass, ketchup m.m. visar att tillsatsmedel ständigt måste kontrolleras. Gmppnamn som anger teknologiska funktioner i tillsatser i livsmedel är ofta ogenomträngliga för den enskilde att förstå. T. ex. klump förebyggande medel, smakförstärkare, mogningsmedel m. m. låter enkelt men kan ge besked om en avancerad kemisk process. Märkningav salt och socker önskar vi understryka att det är av stor vikt att det görs tydligtav medicinska skäl då många genom diet eller andra kostföreskrifter självamåste kunna avväga om livsmedlet är för dem otjänligt. 4.2.17 ICA-förbundet:Mängdangivelser av huvudråvarorna och fettangi- velsen på separata rader tror vi speciellt bidrar till ökad förståelse. Vianser inte att förslaget med beteckningen fett fläsk skall gå igenom. Viföredrar beteckningen gris för produkter med en fetthalt av högst 25 %.Beteckningen fläsk för produkter fett. 4.2.18------------------- Konsument-Forum: Märkningenär ju avsedd för dem som villveta mera och kanske också har kunskaper att tillgodogöra sig informa tionen. Att minska ner informationen stimulerar inte till ökade kunskaper, endast till att underlätta för den mindre kunnige konsumenten. 4.2.20Kooperativa förbundet: I allt väsentligt har vi ingen avvikande uppfattning men vill understryka vikten av att hitta lättfattliga benäm ningar på gmppnamn för teknologiska tillsatser. Mjölkalbuminskall enligt förslaget benämnas vassleprotein. En mer lättförståelig benämningvore "mjölkprotein från vassle". Vi anser att det skulle underlättaför personer med allergi eller överkänslighetsproblem att undvika produkter meddenna ingrediens. 4.2.22Lantbrukarnas riksförbund har ingenting att invända mot sakinnehållet iförslaget angående deklaration av vatten. Men den föreslagna lydelsen "Viddenna deklaration skall hänsyn inte tas till tillsatt vatten som avdunstatunder tillverkningen av livsmedlet" bör, för att öka tydligheten, ändrastill "Tillsatt vatten som avdunstat/bortförts under tillverkningenbehöver inte deklareras". (Som exempel kan nämnas avtappning underystning). Vattensom tillsatts ett koncentrat vid rekonstituering bör ej heller behövadeklareras enligt vår mening. ------ haringenting att erinra mot att sådan råvara till köttpro dukter som inom branschen normalt benämnes "fett fläsk" också deklare ras som sådant, men att som en gmnd för detta en korrekt definition av begreppengörs på rätt plats i författningen. 4.2.25Svenska bryggareföreningen: 1 texten sägs, att sockerarter får dekla- Prop.1988/89:68 reras med endast vedertagen benämning. Dettaförbehåll anser vi också skall avse de i läskedrycker, fmktdrycker, saft ochnektar ingående vanliga syrorna, eftersom de är råvaror och inte tillsatserenligt tillsatsdeklarationen i Livsmedelslagens § 1. Dettagäller oavsett att de i andra sammanhang betraktas som tillsatser samt att destår upptagna i "Tillsatslistan". Citronsyra,äppelsyra och fosforsyra bör få deklareras med dessa vedertagna beteckningarutan föregående "funktionsbeskrivning". Funktionen är ju uppenbar ochkänd av envar. 4.2.27Svenska kommunförbundet: Ur hälsosynpunkt är det angeläget att andelen fett,socker och salt i kosten minskar. Den föreslagna ändrade fetlhaltsmärkningen avmjölk, mjölkprodukter och margarinvaror tillstyrks därför. Som jämförelse medföreslagen fettangivelse verkar uttrycken "lätt", "mager"och "med låg fetthalt" vara något diffusa. Uttrycken bör, om de skallanvändas och ha någon betydelse, definieras bättre. Angivande av salthalt ärfrivilligt. Styrelsen anser det lika motiverat att deklarera salthalten isaltrika livsmedel som att deklarera fetthalten i fettrika. Osäkerhetkan uppkomma hur föreskriften om deklaration av vatten skall ske. Problemuppstår t. ex. vid deklaration av rekonstituerade varor av typ torrmjölk,potatisflingor m. m. som används i bl. a. charkuteriindustrin. Styrelsenföreslår att livsmedelsverket ytterligare utreder frågan. 4.2.29Sveriges livsmedelsindustriförbund: gällande regler för deklarationav vatten bör gälla oförändrade. 5-procentsregeln skapar fler problem än denlöser. Gmndatpå Codex regler föreslås att det s.k. funktionsnamnet skall kunna kompletteras med specifikt namn i stället för med E-nummer. ----- Förslaget kan tillstyrkas.- får vissa ämnen som markeras med A i tillsatslistan deklareras med enbartvedertagen benämning. Vi anser, att denna möjlighet skall finnas kvar. 4.3 Vikt och volym 4.3.2Konsumentverket anser det angeläget med en för konsumentema tydlig märkning påfärdigförpackade livsmedel med uppgift om nettovikt eller nettovolym. En sådanuppgift behövs som underlag vid kontroll av förpackningens vikt. Vadgäller sådana livsmedel som tillförts spad, sås m.m. tillstyrker verket förslagetatt nettoviktsuppgiften skall hänföra sig till saluhållandet, s. k. avrunnenvikt. Konsumenten får på det sättet en tillförlitligare information. Vidaretillstyrks förslaget att den angivna vikten för vattenglaserade djupfrystalivsmedel skall avse livsmedlets vikt utan glasering. Verketavråder från förslaget att i stället för avmnnen vikt ange stycketal på helfisk, hel eller halv fmkt m. m. Detta beroende på att uppgift om avrunnen viktbör finnas för att jämförpriset skall kunna beräknas och för att konsumentenbättre skall kunna bedöma lämplig inköpsmängd till recept och egnatillagningsvanor. Självfallet är en kompletterande uppgift om stycketal mångagånger av värde och intresse för konsumenten. Enligt verkets mening ärdet mycket angeläget att en analysmetod för bestämning av avmnnen vikt tas fram. Verket avser att i avvaktan på jg3 gemensammaEG-normer ta fram en föreskrift om avmnnen vikt som skall Prop. 1988/89:68 ingå i statens provningsanstalts kontrollbestämmelser. 4.3.10Länsstyrelsen i : Möjligheterna att ange avmnnen vikt (dränerad vikt) enligtförslaget är enligt uppfattning begränsadebeträffande vissa produkter som t. ex. konserverade skaldjur (räkor). Tillföljd av skillnader i salthalt mellan fast och flytande medium torde det varamer rättvisande att ange invägd vikt. I varje fall bör analysmetod fastställasför bestämning av avmnnen vikt innan den föreslagna författningsändringengenomföres. 4.3.12Miljö- och hälsoskyddsförvaltningen i : Förvalt ningen förstår den redovisade bakgmnden om vattenglasering av djupfrys ta räkor och fiskfiléer men ser glaseringen av kvalitetsskäl så viktig att den bör väga tyngre än kravet på redlighet. Det kan nämligen befaras att man helt upphör med glasering om förslaget genomförs. 4.3.16------------------------------------- HusmodersförbundetHem och Samhälle: förslaget ger en ärligareuppgift om livsmedlet och konsumenten får därmed större möjlighet att jämförapriset på varan med mängden av det egentliga livsmedlet. 4.3.17---------------- äri princip överens med utredningen om att märkningenav vattenglaserade djupfrysta livsmedel skall ange livsmedlets vikt utanglasering. Enenhetlig och bra mätmetod måste dock först skapas innan dennaförfattningsändring kan träda i kraft. 4.3.20Kooperativa förbundet: Ur konsumentsynpunkt vore det mycketangeläget att det vatten som exempelvis avrinner vid upptining av kyckling ochliknande livsmedel deklareras och att det sätts en gräns för godtagbar lättnadefter upptining. 4.3.24Statens provningsanstalt: Vad gäller konserver och djupfrysta varor tillstyrkerSP förslaget att uppgiven vikt skall avse avmnnen vikt. SLVföreslår att i stället för avmnnen vikt får fisk eller fmkt anges i stycketal.SP tillstyrker inte detta förslag då det för konsumenten kan vara svårt att fåen uppfattning om bl. a. jämförpriser.