prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — Nämnden har flyttat till nya lokaler. Iökade lokalkostnader begärs . Entillämpning av huvudförslaget på bokföringsnämnden skulle försvåra en fortsattpositiv utveckling av nämndens arbete. Jag delar därför nämndens bedömning attnämnden bör undantas från huvudförslaget. På anslaget för bokföringsnämnden har . påförts med anledning av upplösning, se vidare bil.2 Gemensamma frågor avsnitt 4. Jag har i mitt förslag beaktat atttjänstebrevsrätten föreslås slopad för bokföringsnämnden fr.o.m. . " Med hänvisning till sammanställningen hemställer jag attregeringen fö- Bil- att tillBokföringsnämnden för /90 anvisa ett förslagsanslag på . 1987/88 Utgift 1988/89 Anslag 1989/90Förslag 3 107 000 3 306 000 har till uppgift attpröva ärenden enligt brotts-skadelagen (1978:413) om ersättning för skador pågrund av brott. Nämnden består av en ordförande, två vice ordförande och treandra ledamöter. Nämnden biträds av ett kansli. Beräknad ändring 1989/90 2 696 000 (1) (därav lönekostnader) (1 922 000) (+ 96 000) (1) Av angivet belopp har . inte ställts till brottsskadenämndensdisposition till följd av tillämpningenav en utgiftsrara. Anslag /90 . Nämnden anser siginte i fortsättningen kunna bedriva sin verksamhet på ett tillfredsställandesätt om huvudförslaget tillämpas. Ytterligare medel begärs för attförstärka den handläggande personalen p.g.a. ökad ärendetillströmning ochlångtidsfrånvaro (-1- . Medel beräknas förinformation om nämndens verkamhet samt för utbildning av handläggare (-f . Förinformation och utbildning beräknar jag . påförts med anledning av RC-organisationensupplösning, se vidare bilaga 2 gemensamma frågor avsnitt 4. Med hänvisning till sammanställningenberäknar jag anslaget till Prop. 1988/89:100 . Jag har i mittförslag beaktat att tjänstebrevsrätten föreslås Bil. 4 slopad förbrottsskadenämnden fr.o.m. . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Brottsskadenämnden:Förvaltningskostnader för /90 anvisa ett förslagsanslag på . : Ersättning för skadorpå grund av brott 1987/88 Utgift 7 237 838 1988/89 Anslag 7400 000 1989/90 Förslag 8 500 000 Från anslaget betalas ersättning avstatsmedel enligt brottsskadelagen (1978:413) för skador på grund av brott. Brottsskadenämndenyrkar en höjning av anslaget med 1,1 milj. kr. Ienlighet med vad jag har anfört under avsnittet 5.6 Brottsoffrens ställningbeträffande jourverksamhet till förmån för brottsoffer m.m. har jag underanslaget beräknat medel för stöd till sådan och liknande verksamhet. Förnästa budgetår bör anslaget föras upp med . Jaghemställer att regeringen föreslår att till : Ersättningför skador på grund av brott för budgetåret1989/90 anvisa ett förslagsanslag på . DIVERSE PP-1988/89:100 1987/88 Utgift 10 946 607 1988/89 Anslag 7 260 000 1989/90 Förslag 8525 000 Under /88 har antaletnummer av Svensk författnings samling varit mycket stort. Även underinnevarande budgetår beräknas antalet nummer bli stort. Under nästa budgetårbör anslaget uppgå till . Därvid har beaktats atttjänstebrevsrätten vid distribu tionen avSvensk författningssamling föreslås slopad fr.o.m. . Under anslaget har jag beräknat ett engångsbelopppå . som ett tillskott som avses bli bildad av bl.a. statsrådsberedningen. Stiftelsensverksamhet kommer att få betydelse för författningspubliceringen (jämför vadjag har anfört under anslaget A 4. Information om lagstiftning m.m). Jaghemställer att regeringen föreslår att till /90 anvisa ett förslagsanslag på . Bidrag till utgivande av litteratur påförvaltningsrättens område 1987/88 Utgift O Reservation 223 2111988/89 Anslag 50 000 1989/90 Förslag 50 000 Från anslaget betalas bidrag till nämndenför utgivande av förvalt ningsrätlsliga publikationer. Nämnden skall enligt sininstruktion (1988:1115) främja tillkomsten av författningskommentarer och annanvägledande litteratur på förvaltningsrättens område. Statens inkomster av verk,som har utarbetats eller utgetts med bidrag från detta anslag, avräknas frånanslaget. avförvaltningsrättsliga publikationer beräknar medelsbehovet till . Medhänsyn till den beräknade omfattningen av nämndens verksamhet böranslagsbeloppet under nästa budgetår vara oförändrat. Jag hemställer attregeringen föreslår att tillBidrag till utgivande av litteratur på förvaltnings rättens område /90 anvisa ett reservationsanslag på . Bidrag till vissa internationellasammanslutningar '°P-1988/89:100 1987/88 Utgift 1 874 454 1988/89 Anslag 2 400 0001988/89 Förslag 2 496 000 Från anslaget utgårbidrag till för den intellektuella äganderätten, till internationellainstitutet i för unifiering av privaträttenoch till permanenta byrån för för internationell privaträtt. Från anslaget betalas ävenSveriges kostnader med anledning av FN:s konvention om avskaffande avrasdiskriminering. Från anslaget utgår vidare medel tillSveriges bidrag till kostnaderna för för kriminologisamt medel till ett svenskt bidragtill det FN-anknutna kriminalpolitiska institutet i (HEUNI). Anslagsbeloppetbör under nästa budgetår beräknas till . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Bidrag tillvissa internationella sammanslutningar m.m. för /90 anvisa ett förslagsanslag på 2 496 000kr. Stöd till politiska partier 1987/88Utgift 110 304 485 1988/89 Anslag 110 500 000 1989/90 Förslag 115 000 000 Medelstilldelningsker enligt lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier. Genom allmänna val blevMiljöpartiet de Gröna representerat i . Bidrag enligt lagen om statligtstöd till politiska partier skall därigenom också utgå till deGröna. Anslaget bör därför höjas med 4,5 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Stöd tillpolitiska partier för /90 anvisa ett förslagsanslag på . Från anslaget betalas statsverkets del avkostnaderna för valsedlar, valkuvert och andra valtillbehör samt betalas ersättning till vissa myn digheter och verk för biträde i samband med allmänna val. ,som är central valmyndighet, föreslår att anslaget Prop. 1988/89:100 /90 tas upp med . Beloppet avser kostna- Bil. 4der för bl.a. lagerhållning av valmaterial. Dessutom, har medel beräknats medsammanlagt för bl.a. ett projekt för att samordna riksskatteverketsoch länsstyrelsernas ADB-stöd i valarbetet. Jag föreslår att anslaget beräknastill . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Allmänna val för budgetåret1989/90 anvisa ett förslagsanslag på . 7 1988/891saml. Underbilaga 4.1 Prop. Statistiska uppgifterjämte kommentarer om ö'i- brottsutvecklingen samt omverksamheten inom polisen,åklagarmyndigheterna, de allmänna domstolarnaoch kriminalvården m.m. Detantal brott mot som har kommit till polisens kännedom har ökatunder hela efterkrigstiden. Är uppgick antalet brott mot tilldrygt 683 000 medan antalet uppgick till drygt 950 000, d.v.s. enökning . Antalet anmälda brott mot annanlagstiftning har också ökat under större delen av . Av brotten mot annan lagstiftning svarar trafik-och narkotikabrotten för cirka fyra femtedelar 1988(1) (1) Värdena för 1988har beräknats pägrundval av utvecklingen t.o.m. Brott mot har ökat med i genomsnitt medan brott motannan lagstiftning ökat med . För antaletregistrerade brott mot lagstiftning utanför kan mycket starkavariationer iakttas mellan olika år. Den genomsnittliga årliga förändringen iantalet anmälda brott mot - 1987 resp 1983 -1987 är därav inbrott i vind, Prop.1988/89:100 Bil. Forskningsenheten inom brottsförebygganderådet (BRÅ) har utarbetat en rapport över brottsutvecklingen (BRÅ forskning1988:2). I denna rapport ges bl.a. enöversikt över utvecklingen i fråga om olika brott somhar kommit till polisens kännedom. Rapporten innehåller däremot inte några prognoser över antalet brott som kan väntas kommatill polisens kännedom . Hänsyn har tagits till dennarapport i den följande redogörelsen. Planerings- och budgetsekretariatet inomjustitiedepartementet följer utvecklingstendenserna vad gällerbrottmålsprocessen i vid mening. Härvid studeras uppgifter i brottsanmälan,åtalsbeslut, dom och beslut om intagning i anstalt i kriminalvården. Resultatenav dessa studier har beaktats i framställningen. 1det följande kommenteras utvecklingen för olika grupper av brott, bl.a.brottsbalksbrott och narkotikabrott. I tabeller redovisas uppgifter om brott anmälda och . Siffrornaför perioden -1987 är tagna direkt ur (SCB:s)definitiva årsstatistik. De siffror som anges för är preliminäraberäkningar som bygger på statistik för tiden . 1988(1) (1) Värdena för 1988har beräknats pägrundval av utvecklingen t.o.m. Begreppetvåldsbrott används här i en vid bemärkelse. Till våldsbrott Prop.1988/89:100 räknas som i den officiella statistiken brott mot liv och hälsasamt andra Bil. 4 gärningar som innebär direkt fara för individen. I dessabrott inräknas, förutom fullbordade gärningar, även försök och förberedelser. Våldsbrotten har uppvisat en relativtjämn ökningstakt under åren 1975 till 1987.År 1987 utgjorde dessa nära en tiondel av de registrerade brottsbalksbrotten. Antaletrån utgör knappt en halv procent av samtliga anmälda brottsbalksbrott. Under1980-talet har antalet rån ökat från 3 427 (1980) till 3 939 (1987). av rånen är riktade motprivatpersoner. Gaturån är den dominerande formen av rån. Andelen rån medskjutvapen har legat på . Bank- och postrånen är få i förhållande tillövriga rån. var dessa 160, inbegripet försök och förberedelse. Deförorsakar ofta mycket stora förluster och är allvarliga eftersom de ofta begåsmed hjälp av skjutvapen. Antaletmisshandelsbrott har ökat under 1980-taIet. uppgår dengenomsnittliga ökningen till . finns det skäl att tro att ökningen av de registrerade misshandelsbrotten inte motsvaras avreella ökningar. En del av ökningen anserBRÅ bero på att kravet på angivelse för att åklagare skall kunna åtalamisshandel på enskilt område slopades . Antalet fall av misshandel utomhus däroffret inte har träffat eller på annat sätt känt den som utfördemisshandeln har också ökat kraftigt undersenare år. registrerades drygt 10 000 misshandels-brott av detta slag. 785 av de dryga 10 000misshandelsbrotten avser grov misshandel. Detta är en ökning med 248 () jämfört med föregående år. Antalet fall av misshandel utomhus därgärningsmannen är okänd för offret är högst i storstadsregionerna ,och . 1988(1) 642 520 1988/89:100 Bil.4 (1)Värdena har beräknats pä grundvalav utvecklingen t.o.m. Tillgreppsbrotten utgör cirka 70 procentav samtliga polisanmälda brottsbalksbrott. Förutom de i tabellen redovisadebrottsgrupperna ingår en mängd olika formerav stöldbrott som inte rubriceras som inbrott, t.ex. snatteri. Inbrottenuppgår till knappt en sjättedel av samtliga registrerade brottsbalksbrott.Förutom villa- och lägenhetsinbrott och inbrott i vind eller källare ingår ihär redovisade siffror även inbrottsstöld i butiker, kiosker och skolor m.m. Antalet inbrottsstölder under 1970-taletuppvisar stora svängningar men har underåren 1978-1985 legat på en nivå runt 140 000. var antaletanmälda inbrottsstölder drygt 150 000. var antalet inbrottstölderåter på en nivå runt 140 000. Flertaletmotorfordonstillgrepp avser fullföljt tillgrepp av personbilar och1987 anmäldes cirka 67 000 respektive 69 000 motorfordonstillgrepp, vilket visar på en kraftig ökningjämfört med . Antalet motorfordonstillgrepp hartidigare legat på en nivåstrax under 50 000. Antalet tillgrepp räknat per 10 000 registrerademotorfordon sjönk något av , men ökade under1986. 8 1988/89 I saml. därav konto- och kreditkort 1988(1)101 621 (1) Värdena för 1988har beräknats pägrundval av utvecklingen t.o.m. Av bedrägeribrotten svararcheckbedrägerierna för . Särskilt intresse tilldrar sigbedrägerier som begås med hjälp av kon-tooch kreditkort. Från och med år 1979särredovisas dessa i statistiken. Dessa bedrägeribrott tredubblades från år1979 och utgör numera denstörsta enskilda gruppen bland bedrägeribrotten (). Antalet kredit-och kontokortsbedrägerier är 19 681. Det är en minskning jämfört medföregående år. 1988(1) (1)Värdena har beräknats pä grundvalav utvecklingen t.o.m. Tillövriga brottsbalksbrott räknas förutom skadegörelsebrott ett stort 102 antal olika grupper av brottsliga beteenden som intefaller inom någon av detidigare berörda kategorierna. Antaletskadegörelsebrott har hitintills uppvisat en tilltagandeökningstakt. En mycket stor andel av dem som döms för skadegörelsebrott ärtonåringar. av skadegörelsebrotten avserskadegörelse på motorfordon. 15procent av de registrerade skadegörelsebrotten drabbar stat, landsting ochkommuner. Denna form av skadegörelser orsakar samhället betydande kostnader. Prop.1988/89:100 Bil. 1988(1) 26 996 (1) Värdet för 1988har beräknats pågrundval av utvecklingen t.o.m, Tabellen avserbrott mot narkotikastrafflagen (1968:64), narkotikaförordningen (1962:704) och narkotikabrottenligt varusmugglingslagen (1960:418). Antalet anmälda narkotikabrott har legatpå en relativt stabil nivå . ökade antalet anmäldabrott kraftigt. Enligt BRÅ tycksriksåklagarens anvisningar för användning av åtalsunder-låtelser vidnarkotikabrott samt den ökade serieuppklaringen (antal brott per misstänkt)vara de faktorer som spelat en avgörande roll för denna ökning. En annanförklaring till ökningen är troligen polisens insatser mot den s.k.gatulangningen . har antaletregistrerade narkotikabrott åter ökat efter att ha minskat . Däremot pekar beräkning på en stor minskning av de registreradenarkotikabrotten för 1988.1 BRÅ:s rapport menar man att den faktiskanarkotikabrottsligheten inte har undergått några större förändringar under1980-talet. Den nedgång i antalet registreradenarkotikabrott som har skett () motsvaras inte av samma minskning av antalet för narkotikabrottdömda personer (). Vidare har den genomsnittliga fängelsetiden räknat imånader för varje dömd person ökat. 1.6 Ekonomisk brottslighet Prop. Närdet gäller den ekonomiska brottsligheten föreligger inte någon stati- Bil. pågår utvärdering av de åtgärder som föranletts aveko-kommissionens arbete. Regeringen har bl.a. givit ett uppdrag till BRÅ attutvärdera effekterna av vissa åtgärder mot ekonomisk brottslighet. En förstadelrapport återfinns i rapporten mot eko-brotten, del I Polisen (BRÅ forskning 1986:3). Dessutomhar BRÅ presenterat en rapport med en rältspolitiskutvärdering av lagstiftningen mot ekonomisk brottslighet. Rapporten har titelnEko-brott, Eko-lagar och Eko-domstolar (BRÅ forskning 1988:3). 2 Verksamheten inom polisen, åklagarna, deallmänna domstolarna och kriminalvården Idet följande redovisas vissa siffror avseende verksamhet och arbetsbelastninginom rättsväsendet. Uppgifterna härrör i huvudsak från de analyser somregelbundet görs i . Siffrorna tas därvid i storutsträckning från system i rättsväsendets informationssystem (BROTTSRl). Vissasiffror är tagna direkt ur myndigheternas anslagsframställningar. Arbetet inom deolika myndigheterna inom rättsväsendet hänger mycket intimt samman. I huvudsak går kedjanfrån polis, via åklagare och domstolar till kriminalvård. Antalet brott somanmäls till polisen är drygt 1 milj. . Den siffran omfattarinte brott för vilka polisen direkt utfärdar ordningsförelägganden. Antaletsådana förelägganden utgjorde knappt 190 1987. Endast en del av de brott som anmäls till polisen upp eller omkring 375 000. För dessa fall svarar omkring 92000 misstänkta personer. Andelen uppklarade brott varierar med olikabrottstyper. Uppkla-ringen växlar även mellan skilda delar av landet. Förmisshandel och andra våldsbrott uppgår andelen uppklarade fall till , medan endast 10procent av inbrottsstölderna upp. Ungefär vart fjärde rån och tre avfyra bedrägeribrott blir uppklarade. I detta sammanhang bör framhållas attantalet uppklarade brottsbalksbrott harökat från drygt 160 1974 till över 250 1987. Antaletuppklarade brott mot såväl som specialstraffrättslig lagstiftning har ökat från runt 250 000 tillcirka 375 000. Det är alltså en ökning . Åklagarna fattarbeslut om åtal mot drygt 80 000 personer . Till detta kommer cirka 80 000 personer förvilka åklagare meddelar strafförelägganden.Åklagarna beslutar om åtalsunderlåtelser i cirka 20 000 fall per år.Antalet avskrivna och nedlagda mål är omkring 50 000 . Allmän domstol dömer cirka 17 000personer till frihetsberö vande påföljd, varav drygt hälften omfattar högst . Antalet personer som döms till böter är cirka 30 000. Andelen frihetsstraff varie rar starkt mellan olika brottstyper. Vid rattfylleri ådöms fängelse i när mare tre fall av fyra. För rån och grovt rån samt misshandel ådöms 104 fängelse i två fall av tre.För grovt narkotikabrott döms till frihetsberö vande påföljd i av fallen. 1987var den genomsnittliga längden av ådömda frihetsstraff i första instans . Variationerna är dock avsevärda mellan olika slag av brott. Förgrovt narkotikabrott ligger t.ex. genomsnittet och förnarkotikabrott i övrigt på omkring . För rån och grovt rån ärmotsvarande siffra , för grov misshandel cirka ett och ett halvtår, samt för rattfylleri drygt en månad. Prop.1988/89:100 Bil. Statistikenöver antalet ingripanden och utryckningar inom polisväsendet bygger på de s.k. ingripandemeddelandena(IM). Statistiken utgör ett komplement till siffrorna för antaletanmälda brott när det gäller att bedöma arbetsbelastningen inom polisväsendet,och då främst inom övervakningsverksamheten. IM utfärdas så snart ettpolisingripande sker. Hur antalet ingripanden har utvecklats sedan år 1981framgår av nedanstående sammanställning. Antal ingripandemeddelanden Antal gripna 224 857 231 563 216 289 195606 179 877 193 765 178 450 Arbetsbelastningenvid åklagarmyndigheterna och de allmänna domstolarna påverkas av antaletanmälda brott och andelen därav som upp. Den är vidare beroende av bl.a.förändringar i lagstiftningen. Till belysning av arbetsbelastningen hosåklagarna anges i följande tabell antalet misstänkta personer i mål hosåklagare . 1988 halväret 88 553 Som framgår av tabellen har antaletövriga mål hos åklagarna minskat Prop. 1988/89:100 under de senaste åren.Detta kan delvis förklaras av att polisen medger Bil. 4 flerrapporteftergifter än tidigare, vilket innebär att färre ärenden lämnas övertill åklagarna. Brottsutredning och lagföring tarvanligen . I följande tabellvisas andelen dömda personer som dömts, indelade i olika grupper medhänsyn till tiden mellan brottet och domen. Indelningeni brottsgrupper är densamma som har redovisats i tidigare tabeller. PROCENT Brotts- ulOO dagar 100- dagar u365dagar Genomsnittstiden från det att ett brotthar begåtts till dess att dom har avkunnats har inte märkbart förändrats mellanåren 1982 till 1986 för någon av de redovisade brottsgrupperna utom förnarkotikabrott. Andelen personer som döms för narkotikabrott inom 100 dagarfrån det att brottet begicks, har ökat från 1982 till 49procent 1986. Andelen personer som dömts först efter narkotikabrottethar minskat från 1986. Inom de tre storstadsområdena har andelenpersoner som dömts för narkotikabrott förändrats mellan åren1982 till 1986 enligt följande. I var andelen 32procent 1986, i var andelen 43 procent1982 och 1986 och i var andelen 1982 och 68procent 1986. För landet i övrigt var motsvarandeprocentsiffror ,43respektive 49. Som framgår av nämnda siffror visar Malmö- och Göteborgsområdenaen mycket gynnsam utveckling. (Iuppgifterna om tingsrätterna och länsrätterna är antal över I 000 avrundadetill jämna hundratal) Prop.1988/89:100 Bil. Inkomna mäl(1) Avgjorda mäl(2) Inkomna tvistemål och brottmål 140 800 Avgjorda tvistemål och brott- Utgående balans tvistemål och Inkomna mål om lagsökning Inkomna mål om betalnings- 2 685 000 2 (1) inkl. skrifter (2) utom skrifter Bostadsdonstolen och hyresnämnderna m.m. 1988/89:100 Bil.4 -06-30 -06-30 Inkomna mål 2 202 Avgjorda mål 1 950 Utgäende balans 3 606 Inkomna mäl 6 541 Avgjorda mål 7 953 Utgående balans 13 109 2.3.2 Särskilt om brottmålen därav mål som enligt tingsrättsinstruktionen (1979:572) kan handläggas av notarie Avtabellen framgår att såväl antalet brottmål som kan handläggas av tingsnotariesom antalet övriga brottmål vid tingsrätterna har minskat sedan1983, med undantag för då en liten ökning kan noteras. Prop.1988/89:100 Antalet brottmål som fullföljs till hovrätt minskade under åren1984- Bil. 4 1986 men visar en ökning och första halvåret1988. 1988 halväret 4 143 Underåren 1980 - 1983 har intagningarna i kriminalvårdsanstalterna ökat kraftigt.Köproblem har uppstått under vissa perioder då antalet tillgängliga platserinte har räckt till. Den genomfördes den s.k. halvtidsfrigivningen.Medelbeläggningen minskade därmed med ca 350platser under /84 jämfört med föregående budgetår. 3 Rättsväsendets resurserför åtgärder mot brott 3.1 Olika typer av åtgärder Samhälletsåtgärder mot brott kan indelas på olika sätt beroende på .syftet medindelningen. För en beskrivning av hur resurserna fördelas mellan olika ändamålkan en gruppering göras på följande sätt. Förebyggande åtgärder riktade motpersoner som inte är föremål för rättsväsendets åtgärder på grund av brott. Detär här fråga även om sådana åtgärder som är avsedda att förbättra miljön isamhället i före- Åtgärder av detta slag ankommer främst på andra än Prop. 1988/89:100rättsväsendets myndigheter, bl.a. skolväsendet och socialtjänst- och ar- Bil. Den syftar till att dels förhindra brott, dels upptäcka brott. Hit hörpolisens övervakande verksamhet. Gruppen omfattar även exempelvis tull- ochbeskattningsmyndigheternas kontroll av att straffsanktionerade bestämmelserinom deras resp. verksamhetsområden efterlevs. Brottsutredning ochandra åtgärder i brottmålsförfarandet som krävs för att fatta beslut om reaktion mot brott. Åtgärder av detta slag hör hemma i kriminalvården. Även andra organ har uppgifterpå området, t.ex. exekutionsväsendet i fråga om böter. Härmed avses åtgärder som syftar till att ge personersom har begått brott bättre förutsättningar för anpassning i samhället.Åtgärder av detta slag vidtas av kriminalvårdsmyndigheterna och av organ inomsocialvårds-, arbetsmarknads- och utbildningsområdena. Utvecklingsarbete som är direktmålinriktat mot problem som rör åtgärder mot brott. Samhället satsar stora belopp på åtgärdermot brott. Det är dock inte möjligt att presentera en fullständig beräkning avkostnaderna för åtgärder av detta slag. Förutom inom justitiedepartementetsområde satsas stora resurser inom annanstatlig verksamhet som, åtminstone delvis, har till syfte att förebyggaoch bekämpa brott. Även kommuner, landsting och näringsliv lägger ut avsevärdabelopp för ändamålet. Kostnaderna för åtgärder mot brott inomrättsväsendet, dvs. i första hand inom polis- och åklagarväsendet, de allmännadomstolarna och kriminalvården, har emellertid kunnat beräknas. De har fördelats på de tidigare berördaåtgärdsgrupperna. I vissa fall har schabloner använts eftersomberäkningsunderlaget är osäkert. All polisverksamhet utom den som harsamband med tillståndsgiv-ning, passärendenoch andra uppgifter av servicekaraktär kan ses som ett led i samhälletsåtgärder mot brott. Hit hör också åklagarväsendets och kriminalvårdensfunktioner liksom den del av domstolsväsendets verksamhet som rör brottmål. Den del av anslagen inom rättsväsendet som är avseddför åtgärder mot brott uppgår till . för /89.1figuren är detta belopp fördelat på åtgärdsgrupper. Beloppet omfattar intemedel som förbrukas inom departementet och statliga kommittéer eller anslag förbyggnadsverksamhet. Som framgår av figuren uppgår kostnadernaför förebyggande åtgärder till cirka 83 milj. kr. Största posten utgörkostnaderna för polisens undervisning i skolorna i lag och rätt samt i trafik.Hit hör också BRÅ:s verksamhet utom den rena forskningen och utvecklingen. Idetta sammanhang bör framhållas att kostnaderna för brottsskadenämnden intetill någon del har medräknats. Övervakningen av regelefterlevnaden avserpolisens övervakningsverksamhet och beräknas kosta 3 396 milj. kr. Det redovisade beloppet förbrottsutredning och andra åtgärder i brottmålsförfarandet omfattar åtgärderinom polis- och åklagarväsendet samt domstolarna. Av beloppet 2 836 milj. kr.faller 1 968 milj. kr på polisväsendet, 325milj. på åklagarväsendet och 543 milj. kr på domstolsväsendet,inklusive rättshjälpskostnader.