prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — Ettutvecklingsarbete inom den statliga sektorn har initierats i och med att regeringen har gett statens institutför personalutveckling (SIPU) i uppdrag attverka för att de statliga myndigheterna utvecklar sin informationsverksamhet.SIPU skall också enligt sin nya instruktion (SFS 1988:1006) erbjuda rådgivningoch stödja samverkan i informationsfrågor. Det fortsattaarbetet med samhällsinformationen kommer att bedrivas i nära samarbete medföreträdare för kommunerna och landstingen. Jag hemställer att regeringen bereder tillfälle att ta del av vadjag nu anfört om den offentliga sektoms informationsverksamhet. Bilaga 2:1 Prop. 1988/89:100 Bil.2 Redogörelse förregeringens arbete med regelförenkling och äelegering Genom en ändring i förordningen (1982:805) om ersättningav allmänna medel tillvittnen, m.m., som trätt i kraft den , har domstolarnas prövning av viitnesersättnlngens storlekförenklats såvitt gäller ersättning för minskad inkomst eller annanekonomisk förlust. är prövningenbegränsad till att avse ersättningmed ett högsta belopp per dag och inte som tidigare . Reglernaom ersättning för resa och uppehälle har tidigare förenklats. I samband med attförsäkringsäomstolarna har förts över från område tilljustitiedepartementets har vissa ersättningsbestämmelser, som tidigare funnitspå olika håll, sammanförts till enenda förordning (förordningen 1982:814 om ersättning till nämndemän och vissa uppdragstagare inomdomstolsväsendet m. Genom en ändring ipolisförordningen (1984:730) har polismyndigheterna fått vissa lättnader iarbetet med att ta fram underlag för polisväsendets anslagsframställning. (Ju 1984:07)har lagt fram betänkandet(SOU 1988:40) Föräldrar som förmyndare. 1 betänkandet föreslås att bestämmelserna om förmyndaresskyldigheter och rättigheter förenklas bl.a. genom att föräldrar fårstörre bestämmanderätt över sina barnsekonomi och genom att handläggningen av förmynderskaps-ärenden rationaliseras, t. ex. genom attarbetsuppgifter förs över från tingsrätterna till överförmyndarna. r anledning av rättegångsutsredningensbetänkande (SOU 1987:13) Översyn avrättegångsbalken 3 Expertmedverkan och specialisering övervägs att överflyttahyresmål, bostadsrättsmål och arrendemål från fastighetsdomstolarna till.de allmänna domstolarna. Om det genomförs kommer fleraspecialregler i bl.a. jordabalken, , lagsökningslagenoch handräckningslagen att kunna avskaffas. Inom departementetpågår arbete med en översyn av reglerna angående den summariska processen.Syftet med översynen är bl. a. att man skall få ett modernare och betydligt enklareregelsystem när det gäller hela den summariska processen, alltså de nuvarande institutenbetalningsföreläggande,lagsökning och handräckning. Arbetet på enlagrådsremiss på grundval av ordningsstadgeutredningens betänkande{SOU 1985:24) fortsätter. Den planerade lagstiftningen inne bär bl.a. en förenkling av nuvarande regelsystem i allmänna ordningsstad gan(1956:617) och lagen (1956:618) om allmänna sammankomster. En ligt utredningens förslagbör de lokala ordningsföreskrifter som kommu- 35 nerna harbeslutat underkastas en genomgripande översyn i samband med Prop. 1988/89:100 att den nya lagstiftningen träder i kraft. Dettakan enligt utredningen bäst Bil. 2 åstadkommas, om de lokalaordningsstadgorna upphävs helt och ersätts mednya ordningsföreskrifter som är anpassade till den nya regleringen. Utredningen har därför föreslagit att lokalaordningsstadgor som har beslutats med stöd av äldre författningar skallupphöra att gälla efter det att den nya lagstiftningen har trätt ikraft. Bakgrunden tilldetta förslag är att de lokala ordningsstadgorna i stor utsträckning ärföråldrade. innehåller de föreskrifter som inte längre behövs eller som inte längre får meddelas i dennaform. Regeringen avseratt företa ändringar i åklagarinstruktionen (1974:910) som innebär bl.a.förenklingar så till vida att ett antal bestämmelser som kan betraktas som onödiga utmönstras. En lagteknisk översyn av vallagen(1972:620) förbereds. Avsikten är bl.a. attåstadkomma en språkligt enklare och redaktionellt mera överskådligreglering. 1 lagen (1918:163) med bestämmelser om vissa sjöfynd.har möjligheterna att överklagabeslut till regeringen upphävts. Till följd härav blirfr.o.m. sista instans i sådana ärenden(SFS 1988:951). Genom den nyaförordningen med instruktion för kriminalvårdsverket som trädde i kraftden begränsas möjligheten att överklaga vissatjänstetillsättningar inom kriminalvårdsverket till regeringen. Begränsningen gällerfrån den dag bestämmer, dock senast den . Det har också överlämnats tillhovrätterna och kammarrätterna att undervissa speciella omständigheter förordna annan domare än den som hör tilldomstolen som ordförande i ett mål vid domstolen. Sådana beslut fattadestidigare av regeringen. Regeringen harbeslutat att flertalet domartjänster vid försäkringsrätterna på samma sättsom redan gäller för domartjänster vid de allmänna domstolarna ochförvaltningsdomstolarna fortsättningsvis skall tillsättas efter förslag . Dessa ärenden har tidigare beretts inomregeringskansliet. Regeringen hargenom ändringar i domstolsinstruktionerna skurit av möjligheterna attöverklaga domstolars beslut i tjänstetillsättningsärenden till regeringen.Sådana ärenden kan numera prövas i två instanser under regeringen. Genom en ändring ipolisförordningen (1984:730) har regeringen avlastats vissauppgifter vad gäller styrningen av polismyndigheternas arbete med underlag för polisväsendetsanslagsframställning. Regeringen har utfärdat en ny förordningmed instruktion för rikspolis- . styrelsen (SFS 1988:762). 1 enlighet medintentionerna i verksledningspro positionen innebär den nyainstruktionen att det har överlåtits åt rikspolis- 36 styrelsenatt själv avgöra frågor om organisation och tjänstetillsättning Prop.1988/89:100 som det tidigare var en uppgift förregeringen att avgöra. I proposition1988/89:63, som grundar sig på departementspromemorian (DsJu 1987:4) Ändringari lagen (1974:191) om bevakningsföretag och remissbehandlingen av den, föreslåsatt överklagande av beslut i ärenden omförordnande av ordningsvakter, auklorisation av bevakningsföretag och godkännande för anställning i sådana företagskall prövas av kammarrätt i stället för som av regeringen. Motsvarande frågorbeträffande överklagande av beslut angående tillstånd till optisk-elektronisk övervakning har övervägts avutredningen (Ju 1985:03) omTV-övervakning m.m. vars betänkande (SOU 1987:74) Optisk-elektronisk övervakning efterremissbehandling nu övervägs i . Utredningens förslag innebär bl. a. att länsstyrelsensbeslut angående tillstånd tillTV-övervakning överklagas hos kammarrättten i stället för som hos regeringen. Regeringen hargenom beslut uppdragit åt kriminalvårdsstyrelsenatt utreda möjligheterna att genomföra en decentralisering inomkriminalvården. Uppdraget avser såväl ekonomi- och personal-somklientadministrationen. Med anledning av regeringsbeslutet bedrivs sedan år1986 en försöksverksamhet med decentraliserade beslutsfunktioner inom vissakriminalvårdsregioner och riksanstalter. Försöksverksamheten, som harutvärderats av , har i allt väsentligt visat sig gepositivt resultat. Beslut om att utvidga försöksverksamheten har fattats . Regeringen avseratt företa ändringar i åklagarinstruktionen (1974:910). Ändringarna syftar till att avlastaregeringen vissa ärenden om dispens från behörighetskravför innehav av åklagartjänst och behörighetskrav för visst slag avarbetsuppgifter. Beslut i sådana dispensärenden skall i stället fattas avriksåklagaren. Dessutom skall riksåklagaren ges möjlighet att delegera vissa ledighetsbeslut till de lokalaåklagarmyndigheterna. Arbetet med utgivningen av föreskrifter fortsätter enligtdet nya regelsystem som föreslogs i promemorian (Ds UD 1986:7)regelsystem Utredning och förslag. Den första utgåvanav publikationen föreskrifter (UF) gavs ut . Under arbetets gång haråtskilliga föreskrifter kunnat upphävas. Nya föreskrifter ges ut fortlöpandeunder året. Dessa sammanställs och ges ut tillsammans med redan tidigareutgivna föreskrifter i en bunden upplaga av UF i början av varje år.Publikationen innnehåller också en förteckning över utrikesförvaltningens samlade regelbestånd. Utredningen om utrikesförvaltningensinriktning och organisation har till uppgift att bl. a. se överinstruktionen (1967:83) för utrikesrepresenta- tionensamt instruktionen(1982:1282)förutrikesdepartementet. 2 Delegering Prop. Ril 2 Frågan om delegering övervägs av nyssnämnda utredning. Övervägandena avserfrämst delegering från departementet till utlandsmyndigheterna, vilka redanerhållit större budgetansvar. I samband medarbetet på nya myndighetsinstruktioner har viss delegering skett tillkommerskollegiet. skall numera, i stället för som tidigareregeringen, utse ledamöter i rådgivande och rådgivande ochöversättarfrågor. Bestämmelserna i värnpliktslagen (1941:967) medtillhörande författningar är krångliga och svåröverskådliga. Av bl.a.dessa skäl har en särskild utredaretillkallats för att se över värnpliktslagen och dess följdförfattning-ar(Dir.1988:21). En proposition om vissa personalfrågoröverlämnades till under hösten1988. 1 propositionen anmäls avsikten att upphäva författ-n i ngsregleringen a v försvarets personalkårer. Ett arbete med attförenkla administrationen av familjebidrag till värnpliktigapågår och kan resultera i förslag till . Ansökningar om vapenfri tjänst prövas i första instansav väpenfrinämn-den och i andra och sista instans av regeringen. På uppdrag avregeringen har gjort en utredning omvärnpliktsnämnden, vapenfrinämnden och . Institutetföreslår att regeringens befattning med vapenfriärendena skall upphöra. Vapenfrinämndenskall enligt förslaget ersättas av en ny myndighet, vapenfristyrelsen,som skall pröva ärendena i första instans. 1 andra och sista instans skall de prövas av ennämnd, vapenfrinämnden. Förslaget bereds i departementet. har irapporter till rege ringen redovisat pågåenderegelförenklingsarbete inom socialförsäkrings området. Detta arbete har till stora delar grundats på förslag från de anställda inomsocialförsäkringsadministrationen. De konkreta regelför ändringar som redovisats i rapporterna och som verket kunnat besluta om är i huvudsak genomförda. 1 årets rapport (REV anser 1988:3) betonas de allmänna rådens betydelse för regelutvecklingen. Genom de nya rutiner som gemensamt skapats av verket ochFörsäkringskasseförbundet har förutsättningar skapats för attförslag till förenklingar fortsättningsvis skall 38 kunnabehandlas snabbare i alla led. 1 de fall då regelförenklingsarbetet Prop.1988/89:100 aktualiserar ändringar som fordrar ställningstagande av regeringeneller Bil. görriksförsäkringsverket särskilda framställningar till regeringen. Vissförsöksverksamhet med förenklad handläggning i ärenden om kommunalabostadstillägg som pågått hos några försäkringskassor har avslutats. Samtligaförsäkringskassor får , vid omprövning av kommunaltbostadstillägg som sker enbart på gmnd av ändrade bostadskostnader, ändra bostadstillägget utan särskildansökan från den pensionsberättigade (SFS 1988:276). Efter förslag ibudgetpropositionen (prop. 1987/88:100 bil. 7, SfU 18, rskr. 197) harkravet på ansökan för att få ålderspension slopats för pensionsberättigade somär inskrivna i och som tar ut hel ålderspension från65 år. Regeländringen som gäller fr. o. m. den innebärförenkling för såväl blivande pensionärer som försäkringskassorna (SFS 1988:172). Efter förslag iprop. 1988/89:33 om avgifter för pensionärer vid sjukhusvård införs ettnytt system för vårdavgifter JÖr pensionärer fr.o.m. (SfU5).Systemet är i princip utformat efter vad som gäller vid sjukhusvård försjukpenningförsäkrade. Reglerna har utformats delvis efter schablon med siktepå att de skall vara enkla att tillämpa. Försöksverksanihetenmed ett förenklat beslutsförfarande i vissa okomplicerade arbetsskadeärenden vid ett par försäkringskassorhar förlängts till utgången av (SFS 1988:967). Lagen (1985:1002) omförsöksverksamhet inom sjukförsäkringsområ-det, som gällt tillutgången av , har getts förlängd giltighetstid till utgången av i väntan på permanentlagstiftning. Verksamheten syftar tillett flexiblare och till den försäkrades behov bättre anpassat regelsystemför sjukpenning. Vidare har medverkan från genomförts en förenkling ochschablonisering av tilläggsutbetalningar av ersättning enligt lagen (1976:380) omarbetsskadeförsäkring. Detta gäller retroaktiv utbetalning när den försäkrade erhållit sjukpenning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring (prop. 1988/89:42,SfU8). En betydelsefullförenkling har gällt bilstödet till handikappade. Det tidigare stödet, sombestod av ett arbetsmarknadsanknutet bidrag och skatteförmåner, har den 1oktober 1988 avlösts av ett nytt och utbyggt bidragssystem som handläggs av deallmänna försäkringskassorna. Regleringen har samlats i en lag och en förordning som harersatt bestämmelser somfunnits spridda på ett flertal olika författningar (prop. 1987/88:99, SfU 23,rskr. Ett nyttstatsbidragssystem JÖr barnomsorgen har införts . Bidraget tilldaghem, fritidshem och deltidsgrupper lämnas med en enhetlig summa för varje femtontal barn som ärinskrivna. Hel- och deltidsbidragenhar avskaffats liksom det särskilda bidraget för årsarbetare inombarnomsorgen (SFS 1987:860). Arbetet med att föra in de författningar som socialdepartementetansva- rarför i fulltext i databank är avslutat. I samband Prop. 1988/89:100 med överföringen har ettantal föråldrade författningar kunnat upphävas. Främst beträffandeförfattningsregleringen inom hälso- och sjukvårdsområdet börtilläggas att möjligheterna till förenkling kommer att prövas i anslutning pågående översyn av organisation (jfr prop. 1987/88:100 bil. 7 s. 64 f). Framhållas börockså att i anslutning till sin anslagsframställning för /90 har redovisat avsikten att intensifiera sin verksamhet medförfattningsfrågor för att åstadkomma förenklingar i regelsystemen utan atträttssäkerheten eftersatts. Frågan om att begränsa rätten att överklaga tillregeringen övervägs fortlöpande i författningsarbetet. Beslutanderätten iärenden om dispens från läkarvårdstaxans krav på specialistkompetens för vissarvodessättning har flyttats från regeringen till riksförsäkringsverket.Samtidigt har föreskrivits att klagan över verkets beslut skall förashos försäkringsdomstol (SFS 1988:543). 1 samband med att nya instruktioner harutfärdats för statens rättsläkarstationer och för statens rättspsykiatriskakliniker och stationer har möjligheten attöverklaga dessa organs beslut i tjänstetillsättningsärenden skurits av enligt tvåinstansprincipen så attsocialstyrelsen numera är slutinstans (SFS 1988:1238 och 1239). Ett överförande av ärenden påläkemedelsområdet till förvaltningsdomstolövervägs i anslutning tillberedningen av läkemedelskornmitténs betänkande (SOU 1987:20) Läkemedeloch hälsa. Också när det gälleralkohollagstiftningen kommer prövning att ske av möjligheterna att ändrabesvärsgången så att regeringen avlastas vissa ärendetyper. Den yrkesmässiga trafiken har varit föremålför en omfattande reglering.Under senare år har emellertid flera steg tagits mot en avregle--ring påområdet. Arbetet kan nu anses avslutat och det uppnådda resultatet kansammanfattas enligt följande. En ny yrkestrafiklag(1988:263) trädde i kraft (prop. 1987/88:78, , rskr.166 och prop. 1988/89:26, TU4). Den nya lagen innebär en fortsatt avreglering av denyrkesmässiga trafiken. Den s.k. behovsprövningen, som tidigare avskaffats förgodstransporterna, slopas även för persontransporterna, vilket innebär en i principfri etableringsrätt för bl. a. taxi och bussföretag. Även behovsprövningen vidbussuthyrning avskaffas. Ett visst skydd kvarstår för sådan trafik som detallmänna måste upprätthållaäven om den är olönsam. För taxis del innebär den nya lagen att tidigareföreskrifter om kommen- 40 deringsplaneroch uppställningsplatser försvinner, att taxesättningen blir Prop.1988/89:100 fri och att tvånget att tillhöra en beställningscenlral avskaffas.Trafik- Bil. 2 huvudmännen får ett övergripande ansvar förtaxiförsörjningen i länet. Kommuner, landsting och trafikhuvudmän får vidaremöjlighet att i samband med upphandling av samhällsbetalda taxitjänsterpåverka servicenivån hos taxi. De nya reglerna somgäller taxi träder i kraft den . 1 övrigt gäller den nya lagen fr. o. m. den 1januari 1989. Också en del andraresultat på regelförenklingsområdet kan redovisas. Genom ändringar i lagen(1976:206) om felparkeringsavgift, som träder i kraft , har detinförts krav på prövningstillstånd för att ärenden om felparkeringsavgifier skall få prövas i hovrätten(prop. 1988/89:6, TU2, rskr. Vidare harinförts begränsningar i rätten att i tingsrätten eller hovrätten åberopaomständigheter eller bevisning som inteangetts hos polismyndigheten. Besvär över polismyndighetens beslut skall ges in till polismyndigheten och inte, såsoni tidigare gjordes enligt praxis,till tingsrätten (SFS 1988:1180). Ändringar ivägtrafikkungörelsen (1972:603), som trädde i kraft , innebär nya krav vidförande av den s.k. trafikllggaren, vilkenskall föras av kommunen gemensamt för samtliga myndigheter som får meddelalokala trafikföreskrifter. De nya bestämmelserna syftar till att göradet lättare att få en överblick över vilka lokala trafikföreskrifter som gällervid (SFS 1987:211). Genom ändringar i bilregisterkungörelsen(1972:599), som trädde i kraft den 1oktober 1988, har införts ett enklare förfarande när registreringsskyltarförstörts eller Törkommit {SFS 1988:966). Regeringen harnyligen beslutat ändringar i vägmärkesförordningen (1978:1001). En delav ändringarna bl.a. utvidgad möjlighet till zonskyltning och möjlighet att kombinera olikamärken innebär betydande förenklingar för väghållaren. De nya bestämmelsernaträder i kraft . I en promemoria (Ds1988:72) Överlastavgift utarbetad inom föreslåsändringar i lagen (1972:435) om överlastavgift.Förslagen går bl.a. ut på att förenkla bestämmelserna om hur avgifterna skallräknas ut. Promemorian kommer att remissbehandlas . Lagen (1939:608) omenskilda vägar är i många avseenden svårtillämpad och ålderdomlig. Inom kommerdärför att påbörjas ett översynsarbete som skall syfta antingen till en helt ny lag eller till attlagen om enskilda vägar arbetas in i anläggningslagen (1973:1149). 1samband med detta arbete kommer språkligaoch redaktionella frågor att ägnas särskild uppmärksamhet mot bakgrund av attden nuvarande lagen av så gott som samtliga tillämpare bedöms somsvåröverskådlig och svårtillämpad. När det gäller affärsverkensforeskrifter konstaterades i prop. 1986/87:99 omledning av den statliga förvaltningen att affärsverken reglerar rättsför hållandena med de enskilda på ett oenhetligt sätt. Enligt dén dåvarande civilministern vore detönskvärt att en bättre ordning kommer till stånd. Formernaför affärsverkens reglering bör ha sin utgångspunkt i rättsförhål- Prop.1988/89:100 landets karaktär. I de fall rättsförhållandet kan anses vara avprivaträttslig Bil. 2 art bör det, enligt vad som uttalas i propositionen,om möjligt regleras i avtal mellan kunden och affärsverket. Vidriksdagsbehandlingen noterade lagutskottet med tillfredsställelse propositionensförslag och uttalade bl. a. att konsumenters och näringsidkares intressen avatt kunna få villkoren prövade vid allmän domstol med stöd av civilrättsligaregler talade för en sådan utveckling. delade propositionens ochlagutskottets uppfattning och propositionen tillstyrktes (KU 1986/87:29). Mot bakgrund av vadsålunda redovisats bereds inom kommunikationsdepartementetdirektiv till en särskild utredare med uppgift att närmare se över denna fråga. Den nya yrkestrafiklagsttftningen som redovisats iföregående avsnitt innebär att regeringen avlastas ett stort antal ärendenvarje år. Instansordningenenligt yrkestrafiklagen (1988:263) ändras nämligen från transportrådet regeringen till kammarrätten regeringsrätten. Vidare ändrasinstansordningen enligt lagen (1979:560) om transportförmedling ochenligt lagen (1979:561) om biluthyrning till kammarrätten regeringsrätten. fick beslutenligt dessa lagar överklagashos transportrådet och regeringen. Ändringarna träder i kraft den första januari1989. Transportrådetsbeslut om rätt för entrafikhuvudman att utan tillstånd få drivalänsgränsöverskridande linjetrafik enligt lagen (1985:449) om rätt att drivaviss linjetrafik skall fr.o. m. få överklagas tillkammarrätten i stället för hos regeringen. Dessa ändringar avinstansordningarna innebär en anpassning till riktlinjer för regeringensbefattning med besvärsärenden (prop. 1983/84:120, KU 23, rskr. Vidareinnebär ändringarna att bestämmelserna anpassas till den Europeiska konventionen angående skydd förde mänskliga rättighetema och de gmndläggande friheterna. I samband medöversynen av myndighetsinstruktionerna med anledning av den nyaverksförordningen (1987:1100) har bestämmelserna om överklagande ändrats i flertaletinstruktioner. Ändringarna innebär att myndighetensbeslut får överklagas till regeringen bara om det är särskilt föreskrivet,vilket får till följd bl.a. attbeslut av typen partsbesked kan överklagas. Tidigareutgjorde sådana ärenden, främst på teleområdet,en inte oväsentlig del av antalet överklagade ärenden som handladesinom . En inte obetydligdel av de överklagade ärenden som handläggs inom kommunikationsdepartementetgäller tjänstetillsättningar inom affärsverken, postverket, , ,och luftfartsverket. Dessa afiarsverkhar tillsammans omkring 140 000 anställda. har en tanke väckts inom departementet som gårut på 42 att inrätta encentral besvärsnämnd med uppgift att pröva sådana överklä- Prop.1988/89:100 ganden som gäller tjänstetillsättning hos affärsverken. 2 regeringen avlastas ett inte obetydligt antal ärenden varjeår. Frågan bereds inom departementet. När det gällerdelegering av regeringsärenden i övrigt inom departementet kvarstår nuendast en del smärre ärendegrupper där frågan är aktuell. Nya, enklare regler för fastighetsta.xering av bl. a.villor och fritidshus har beslutats på grundval av småhustaxeringskommitténsbetänkande (Ds Fi 1987:8) Småhustaxering (prop. 1987/88:164, SkU 41, rskr. 317, SFS 1988:544). Genom ändring itaxeringslagen (prop. 1987/88:55, SkU 12, rskr. 71, SFS 1987:1217) kommerförseningsavgift att påföras med fasta belopp. Förseningsavgiften skall vara högre när förseningen är av betydandelängd. har gällt attavgiften påförts med en procent av den högsta beskattningsbara inkomsten vid taxeringen av den skattskyldige för inkomst i kommunen och med tre tiondels procent avden skattepliktiga förmögenheten somöverstiger skattefritt belopp, dock högst trehundra kronor. Om enskattskyldig trots anmaning inte avlämnat deklaration inom föreskriven tid hardubbel förseningsavgift påförts. Genom ändring itaxeringslagen (prop. 1987/88:44, SkU 9, rskr. 54, SFS 1987:1159) uppnås vissalättnader i uppgiftsskyldigheten JÖr banker m.fl. när det gäller attlämna kontrolluppgift om ränta och kapitalbehållning på inlåningskonto samtom innehav av aktier m.m. Ändringen innebär att kontrolluppgift inte skalllämnas i fråga om den vars sammanlagda ränta från kreditinstitutet understiger 100kr. Sådan ränta blir normalt skattefri. Undantag gäller när någon har sådana småräntor i flerakreditinstitut och dessasammanlagt uppgår till . Vidare ändras reglerna för gemensammakonton så att i stället för skyldighet attlämna uppgifter om ränta och fordran för samtliga innehavare av gemensammakonton det skall vara möjligt att för ett konto som innehas av mer änfem personer lämna uppgifter om total ränta eller fordran på kontot och om denbeteckning på innehavarkretsen som användssamt om en av de personer som förfogar över kontot. Den nyavägtrafikskattelagstiftningen som träder i kraft innebär förenklingar bl.a. vidanvändning av utländska fordon i Sverige.Beskattningen av lättare utländska fordon slopas. Vidare kommer de särskilda bestämmelserna om interimsskatt ochskatt på exportvagnar och turistvagnar att slopas.