prop · GC0386 · 1988-12-31 00:00:00 — Bestämmelsernai 17 § första stycket tillämpas även när regeringen enligt 73 § uflänningslagen(1980:376) eller 8§ lagen (1973:162) om särskilda åtgärder tifl förebyggande avvissa våldsdåd med internationell bakgmnd eller 51 § tredje stycketutlänningslagen (1954:193) har förordnat att avvisnings- eflerutvisningsbeslut ej skall verkstäflas. Bestämmelserna i 17§ andra stycket ärtillämpliga också när beslut om avvisning eller utvisning har meddelats enligtutlänningslagen (1980:376) och när beslut om avvisning, förpassning,förvisning eller utvisning har meddelats enligt utlänningslagen (1954:193). Förekommeri lag eller annan författning hänvisning till föreskrift som har ersatts genombestämmelse i denna lag, skall i stället den nya bestämmelsen tillämpas. 3 Förslag till Prop. Lag om anställningstillstånd utfärdad den 1 § En utlänning måste hatillstånd för att ha anställning som avser befattning på svenskt fartyg iutrikes fart (anställningslillslånd) om inte regeringen föreskriver annat. 2 § Anställningstillstånd ges förtjänstgöring i en befattning på ett visst fartyg eller på fartyg som tillhörett visst rederi. Tillståndet får förenas med de föreskrifter som behövs. 3 § Anstäflningstillstånd ges avarbetsmarknadsstyrelsen. Tillstånd fär dessutom ges 1. av de sjömansförmedlingar, somutses av regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer, och 2. av de svenskautlandsmyndigheter som chefen för bestämmer. Arbetsmarknadsstyrelsenfår återkalla ett ansläflningsliflstånd om utlänningen medvetet har lämnatoriktiga uppgifter eller svikligen har förtigit vissa omständigheter eller omdet i övrigt föreligger särskilda skäl. 4 § Den som har en utlänning isin tjänst fast utlänningen inte har föreskrivet anställningstillstånd dömslill böter eller, när omständigheterna är försvårande, till fängelse . 5 § Fysisk eller juridisk personsom har en utlänning i sin tjänst, fastän denne inte har föreskrivet anställningstiflstånd,skall, oavsett om ansvar utkrävs enligt 4 § eriägga en särskild avgift. Förvarje utlänning som avses i första stycket utgör avgiften hälften av detbasbelopp enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring som gällde näröverträdelsen upphörde. Har överträdelsen pågått än tremånader, utgör avgiften för varje utlänning i stället hela basbeloppet.Avgiften får nedsättas eller efterges, om särskilda omständigheter föreligger. 6 §Frågor om påförande av avgift enligt 5 § prövas av allmän domstol efter ansökan, som skall göras av aflmän åklagare efter det all överträdelsen upphörde. I frågor om sådan talan gäller i tillämpliga delar bestämmelserna i om åtal för brott på vilket inte kan följa svårare straffan böter och om kvarstad i brottmål. har förflutit efter det all överträdelsen upphörde, får avgift inte påföras. Avgif ten lillfafler staten. Avgiftenskall betalas till från det att beslutet vannlaga kraft. En upplysning om detta skall tas in i beslutet. Betalas inteavgiften , får den jämte restavgift, som beräknas enligt 58§ 1mom. uppbördslagen (1953:272), indrivas i den ordning som enligt nämnda laggäller för indrivning av skatt. Indrivningsålgärder får dock inte vidtas har förflutit från det beslutet vann laga kraft. Dennalag träder i kraft den 255 Lag om ändring i lagen (1966:293) om beredande av slutenpsykiatrisk vård i vissa fall 1988/89:86 Bilaga 2 Härigenom föreskrivsi fråga om lagen (1966:293) om beredande av sluten psykiatrisk vård i vissafall a» 18 a § skall ha nedan angivna lydelse. Har beträffande någon somär patient enligt denna lag beslut meddelats om avvisning eller utvisningenligt uflänningslagen (1980:376) eller utlämning enligt lagen (1957:668) omutlämning för brott efler lagen (1959:254) om utlämning för brott tillDanmark, , och eller lagen (1970:375) om utlämning tiflDanmark, , eller för verkställighet av beslut om vårdeller behandling, skafl han utskrivas, om det begärs av den myndighet somskall verkställa beslutet och hans tillstånd tillåter sådan verkställighet. Beträffande utskrivningsom nu sagts gäller 17 §. Har beträffande någon somär patient enligt denna lag beslut meddelats om avvisning eller utvisningenligt utlänningslagen (0000:00) eller utlämning enligt lagen (1957:668) omutlämning för brott eller lagen (1959:254) om utlämning för brott tiflDanmark, , och eller lagen (1970:375) om utlämning tiflDanmark, , eller för verkställighet av beslut om vårdeller behandling, skall han utskrivas, om del begärs av den myndighet somskall verkställa beslutet och hans tillstånd tillåter sådan verkställighet. Beträffandeutskrivning som sagts gäller 17 §. Denna lag träder i kraftden 5 Förslagtill Prop. Lag om ändring i lagen (1971:176) om vissa intemationellasanktioner Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1971:176) om vissa internationella sanktioner att15 a § skall ha nedan angivna lydelse. 15§ Regeringen får förordna att en Regeringen får förordna att en utlänning som skäligen kan antas utlänning som skäligen kan antas ha hemvist i en blockerad stat och ha hemvist i en blockerad stat och ha begått eller avse att begå sådan ha begått eller avse att begå sådan handling som står i strid mot för- handling som står i strid mot för bud enligt 3-8 § kan avvisas i den bud enligt 3-8 § kan avvisas i den ordning som föreskrivs i utlän- ordning som föreskrivs i utlän ningslagen (7950.-i 76). ningslagen (0(?0a 000). Dennalag träder i kraft den 25717 1988/89. 1 saml Nr 86 Lag om ändring i rättshjälpslagen (1972:429) 1988/89:86 Bilaga 2 Härigenomföreskrivs i fråga om rättshjälpslagen (1972:429) Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Rättshjälpgenom offentligt biträde beviljas i mål eller ärende 1. hos utskrivningsnämnd eller psykiatriska nämndenangående intagning enligt 8 eller 9 § eller utskrivning enligt 16 eller 19 §lagen (1966:293) om beredande av sluten psykiatrisk vård i vissa fafl, 2. hos utskrivningsnämnd eller psykiatriska nämndenangående inskrivning i eller utskrivning från vårdhem efler specialsjukhusenligt 35 § lagen (1967:940) angående omsorger om vissa psykisktutvecklingsstörda, 3. angående beredande av vård enligt lagen (1980:621)med särskilda bestämmelser om vård av unga eller omhändertagandeenligt 6 § samma lag eller angående upphörande av sådan vård enligt 5 § sammalag eller hos förvaltningsdomstol vid överklagande enligt 20 § första stycket1 samma lag, 4. hos förvaltningsdomstol angående beredande av vårdenligt lagen (1981:1243) om vård av missbmkare i vissa fall, angåendeomedelbart omhändertagande enligt 8 § efler vid överklagande av beslut omförlängning enligt 16 § samma lag, 5. angående utvisning enflgt 38, 43, 47 eller 48§ utlänningslagen (1980:376) samt vid utredning lios polismyndighet när fråga har uppkommit om utvisning enligt angivna lagmm. 6. angående avvisning enligt utlänningslagen, dock ej hos polismyndighet, såvida icke anledning föreligger att överlämna ärendet till statens invandrarverk eller utlänningslagen enligt 50 eller 52 § samma lag håflits i förvar längre än . 5. angående utvisning enligt 4kap. 4 eller 9§ utlänningslagen (0000:000) eller 3§ lagen (0000:000) omsärskilda åtgärder till förebyggande av vissa våldsdåd méd internationellbakgrund samt vid utredning hos polismyndighet när fråga har uppkommit om utvisningenligt angivna lagmm, 6. angående avvisning enligt utlänningslageneller lagen om särskilda åtgärder till förebyggande av vissa våldsdåd medinternationell bakgrund, dock ej hos polismyndighet, såvida icke ärendet skallprövas av statens invandrarverk eller regeringen eller anledning föreliggeratt överlämna ärendet till invandrarverket eller utlänningen enligt 5 kap. 5eller 6 § utlänningslagen eller 12 eller 13 § lagen om särskilda åtgärder tillförebyggande av vissa våldsdåd med internationell bakgrund hållits i förvarlängre än , 7. angående verkställighet enhgt utlänningslagen, om anledning föreligger att överlämna ärendet till statens invandrarverk med stöd av 7. angående föreskrifter som meddelats enligt 4 kap. 9§ utlän ningslagen eller 17 § lagen om sär skilda åtgärder till förebyggande av 14. hos regeringen enligt I § andra stycket lagen (1975:1360) om tvångsåtgärder i spaningssyfte i vissafall. 43 § Rättshjälp genom offentligt biträde beviljas efter ansökan eller då annars anledning föreligger. Ansökan får göras av den som kan beviljas rättshjälp och i mål efler ärende som anges i 41 § 1 även av annan som får föra talan i målet eller ärendet. 85eller 86 § samma lag eller hänskjuta ärendet dit med stöd av 87§ samma lageller om utlänningen enligt 50 eller 52 § samma lag hållits i förvar längre änen vecka, 8. angåendeföreskrifter som meddelats enligt 13 §. 48 § eller 74 § andra stycket utlänningslagen, 9. angåendehemsändande av ut länning med stöd av 104 § första stycket utlänningslagen, 10. angåendeförverkande av vill korligt medgiven frihet enligt 26 kap. . 11. angående verkställighet utomlandsav frihetsberövande påföljd enflgt lagen (1963:193) om samarbete med ,, och angående verkstäflighet av straff m. m. eller lagen(1972:260) om internationellt samarbete rörande verkställighet avbrottmålsdom, 12. angående utlämning enligt lagen(1970:375) om utlämning til , , eller förverkställighet av beslut om vård eller behandling, 13. angående kastrering enligtlagen (1944:133) om kastrering, om giltigt samtycke till åtgärden ej lämnats. vissavåldsdåd med internationell bakgrund. 8. angående hemsändande av utlänningmed stöd av 9 kap. 8 § utlänningslagen, 9. angående förverkande av villkorligt medgivenfrihet enligt 26 kap. , 10. angående verkställighet utomlandsav frihetsberövande påföljd enligt lagen (1963:193) om samarbete med ,, och angående verkställighet av straff m.m. efler lagen(1972:260) om intemationeflt samarbete rörande verkställighet av brottmålsdom, 11. angående utlämning enligt lagen(1970:375) om utlämning tfl , , efler förverkställighet av beslut om vård eller behandling. 12. angående kastrering enligtlagen (1944:133) om kastrering, om giltigt samtycke till åtgärden ej lämnats, 13. hos regeringen enligt 17§ andra stycket lagen om särskilda åtgärder till förebyggande av vissavåldsdåd med internationell bakgrund angående förordnande om tillämpning av1922§§ samma lag. 1988/89:86 Bilaga 2 Rättshjälp beviljas ochbiträde förordnas av den myndighet som Rättshjälp beviljas ochbiträde förordnas av den myndighet som ärende hos socialnämnd efler social dislriklsnämnd enligt 41 § 3 på i ärende som avses i 41 § 5 9 eller 14 på rättshjälpsnämnden, i ärende hos polismyndighet enligt 41 § 72 på länsrätten samt i annat ärende hos regeringen än som avses i 41 § 5-9 eller 14 på departemenlstjänsteman som regeringen bestämmer. eller ärendet, prövningen i handläggermålet eller ärendet. Dock ankommer prövningen i ärende hos socialnämnd eflersocial distriktsnämnd enligt 41 § 3 på länsrätten, iärende hos polismyndighet eller statens invandrarverk enligt 41 § 5 eller 6 påinvandrarverket, iärende enligt 41 § 8 på rättshjälpsnämnden, iärende hos polismyndighet enligt 41 §77 på länsrätten samt iärende hos regeringen på departemenlstjänsteman som regeringen bestämmer. skilt målet eller ärendet från sig, äger till desstalan fullföljts eller tiden för fullföljd utgått andra stycket motsvarandetillämpning. Rättshjälputgår även när talan fullföljs eller meddelat beslut underställs annanmyndighets prövning eller saken överlämnas till annan myndighets avgörande. Harrättshjälp beviljats i ärende vari beslutas om avvisning eller ut visning enligt utlänningslagen eller lagen om särskilda åtgärder till fö rebyggande av vissa våldsdåd med internationell bakgrund gäller rätts hjälpen till dess verkställighet av be slutet skett. Ansökan om rättshjälp genom of- Ansökan om rättshjälp genom of- fentligt biträde ges intifl den myn- fenUigt biträde ges in tifl den myndighet som handläggermålet eller dighet som handlägger målet eller ärendet. GäUer ansökan ärende ärendet. som avses i 41 § 5-9 eller 14, ges dock ansökan in tillrättshjälpsnämnden. Myndighetsom inte själv får bevilja rättshjälpen skall till behörig myndighet med egetyttrande överlämna ingiven ansökan med därvid fogade handlingar eller anmälabehovet av offentligt biträde. 1988/89:86 Bilaga 2 Dennalag träder i kraft den . 1 ärende enligt utlänningslagen (1980:376) eller lagen(1975:1360) om tvångsåtgärder i spaningssyfte i vissa fall tillämpasfortfarande äldre bestämmelser. Lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Prop.1988/89:86 Bilaga 2 Härigenomföreskrivs i fråga om sekretesslagen (1980:100) alt 1 kap. 14 § skafl ha nedanangivna lydelse. 14 § Sekretess gäller för uppgift som rör utlänning, om det kan antas attröjande av uppgiften skulle medföra fara för att någon utsätts för övergreppeller annat allvarligt men som föranleds av förhållandet mellan utlänningen ochutländsk stat eller myndighet eller organisation av utlänningar. Utöver vad som följer av första stycket gäfler sekretess i verksamhet för kontroll över utlänningar och i ärende om svenskt medborgarskap för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det inte slår klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon honom närslående lider men. I verksamhet för kontroll över utlänningar gäller sekretess också för anmälan eller annan utsaga av enskild, om del kan antas att fara uppkommer för att den som har gjort anmälan eller avgivit utsagan eller någon honom närstående utsätts för våld eller annat allvarligt men om uppgiften röjs..Sekretessen gäller dock inte beslut i ärende som avses i detta stycke. Utövervad som följer av första stycket gäller sekretess i verksamhet för kontrollöver utlänningar och i ärende om svenskt medborgarskap för uppgift om enskildspersonliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utanatt den enskilde eller någon honom närstående lider men. I verksamhet förkontroll över utlänningar gäller sekretess också för anmälan eller annanutsaga av enskild, om det kan antas att fara uppkommer för att den som hargjort anmälan eller avgivit utsagan eller någon honom närstående utsätts förvåld eller annat allvarligt men om uppgiften röjs. Sekretessen gäller intebeslut i ärende som avses i detta stycke. Om uppgift för vilken gällersekretess enligt detta stycke intagits i skälen till ett beslut, får dock ibeslutet förordnas att sekretessen för uppgiften skall bestå. I fråga om uppgift i allmänhandling gäller sekretessen i högst . Denna lag träder i kraftden Sammanfattning av betänkandet (SOU 1988:2) Prop. Kortare väntan ®' Asylärendeulredningensuppdrag har varit att föreslå de organisatoriska och administrativaförändringar som behövs för att förkorta handläggningstiderna i asylärenden.Parallellt med detta arbete har en annan utredning gjort en översyn avutlänningslagstiftningen. Enligt utredningarnas direktiv bör målet förhandläggningstiderna vara att invandrarverket skall avgöra ett asylärende från ansökningsdagen och alt regeringen skall avgöra ettöverklagande . Antaletasylsökande har ökat . Detta har lett till långa handläggningstideri asylärenden. Jag har gjort en undersökning av tiderna i olika led avhandläggningen. Deflesta asylsökande får vänta på att polisen skall genomföra enfullständig asylutredning. Längst är väntetiden för asylsökande som efter inresanplaceras på en förläggning på en ort där polisen saknar utredningsresurser ochför utlänningar som efter inresan söker asyl hos polismyndigheten i ,eller . Dengenomsnittliga handläggningstiden vid invandrarverket är mellantre och . 1de ärenden invandrarverket fattat utvisningsbeslut är den genomsnittligahandläggningstiden vid verket drygt och den genomsnittliga tidenfrån ansökan lill invandrarverkets beslut drygt . Sågott som alla som får ett utvisningsbeslut från invandrarverket överklagardetta hos regeringen. Tiden från invandrarverkels beslut till dessöverklagandet kommit in till regeringen är i genomsnitt nästan fyra månader.Därav avser ca tid för delgivning och utvecklande av talan och tvåmånader invandrarverkets handläggning av överklagandet innan det överlämnastill regeringen. Handläggningstidenhos regeringen i överklagandeärenden är i genomsnitt ca 3,5månader. Den totala tiden från ansökan om asyl till regeringens beslut är igenomsnitt drygt . Om regeringen fastställer invandrarverketsavlägsnandebeslut kan det sedan också dröja till det verkställs. Skälför att minska väntetiderna Detfinns tre starka skäl för att minska väntetiderna i asylärenden. Detförsta skälet är humanitärt. För många asylsökande är del påfrestande attunder få vänta på beslut. Detandra skälet gäller rättssäkerheten. De långa tiderna går 262 knappast all förena medden syn på vad rättssäkerhet är som har kommit Prop. 1988/89:86 till uttryck i den nya förvaltningslagen. Deltredje skälet är ekonomiskt. Med nuvarande antal asylsökande kan kostnadernaför bostäder, ekonomisk hjälp, sjukvård och andra åtgärder för asylsökandeunder väntetiden uppskattas till mellan 800 och 900 milj. kr. Kortareväntelider minskar dessa kostnader. Hurmycket kan väntetiderna förkortas? Förall förkorta tiderna väsentligt krävs såväl organisatoriska och administrativaförändringar som vissa resurstillskott till de handläggande myndigheterna. Enförutsättning för alt nå de angivna målen är också att den tid ärendena liggerför yttrande hos offentliga biträden minskar. Medde åtgärder som jag föreslår och som redovisas närmare i det följande bör enfullständig asylutredning normalt kunna genomföras frånansökan. Därefter bör man kunna fatta beslut i klara bifallsärenden.Inlagan från det offentliga biträdet i övriga ärenden bör normalt kunna kommain till invandrarverket . Som genomsnittstid bör detvara möjligt att nå det angivna målet att invandrarverket skall falla beslutinom från ansökan. Vissa ärenden måste dock ta . ärenden som kräver kompletterande utredning från enutlandsmyndighet. Ettkomplett överklagande bör normalt kunna komma in till invandrarverket inom enmånad från det att verket fattat ett utvisningsbeslut. I flertalet fall bör entotal tid från invandrarverkets beslut till dess överklagandetkommer in till regeringen vara tillräcklig.- Handläggningenav ett överklagande hos regeringen bör normalt vara möjlig att klara inom tvåmånader. I vissa fall kan det emellertid liksom vid invandrarverket behöva talängre tid. Dentotala tiden frän ansökan om asyl till ett slutgiltigt beslut från regeringenskall alltså normalt inte behöva överstiga . Koncentrationav asylutredningarna till utredningsslussar Deåtgärder som jag föreslår går bl.a. ut påatt asylulredningarna i så storutsträckning som möjligt koncentreras tifl utredriingsslussar. Där skall deasylsökande vistas till dess utredning är genomförd.. Motiven för en koncentrationav asylutredningarna tifl utredningsslussar är: Ett fullständigt asylförhör medalla asylsökande kan hållas efter ansökan. Grundutredningarna kan blibra.och kompletta redan från början genom utredare som är specialiserade.pådenna uppgift. Genom specialiseringen är det lättare att genomgående få utredaremed erfarenhet och kompetens. Bättre möjligheter förerfarenhetsutbyte och andra direkta kontakter mellan utredare ochbeslutsfattare. Möjlighet att i direktanslutning lill asylutredningarna sortera äiendena. iklara bifallsärenden och ärenden i vilka offentligt biträde skall förord- Prop. 1988/89:86 nas. I klara bifallsärenden kan beslut fattas omgående. Ökademöjligheter att planera utredningsverksamheten och utnyttjautredningsresurserna effektivt. Förutsättningarskapas för bättre planering av själva mottagandet av asylsökande ochflyktingar. Huvudregelnbör därför vara att en utlänning som tillåts resa in i för all få enansökan om asyl prövad skall bege sig till en utredningssluss för att därgenomgå ett fullständigt asylförhör. Undantag bör göras bara i sådana fall dåman av humanitära, medicinska, familjesociala eller andra särskilda skäl interimligen kan begära all den asylsökande skall bege sig till en utredningsslussför utredning. Föratt få till stånd en koncentration av utredningarna till slussar föreslår jagatt den polismyndighet som tar emot en ansökan om asyl skall kunna bestämma attden asylsökande skall inställa sig på en utredningssluss för asylutredning. Invandrarverketoch bör gemensamt utarbeta riktlinjer för överföring avasylsökande till utredningsslussar. Utredningsslussarnamåste utformas så att de asylsökandes behov av socialt och annat stöd under denförsta tiden i kan tillgodoses på . Det är särskilt viktigt allsituationen för barn och bamfamiljer uppmärksammas under vistelsen påutredningssluss. Omfrågan om direktavvisning aktualiseras i samband med inresekontroll börpolismyndigheten på gränsorten normalt svara för den fullständigaasylutredningen. Polismyndigheter med utlänningsrotlar bör också kunna utredadirektavvisningsärenden själva. Utlänningar som söker asyl i andrapolisdistrikt än gränsdistriklen och distrikt med utlänningsrotel bör normalthänvisas tifl utredningssluss för fullständigt asylförhör även i de falldirektavvisning aktualiseras. Ansvaretför asylutredningarna vid utredningsslussarna bör åtminstone tills vidare liggakvar hos polisen. Om erfarenheterna skulle visa att det kan vara rationellt atthelt integrera polisens och invandrarverkets verksamhet vidutredningsslussarna bör frågan om vilken myndighet som skall vara ansvarig förutredningarna utredas på nytt. Vidutredningsslussarna bör handläggare från invandrarverket tillsammans medutredarna göra en sortering i klara bifallsärenden och ärenden i vilkaoffentligt biträde skall förordnas. Beslut i klara bifallsärenden skall kunnafattas i anslutning till denna sortering. Vid utredningsslussarna bör ocksåerfarenhetsutbyte ske mellan utredare och beslutsfattare. Enasylsökande som hänvisats till en utredningssluss måste utan dröjsmål lämnaslussen när utredningen är slutförd. Snabb genomströmning är en förutsättningför att utredningsslussarna skafl kunna ta emot nya asylsökande och för att deutredningsresurser som finns vid slussarna skall kunna utnyttjas jämnt ocheffektivt. Jagbedömer att det totalt behövs en fast kapacitet vid utredningsslussarna somgör det möjligt att ta emot och utreda asylsökande . Förläggningarför asylsökande som väntar på beslut Prop. 1988/89: 86 Densom beviljas tillstånd i direkt anslutning till utredningen bör så snart **ilägä * som möjligt placeras ut ien kommun. Med nuvarande antal asylsökande och de svårigheter sområder att få fram tillräckligt många kommunplatser torde det emellertid varaofrånkomligt med en viss tids fortsatt placering på förläggning eftervistelsen på även om utlänningen redan fått Asylsökandesom inte får något beslut på skall normalt placeras på en förläggningså snart polisens utredning är genomförd. Han bör sedan vistas på dennaförläggning i väntan på slutligt beslut i asylärendet. Om uppehåflstillståndbeviljas bör utplacering i en kommun ske så snart möjligt. Vidförläggningarna skall de asylsökande få ett mottagande som så långt möjligt äravpassat efter deras individuella behov. Det är viktigt med meningsfuflfritidsverksamhet som motverkar tristess och social isolering. Barnenssituation måste ägnas särskild uppmärksamhet. Förläggningsorganisationenmåste vara flexibel och löpande anpassas , till behovet av platser. Offentligtbiträde bör i enlighet med nuvarande praxis förordnas först när självaasylförhöret är genomfört. I första hand bör ett biträde förordnas som finnsnära den förläggning där den asylsökande placeras. Därigenom underlättaskontakterna mellan utlänningen och biträdet, vilket bör öka förulsättningarnaför en snabb handläggning. Dennaprincip bör dock tillämpas med urskillning. En asylsökandes önskemål om ettvisst biträde bör normalt tillgodoses om del inte skulle leda till väsentligtökade kostnader eller till förseningar därför att biträdet är hårtarbetsbelastal. Om offentligt biträde har förordnais i ettdirekt-avvisningsärende bör den asylsökande normalt behålla samma biträde underärendets fortsatta handläggning även om avståndet är långt. Biträdesbyten böröverhuvudlaget undvikas så långt möjligt eftersom det ofta fördröjer ärendet. Istället bör den asylsökande resa till biträdet.