prop · GC0355 · 1988-12-31 00:00:00 — Som antytts utnyttjas handelsbolag i skatteundandragandesyfte. har verksamheten vuxit i omfattning. Finansbolagoch andra har konstruerat olika modeller för skatteplanering där grunden varitköp och försäljning av andelar i handelsbolag, främst kommanditbolag. Gemensamtför dessa erbjudanden har varit att man ställt skattefördelar i utsikt. I vissafall tycks de erbjudna skattefördelarna vara det enda syftet med såväl modellensom bolagets verksamhet. De som tar fasta på erbjudandena tar vissa risker. Enanalys av prospekten visar att kalkylförutsättningarna ibland är behäftade meddirekta fel. Även där så inte är fallet är det i många fall osäkert omkonstruktionerna kommer att accepteras skattemässigt. Det är alltså tveksamt om konstruktionerna ger dem somtecknar andelar de förespeglade skattefördelarna. är det emellertidklart att bristerna i handelsbolagsbeskattningen kan utnyttjas systematiskt ochatt detta även fortsättningsvis kommer att ske så länge dagens regler behållsoförändrade. Det kan antas att det pågående utredningsarbetet påföretagsskatteområdet inom loppet av kommer att leda fram tilländrade regler för beskattning av handelsbolag. Vissa brister ihandelsbolagsbeskattningen är emellertid av sådan natur att detta arbete intekan avvaktas. Ändringar bör alltså genomföras innan ställning tas tillföretagsbeskattningen i stort. Det är angeläget att dessa ändringarinte föregriper ställningstagandena i URF. De förslag som läggs fram i dennapromemoria utgår därför från dagens system med delägarbeskattning. 2.2 Allmänt om handelsbolag . Ett handelsbolag föreligger så snart två eller flerapersoner avtalat att gemensamt i bolag driva näringsverksamhet. Något formkravuppställs inte. Ett bolagsavtal behöver t.ex. inte vara skriftligt. Detuppställs inte heller något krav på registrering för att rättssubjektivitetskall föreligga. Däremot finns enligt handelsregisterlagen (1974:157) enadministrativ skyldighet att låta registrera bolaget innan verksamhetenpåbörjas. Registrering sker i handelsregistret. Ett bolagregistreras hos i det län där verksamheten skall drivas.Handelsregistret innehåller uppgifter om bl.a. bolagsmännen ochnäringsverksamhetens art. För kommanditbolag registreras också vilken ellervilka av bolagsmännen som är kommanditdelägare och beloppet av varje sådanbolagsmans utfästa insats. Om det sker ändring i fråga om en uppgift som registreratsskall uppgifterna i handelsregistret ändras. En anmälan om ändring görs påsamma sätt som en ansökan om registrering. Anmälningsskyldighet föreliggerockså när ett bolag upphör med sin verksamhet eller om verksamheten överlåtsoch vid likvidation. Ett handelsbolag som skall upprätta årsredovisning enligtlagen (1980:1103) om årsredovisning m.m, i vissa företag kan vara skyldigt attsända in en avskrift av årsredovisningen till . En sådanskyldighet inträder när rörelsen uppnått en viss storiek (balansomslutningöverstigande 1 000 gånger basbeloppet eller mer än 200 anställda). Eftersärskilt föreläggande av är även andra handelsbolag skyldiga attsända in en avskrift av årsredovisningen. Ett föreläggande skall utfärdas avlänsstyrelsen när någon begär det eller om anser att det ärpåkallat av något allmänt intresse. Handelsbolag som är skyldiga att upprättaårsredovisning skall ha revisor. Användningen av handdsbolagsformen m.m. Vissa uppgifter om handelsbolagen som företagsform m.m.kan hämtas från centrala företags- och arbetsställeregistret (CFAR) som förs avstatistiska centralbyrån. Underlaget för uppgifterna i CFAR tas frånriksförsäkringsverket och mervärdeskatteregistren. De handelsbolag som finns iCFAR är således bolag som antingen har anställda eller bedriver verksamhet somär mervärdeskattepliktig. Någon rikstäckande statistik grundad på uppgifterna ilänsstyrelsernas handelsregister finns inte. Av totaltnära 500 000 företag (aktiebolag, ekonomiska föreningar, handelsbolag, enskilda firmor m.fl.) som var registrerade i CFAR per var knappt 60 000 handelsbolag. Det typiska handelsbolaget var ett företag utan eller med endast ett fåtal anställdaoch med verksamhet inom servicenäringarna. Drygt 46 000 bolag saknade anställda. Av de övriga bolagen hade knappt 11 000 mellan 1 och 4 anställda. Antalet stora företag som drevs i handelsbolagsform var begränsat. Endast 18 handelsbolag hade fler än 100 anställda. En fördelning av antalet handelsbolag i CFAR efter denverksamhet som Prop. 1988/89:55 bedrivs enligt statistiska centralbyrånsstandard för näringsgrensindelning, SNI, visar följande. Dominerande verksamhetvar varuhandel samt restaurang- och hotell verksamhet (ca 25 000 bolag).Därnäst följde tillverkningsindustri (ca 7 500 bolag). Kategoriernabyggnadsverksamhet, fastighetsförvaltning och uppdragsverksamhet samttjänsteverksamhet synes vardera omfatta fler än 6 000 bolag. CFAR har inte någon särskild redovisning avkommanditbolagen eller om sammansättningen av delägarkretsen i övrigt. Däremothar FSK i betänkandet SOU 1986:44 (s. 44 f.) försökt att ge en bild avomfattningen av juridiska personers medverkan i handelsbolag genom attundersöka registreringarna av handelsbolag i handelsregistret i länunder . Av totalt 2 500 registreringar avsåg41 bolag i vilka juridisk person ingick som bolagsman. Däribland var 19kommanditbolag, I 15 av dessa var en juridisk person komplementär, I uppsatsen skatterättsliga status (,1956 s. 9 ff.) redovisas antalet i handelsregistret iStockholms län registrerade handelsbolag (exkl. kommanditbolag), kommanditbolagoch enskilda firmor per . Motsvarande aktuella uppgifter harinhämtats. Antalet registrerade handelsbolag (exkl. kommanditbolag),kommanditbolag och enskilda firmor i År bolag bolag firmor 1955 (31/8) 6 910 281 57 718 1987(1/4) 21 259 2798 85 357 1988(1/4) 22 829 3910 85 885 Av tabellen framgår att ökningen av antalet företag inomsamtliga företagsformer är markant både i det längre och kortaretidsperspektivet. Ökningen av kommanditbolagen (+ ) ärsärskilt framträdande. De civilrättsliga bestämmelserna om handelsbolag finns ilagen (1980:1102) om handelsbolag och enkla bolag, HBL. Lagen, som ersatt 1895års lag om handelsbolag och enkla bolag, trädde i kraft . Ett handelsbolag föreligger om två eller flera avtalat attgemensamt utöva näringsverksamhet i bolagsform. Med näringsverksamhet förståsyrkesmässigt bedriven verksamhet av ekonomisk natur. Både fysiska ochjuridiska personer kan vara delägare i ett handelsbolag. Enligt tidigare rättförelåg ett , handelsbolag när bolaget drev handel eller annan näring med varsutövande följde bokföringsskyldighet enligt bokföringslag. Vidarekrävdes att verksamheten bedrevs under gemensam firma. Ett handelsbolag är bildat redan i och med att ett avtalom den Prop. 1988/89:55 gemensamma näringsverksamheten har ingåtts. Någotformkrav uppställs inte beträffande avtalet. Som framgått av avsnitt 2.2 gällerdock en administrativ skyldighet att registrera bolaget innan det startar någonverksamhet (FSK har föreslagit att status som handelsbolag skall förutsättaregistrering). Ett kommanditbolag är en särskild form av handelsbolag medbegränsat ansvar för vissa bolagsmän. En eller flera bolagsmän -kommanditdelägare -har gjort förbehåll att inte svara för bolagets förbindelsermed mera än insatsen i bolaget. Åtminstone en av bolagsmännen - komplementären-måste ansvara för kommanditbolagets förbindelser med hela sin förmögenhet.Stiftelser och ideella föreningar får inte vara komplementärer. Däremotaccepteras aktiebolag som komplementärer. Om två eller flera har avtalat att i bolag utövaverksamhet som inte är att hänföra till näringsverksamhet föreligger ett enkeltbolag. Ett enkelt bolag är fill skillnad från ett handelsbolag inte någonjuridisk person. Införandet av HBL innebar en väsentlig utvidgning avområdet för handelsbolag. Det utvidgade handelsbolagsbegreppet har ansettskunna leda till vissa olägenheter övergångsvis. Särskilda övergångsregler hardärför införts. Den nya gränsdragningen mellan enkla bolag och handelsbolagtillämpas fullt ut först efter utgången av (övergångsbestämmelserna iSFS 1980:1102, senast ändrade genom SFS 1987:1014). Vad som skall gälladärefter blir beroende av bl.a. ställningstagandet till FSK:s förslag. Som juridisk person kan ett handelsbolag ha tillgångar ochskulder, sluta avtal samt uppträda som part vid domstol m.m. För de förbindelser som uppkommer i handelsbolaget svararbolaget med hela sin förmögenhet. Till detta kommer den för handelsbolagkaraktäristiska ansvarigheten för bolagets skulder som bolagsmännen har. Förhandelsbolagets skulder är samtliga bolagsmän solidariskt ansvariga med helasin förmögenhet. En borgenär kan alltså vända sig inte bara mot bolaget utanockså mot vem som helst av bolagsmännen. Bestämmelsen om solidariskt ansvar ärtvingande. I ett kommanditbolag gäller den obegränsade ansvarigheten endast komplementärer.En kommanditdelägare svarar gentemot bolagets borgenärer endast med det belopphan satt in i bolaget eller åtagit sig att sätta in. Det finns inte något krav enligt HBL att bolagsmännenskall tillskjuta medel Detta förhållande får ses mot bakgrund av bolagsmännens ansvar Det vanliga är ändå att delägarna tillskjuter medel i formav insatser. Man talar om avtalad insats, inbetald insats och Avtalad insats är vad bolagsmannen skall tillskjuta enligt bolagsavtalet.Den avtalade insatsen kan fullgöras genom tillskott i pengar men också genom att egendom eller arbetsinsats tillförsbolaget. Till den del Prop. 1988/89:55 den avtalade insatsen fullgjortsföreligger inbetald insats. Behållen insats uttrycker det bokföringsmässigavärdet av bolagsmannens ursprungliga kapitalinsats med eventuella förändringarpå grund av in- och utbetalningar och genom det ekonomiska utfallet i bolaget. En bolagsman i ett vanligt handelsbolag får inte öka sinbehållna insats utöver avtalad insats utan samtycke från övriga bolagsmän(denna restriktion hänger samman med reglerna för vinstfördelningen).Bolagsmannen är å andra sidan inte heller skyldig att öka sin behållna insatsutöver vad som avtalats. För en kommanditdelägare är reglerna något annorlunda. Enkommanditdelägare ansvarar gentemot bolagets borgenärer endast med det belopphan satt in i bolaget eller åtagit sig att sätta in. Insatsen skall kunnauppskattas i pengar. HBL ger bolagsmännen stor avtalsfrihet vad gäller bolagetsförvaltning och organisation, I förhållande till tredje man är huvudregeln attvar och en av bolagsmännen i ett vanligt handelsbolag är behörig att ensamföreträda bolaget. Denna behörighet kan upphävas efter avtal mellanbolagsmännen. Enligt en tvingande regel är en kommanditdelägare inte behörigatt företräda bolaget. Om annat inte har avtalats har en kommanditdelägare interätt att ta del i förvaltningen av bolagets angelägenheter. Med hänsyn till den betydelse bolagsmannens person har förövriga bolagsmän får en bolagsman inte utan övriga bolagsmäns samtycke sättaannan i sitt ställe. Överlåts en andel utan att samtycke lämnats kan övrigadelägare i allmänhet få bolaget att genast träda i likvidation. Även ombolagsmännen kan hindra en bolagsman att sätta annan i sitt ställe kan de intehindra en överlåtelse av andelen. Om en överlåtelse har skett utan de övrigassamtycke har förvärvaren inte rätt att inträda som bolagsman. Han får dockuppbära ränta och vinstandel. Bestämmelserna om att bolagsman inte utan övrigabolagsmäns samtycke får sätta annan i sitt ställe gäller också förkommanditdelägare. Om samtliga andelar i ett handelsbolag samlas på en handföreligger ett enmanshandelsbolag. Ett sådant bolag skall anses ha trätt ilikvidation när förhållandet bestått . Fördelning av vinst och förlust För varje räkenskapsår har en bolagsman i ett vanligthandelsbolag rätt till dels ränta på behållen insats (diskontot -I- 2procentenheter), dels skäligt arvode för sin förvaltning av bolaget. Vad som återstårutgör räkenskapsårets Prop. 1988/89:55 resultat. Detta resultat (vinsteller förlust) fördelas lika mellan bolagsmännen. Reglerna är emellertid disposifivaoch gäller alltså endast om annan grund för fördelningen inte är avtalad. För en kommanditdelägare gäller inte de nämnda reglerna.Finns inte något särskilt avtal och kan bolagsmännen inte komma överens fårdomstol avgöra frågan efter vilken grund en kommanditdelägare skall ta del ivinst och förlust efter en skälighetsbedömning. Likvidation och upplösning m.m. Ett bolagsavtal kan träffas på bestämd eller obestämd tideller på en bolagsmans livstid. Ett avtal kan sägas upp ochhandelsbolaget skall då träda i likvidation. Detsamma gäller om en bolagsmanväsentligen åsidosätter sina skyldigheter enligt avtalet eller om det annarsfinns en viktig grund för bolagets upplösning. Om en handelsbolagsman avliderskall bolaget i regel träda i likvidation. Detta gäller däremot i princip intevid en kommanditdelägares död. Vidare utgör en bolagsmans konkurslikvidationsanledning. Slutligen skall - som nämnts - handelsbolaget efteren tid anses ha trätt i likvidation om antalet bolagsmän minskat till en. Om det finns grund för likvidation kan bolagsmännen avtalaatt en bolagsman skall utträda ur bolaget i stället för att bolaget träder ilikvidation. Vidare kan uteslutning av bolagsman ske som alternativ tilllikvidation. För detta krävs att övriga bolagsmän är ense. En bolagsman kanäven i andra fall utträda ur bolaget. Vid såväl utträde som uteslutningförutsätts att andelen löses in. Syftet med likvidationen är att avveckla bolagetsverksamhet. När bolaget har trätt i likvidation skall bolagets egendom - om detbehövs - omvandlas till pengar. Av de behållna tillgångarna har varje bolagsmanrätt att få fillbaka sin behållna insats enligt senaste årsbokslut. Uppkommeröverskott utgör detta den slutliga vinsten. Räcker inte behållningen tillräknas bristen som förlust. Bolaget är upplöst när skifte har ägt rum eller likvidatorhar delgett bolagsmännen slutredovisningen. Vid konkurs som avslutas utanöverskott är bolaget upplöst när konkursen avslutas. Finns det överskott skallbolaget träda i likvidation. Ett handelsbolag är enligt bokföringslagen (1976:125), BFL,bokföringsskyl- digt ävenom näringsverksamhet inte utövas. skyldigtatt oavsett bruttoomsättningens storlek upprätta årsbokslut. balansräkningen skall det egna kapitalet redovisassärskilt. Det egna kapitalet skall anges med ingående belopp,insättningar och uttag underräkenskapsåret, redovisat årsresultat samt utgående belopp. uppställsinte något krav i BFL att det egna kapitalet i bolaget skall fördelas på deolika bolagsmännen. I praktiken sker vanligen en sådan fördelning. Görs dettasker ofta dessutom en uppdelning på ett kapitalkonto, som anger bolagsmannenskapitalandel i handelsbolaget, och ett eller flera avräkning- Prop.1988/89:55 skonton. Handelsbolaget är en juridisk person men inte ettskattesubjekt. Beräkningen av bolagets inkomster görs i bolaget. Resultatet -positivt eller negafivt -fördelas sedan på delägarna. Systemet innebär bl.a.att delägarna inte kan variera värdeminskningsavdrag m.m. efter sina egnaönskemål. Delägaren beskattas för sin andel av bolagets inkomstoavsett om han tagit ut vinstmedlen från bolaget eller inte (punkt 10 avanvisningarna till 53 § KL). Han har vidare rätt till avdrag för den del avbolagets underskott som belöper på honom oavsett om han gör ett motsvarandetillskott till bolaget eller inte. Enligt punkt 9 av anvisningarfia till 32 § KL skall endelägare som får avlöning från bolaget inte beskattas för denna såsom förintäkt av tjänst. Intäkten blir i stället - om det är fråga om ettrörelsedrivande bolag - beskattad som intäkt av rörelse. Bestämmelsen hartillämpats analogt i andra fall. Så har t.ex. ränta på insatt eller utlånatkapital hänförts till den förvärvskälla i vilket bolagets inkomster beskattats(RÅ 1959 ref. 40, RÅ 1964 Fi 943 och RÅ 1979 Aa 228), I rättspraxis har ett aktiebolags verksamhet i etthandelsbolag, som bedrev rörelse av samma slag som aktiebolaget, ansetts utgörasärskild förvärvskälla (RÅ 1982 1:7). Vad gäller kapital och tillfälligförvärvsverksamhet (reavinster) finns det skäl som talar för atthandelsbolagets verksamhet inte på motsvarande sätt hänförs till en särskildförvärvskälla. Fördelning av vinst och förlust Enligt HBL:s terminologi är bolagets resultat vad somåterstår sedan bolagsmännen tillgodoräknats ränta och arvode. Ett överskott kanefter det att vissa av delägarna tillgodoräknats ränta och arvode förvandlas fillen förlust som berätfigar andra delägare fill underskottsavdrag (RÅ 1968 Fi945). Vidtaxeringen godtas i regel den inkomstfördelning som delägarna gjort. Allmänt gäller dock att fördelningen kan frångås vid beskattningen om fördelningen innebär en obehörig överföring av inkomst mellan delägarna (jfr regeringsrättens beslut , dnr 5564-1987). Regeringsrätten har i åtskilliga fall ingripit mot fördelningen i familjeägda handelsbolag.Som framgått av avsnitt 2.3 är en kommanditdelägares ansvar gentemot tredje man för bolagets förbindelser begränsat till insatsen eller till vad han utfäst sig att sätta in i bolaget. Detta har emellertid inte ansetts innebära något hinder mot att kommanditdelägaren får avdrag för underskott med större 44 belopp (RÅ 1979 1:85). 2.4.2 Reavinstbeskattningen Prop.1988/89:55 Andelari handelsbolag reavinstbeskattas enligt aktievinstreglerna (35 § 3 mom. KL). Ärinnehavstiden mindre än är av reavinsten skattepliktig. är den skattepliktiga delen av vinsten . Har andelen avyttratsmed förlust är motsvarande del av förlusten (resp. ) kvittningsbarmot reavinster (och lotterivinster). Etthandelsbolag bildas i och med att bolagsavtalet ingås. Denna tidpunkt tordeockså räknas som anskaffningstidpunkt för bolagsandelen. Den vanliga uppfattningenär att andelen i sin helhet skall anses anskaffad vid det ursprungligaförvärvstillfället även om andelen sedermera byggts på genom förvärv från meddelägare(SOU 1975:53s. Ifråga otn kommanditbolag där särskilda lottbrev utfärdatshar det däremot ansetts naturligt att i motsvarande situation räkna med fleraskilda förvärv. Vägledande rättsfall saknas dock. Enligtpunkt 1 av anvisningarna fill 36 § KL är beskattningsunderlaget vid reavinstbeskattningenvederlaget för fillgången (efter avdrag för försäljningsprovision o.d.)minskat med omkostnadsbeloppet. I omkostnadsbeloppet ingår köpeskilling ochandra kostnader i samband med förvärvet (ingångsvärdet) ochförbättringskostnader. Några särskilda regler för andelar i handelsbolag finnsinte. Klart är att ingångsvärdet justeras uppåt med fillskott och med vinstersom får stå kvar i bolaget och att ingångsvärdet justeras nedåt om uttag görsutöver vinst (vilket vinstbegrepp som används i sammanhanget är inte heltklart). Ätt förluster inte behandlas analogt med, vinster framgår av RN 1959:5och RÅ 1983 Aa 120. Dethar diskuterats om praxis skall tolkas så att man vid vinstberäkningen skall sevarje år för sig eller fill resultatet . De som yttratsig i frågan har utgått från att det senare alternativet återspeglarnuvarande rättsläge. Vidlikvidation av aktiebolag står det klart att värdeöverföringen genom utskiftningav aktiebolagets tillgångar utlöser reavinstbeskattning för akfie-ägarna påsamma sätt som om aktierna sålts. I den skatterättsliga litteraturen har detframkommit ohka meningar om motsvarande gäller vid upplösning av handelsbolag.Frågan får anses olöst. Delägarenskapitalbehållning kan bli negafiv fill följd av uttag. I praxis har i ettsådant fall ett belopp motsvarande kapitalunderskottet räknats in i vederlagetför den avyttrade andelen (RÅ 1984 Aa 119). Förden enskilde delägaren gäller vanliga regler i fråga om skyldighet att lämna'självdeklaration beträffande inkomst och förmögenhet som härrör frånhandelsbolaget. För delägare i handelsbolag som är fåmansföretag ställs särskildakrav på redovisningen av ekonomiska mellanhavanden mellan delägaren och bolaget. Enligt 38 § 1 mom.taxeringslagen (1956:623), TL, gäller en skyldighet för handelsbolaget att lämna uppgift om den inkomst- och förmögen hetsandel som belöper på varje enskild delägare. Redovisning skall ske enligt c reglerna för självdeklaration som om bolaget självt var skattskyldigt. I fråga om uppbörd gäller att handelsbolaget liksom andraarbetsgivare är skyldigt att lämna uppbördsdeklarationer och betala preliminärskatter,kvarskatter och arbetsgivaravgifter. Delägarna ombesörjer själva redovisningenoch inbetalningen av skatter som härrör från bolagsinkomst. Tillägg till bilagan i Ds 1988:44 I en bilaga till promemorian redovisas beskattningen avhandelsbolag i vissa andra länder. Sedan redogörelsen lämnades harlagstiftningsarbetet på det aktuella området gått vidare i och , I har lagtfram en proposition (prop. nr 6 1988-89) om ändrade regler för beskattningen avhandelsbolag och kommanditbolag m.fl. Förslaget innebär en övergång frånbrutto- till nettobeskattning, dvs. avskrivning och skattemässiga dispositionerfår inte längre göras individuellt utan skall beräknas för bolaget. I syfte att förenkla reglerna om avdragsbegränsning knytsvidare avdragsramen till kommanditdelägarnas andel av bolagets kapital. I dennuvarande modellen är utgångspunkten den avtalade insatsen. Slutligen ändras vinstberäkningen vid försäljning av enandel i ett nettobeskattat bolag genom att vinsten beräknas för andelen somsådan. Vinst/förlust fastställs som skillnaden mellan vederlaget(utgångsvärdet) och säljarens andel av bolagets skattemässiga värde korrigeratmed över- eller underpris vid förvärvet av andelen (ingångsvärdet). När det gäller förhållandena i redovisas i bilaganatt en kommitté föreslagit att samtliga personbolag i fortsättningen skullebeskattas enligt den modell som gäller för de bolag som inte är självständigaskattskyldiga. I en proposition (prop. nr 109/88) har senare föreslagitsnya regler som inte är lika långtgående som de som fördes fram i betänkandet.För de personbolag som är självständiga skattskyldiga skall hälften avinkomsterna fördelas och beskattas som bolagsmännens andel. Bolaget skallfortfarande beskattas för hälften av den inkomst som fastställts för bolaget. Efter remiss har yttranden över promemorian (Ds 1988:44)Reavinstbeskattning av andelar i handelsbolag, m.m. avgetts av - såvitt gällerhandelsbolagsbeskattningen - kammarrätten i , (), bank-inspekfionen,statens industriverk (SIND), , revisorer , , (), i (LO), (), Småföretagens riksorganisation, . (), . Svenska revisorsamfundet SRS,, , , , , , ,, , samt (). Yttranden har också kommit in från , sparbank samt Föreningen . RSV har bifogat yttranden från länsskattemyndigheterna iStockholms, , , och samt . LRF har som eget yttrande hänvisat till ett inomLantbrukarnas skattedelegation upprättat utlåtande. Svensk industriföreningoch har avgett ett gemensamt yttrande. , , och har åberopat ett yttrande från Näringslivets skattedelegation. har förutom egetyttrande hänvisat till yttrandet frän Föreningen samtställt sig bakom yttrandet från Näringslivets skattedelegation. Den fortsatta framställningen är disponerad på följandesätt, 2 Allmännasynpunkter..................................................... .... 48 3 Vinstberäkningen........................................................... 64 4 Med avyttringjämställda fall.......................................... .... 77 5 Reaförluster påyngre andelar ....................................... .. 82 6 Övergångsregleringen ................................................. .. 85 7 Uppgiftsskyldigheten..................................................... .. 93 8 Förvärvskälleregeln .......................................................... 95 2 Allmänna synpunkter Prop. I detta avsnitt återges remissinstansernas allmännasynpunkter på förslaget att begränsa den dubbla avdragsrätten i handelsbolagoch på den förordade lösningen att ändra reavinstreglerna. Kammarrätten i anför: Kammarrätten, som delar uppfattningen att det är angelägetatt de nuvarande möjligheterna att utnyttja handelsbolag i skatteundandragandesyfte begränsas, ser i huvudsak positivt på de föreslagna ändringarna ireglerna för beskattning av handelsbolagsdelägare.