prop · GC0370 · 1988-12-31 00:00:00 — För ungdomar som fyllt står främstarbetsmarknadsutbildning vid AMU eller beredskapsarbeten lill förfogande. Deungdomar som vill starta egna företag i olika former bör också uppmuntras ochstödjas av samhället. Idén med "ungdomens utvecklingsfond" harspridits lill i stort sett samtliga län och gett fler ungdomar möjlighet tilldetta stöd. Erfarenheterna visar att det är ungdomar med relativt stabilarbetslivserfarenhet som har bäst förutsättningar att driva egna företag. Frågan om den framtidautformningen av det kommunala uppföljningsansvaret för ungdomar upp till 18 årär föremål för översyn. Därvid finns det enligt min mening skälatt utreda om åldern skall vara det avgörande kriteriet för vilken myndighetsom skall ta det huvudsakliga ansvaret. Denförbättrade arbetsmarknadssituationen gör det nu möjligt att också se överåtgärderna för ungdomar upp till . Det är enligt min mening angeläget attdärvid utveckla effektivare metoder för att ge de kvarvarande grupperna avungdomar del stöd de behöver för att komma in på arbetsmarknaden. För mångaungdomar innebär detta olika former av utbildning. För andra ärarbetsmarknadspolitiska åtgärder att föredra. har i enskrivelse till regeringen föreslagit att ungdomslagen skall ersättas med en s.k.jobbgaranti för 1819-åringar. Denna skall bestå av inskolningsplatseromfattande hela arbetsmarknaden och ge arbete på heltid. AMS föreslår attreformen skall träda i kraft den Ijuli Efter den remissomgångsom nu pågår kommer under Skr. 1988/89:70 attföreläggas en proposition med förslag om förändrade arbetsmarknadspolitiskaåtgärder för ungdomar. Ävenför många arbetslösa ungdomar är otillräcklig utbildning del avgörandeskälet till svårigheterna att få ett arbete. En fortsatt satsning påarbetsmarknadsutbildning behöver därför göras. Det finns dock åtskilligaungdomar som har en så svag ställning på arbetsmarknaden och ett så dåligtsjälvförtroende att inte heller denna form är tillräcklig. Därför är delangeläget alt öka ansträngningarna för att ta fram mer individinrikladeåtgärder för denna grupp. Utbildningsinsatser i kombination med socialainsatser och åtgärder för att öka självförtroendet är nödvändiga i deltasammanhang. Itider av låg ungdomsarbetslöshet finns en stor risk att de som ändå drabbas avarbetslöshet blir än mer utsatta. Omfattande insatser behövs därför för att gedenna gmpp av ungdomar ett bra stöd i livet. Utvecklingen mot att allt fler socialbidragstagareär måste brytas. Förtidspensionering måste i ökad utsträckningersättas av aktiv rehabilitering i syfte att ge unga människor en möjlighet attkomma ut på arbetsmarknaden. De förslag om förbättrade, förebyggande åtgärdersamt mer aktiv rehabilitering som har presenterats av rehabilileringsberedningenskall nu remissbehandlas. För alt klara uppgiften att skapa en mer aktivindividuellt anpassad rehabilitering krävs dels ökade insatser från arbetsgivarnadels ett bättre samarbete mellan offentliga organ. AMShar /87 haft i uppdrag att bedriva uppsökande verksamhetbland unga handikappade med förtidspension eller sjukbidrag. Erfarenheternahittills visar alt många av de ungdomar, som omfattas av försöksverksamhetenhar kunnat få arbete, utbildning eller praktik. Projektet ål ungahandikappade kommer att fortsätta även under /90. Förarbetslösa ungdomar med socialbidrag bör enligt min mening nya metoder förstegvis inträde på arbetsmarknaden prövas. Det är bl.a. av denna anledningviktigt att utveckla samarbetet mellan de sociala myndigheterna ocharbetsförmedlingarna. 1 rapporten (Ds 1988:14) "Samverkan mellansocialtjänst och arbetsförmedling" redovisas olika försöksverksamhetersom pågår i några av landets kommuner. Regeringen har den 7april 1988 uppdragitåt och att gemensamt ta initiativ tillinsatser, som syftar till all förslärka och utveckla samarbetet samt tilldelatmyndigheterna särskilda medel för genomförande av uppdraget. Uppdraget skallredovisas lill regeringen . 3.4Förbättrade möjligheter för ungdomar att få egen bostad . Minbedömning: Viktiga åtgärder har genomförts för att öka tillgången tillbostäder och stärka ungdomars ställning på bostadsmarknaden. Dessa åtgärderbehöver nu följas upp. Del är bl. a. angeläget alt kommunerna i sinabostadsförsörjningsprogram följer upp de statliga initiativen, så att antaletungdomar i bostadskö kraftigt kan minskas. Denökning av bostadsbyggandet som planerats kommer all ge resultat iform av fler bostäder. 1 takt med att ungdomskullarna minskar och trycket påbostadsmarknaden därmed lättar bör det finnas betydligt bättremöjligheter för ungdomar att få en egen bostad. Dock är situationen på mångahåll fortfarande så svår att del finns anledning all fortsätta med desärskilda åtgärderna för att stimulera utbudet av bostäder för ungdomar. Detsärskilda ungdomsbostadsstödet har inte använts i den utsträckning som ärönskvärd. Kommuner med stor brist på bostäder ål ungdomar bör öka sinaansträngningar all finna ungdomsbostäder, och därmed bättre utnyttja denmöjlighet ungdomsbostadsstödet utgör. Ungdomarsmöjligheter att efterfråga bostäder har ökat genom införandet av det särskildabostadsbidraget för ungdomar mellan . Eftersom delta blivitobligatoriskt att införa i samtliga kommuner fr. o. m. ,kommer ungdomarnas ställning på bostadsmarknaden att stärkas betydligt. Detsärskilda ungdomsbosparandet bör likaså förbättra många ungdomars möjligheteratt skaffa egen bostad . Detär viktigt att ungdomsgmppernas situation på bostadsmarknaden fortlöpandebevakas. Regeringens ungdomsboendedelegation bör därför fortsätta sitt arbetemed all stimulera, följa och informera om pågående försöksverksamhet påbostadsmarknaden. Delegationen kommer att ges utökade arbetsuppgifter och befogenheter. Enangelägen uppgift är att förmå kommunerna all la särskild hänsyn lill ungdomarsbostadsbehov i de kommunala bostadsförsörjningsprogrammen. Vidare behövs enökad flexibilitet i bl. a. den kommunala planeringen för att snabbt kunna fåfram nya, bra och billiga bosläder för ungdomar. Särskildaungdomsbostadsförmedlingar kan ge ytterligare möjligheter all lösa detta. Detär enligt min mening inte acceptabelt att lägenheter och hus står tomma underlång tid i väntan på renovering. I många fall är särskilda saneringskonlrakl dåatt föredra. Fråganom juridiska personers rätt att köpa och inneha lägenheter avsedda för boendeutreds i anslutning till en översyn av bostadsrällslagen (Bo1986:01). Syftet med detta är bl. a. att minska antalet övernattnings- ochrepresentationslägenheter. Om delta är möjligt skulle lägenheter lämpliga förungdomar kunna frigöras. 3.5Insatser för att uppmuntra barns och ungdomars intresse för kultur samtengagemang i kulturverksamhet Min bedömning:Institutioner och organisationer på kulturområdet måste tillgodose behovet avbarn- och ungdomskultur inom ramen för sin ordinarie verksamhet. Kommunerna börspela en viktig roll för att främja kulturaktiviteter för barn och ungdom.Under den följande treårsperioden kommer 300milj.kr. att satsas på förnyelse ochutveckling inom kulturområdet. Det är angeläget att barns och ungdomars behovblir väl tillgodosedda när resurserna fördelas. 1 vårt av massmedierdominerade samhälle är barn och ungdomar särskilt utsatta och påverkbara. Detväxande TV- och videoulbudet och den allt hårdare marknadsföringen av kommersiellmasskultur gör del viktigt all stimulera barns och ungdomars eget skapande. Det är därför viktigt att kulturinsatser sker där barn och ungdomarfinns. Del är angelägel att barnen redan i förskolan möter en stimulerandemiljö och ges möjligheter att delta i berikande och utvecklande verksamheter.Det mest framgångsrika sättet all främja bra barn- och ungdomskulturhar visat sig vara att arbeta genom skolan. Skolan har långvarigaerfarenheter av att ta emot teaterföreställningar och konserter, att samarbetamed konstnärer och att utnyttja folkbibliotek och museer. /86pågår ett utvecklingsarbete med kultur i skolan med stöd av särskildastimulansmedel. Syftet har varit att dels öka och fördjupa kulturinslagen iskolans verksamhet, dels etablera och förstärka kontakterna mellan skolan ochkulturlivet utanför skolan. Verksamheten har mötts av stort intresse. Hittillshar mer än 4000 projekt startats mnt om i landet inom olika kulturområden sommusik, drama, teater, litteratur, dans, film och andra medier, hantverk ochhembygdskultur. Det är angeläget att denna framgångsrika projektverksamhet fårfortsätta och leda fram till mer bestående förändringar av skolans arbete. Även utanför skolan i bamsoch ungdomars fritidsmiljöer spelar kulturen en viktig roll. Ett bra exempelpå detta är den kommunala , som har betytt mycket för många barnsoch ungdomars musikaliska fostran och givit upphov till många musikgrupper. Det är en naturlig uppgiftför varje kulturinstitution all i sin verksamhet också tillgodose barns ochungdomars behov av och tillgång till kultur. Del lokala folkbiblioteket fårtidigt stor betydelse för många barn och ungdomar. Länets museum och teater ärandra institutioner som de flesta kommer i kontakt med. Avde centrala kulturinstitutionerna har , rikskonserter och riksutställningargjort särskilda insatser för att stärka och utveckla kulturens roll för barnoch ungdom. Vidare disponerar särskilda medel för attstimulera kvalitetsfilmvisningar, bland barn och ungdom. Litteraturfrämjandetsutgivning av En bok för alla barn och ungdomar samt statens kulturrådsklassikerserie för skolbmk Alla tiders klassikerär andra exempel på centrala initiativ, som får stor spridning i landet. Underden följande treårsperioden kommer 300milj. att satsas på att förstärka ochförnya kulturlivet. Jag vill i samråd med statsrådet understrykavikten av att de nya möjligheter, som har skapats att bygga utkulturverksamheten, kommer att utnyttjas av institutioner och organisationersom är verksamma på kulturområdet på ett sådant sätt att barn- och ungdomsverksamhetenfår en mer central plats. Många kulturinstitutionerhar en tendens att glömma barn och ungdom i sitt arbete. Insatser för barn ochungdom görs som enskilda företeelser. Kulturinstitutionerna får inte isoleradet man gör för barnen från övriga uppgifter. En betydande del av det framtidakulturarbetet måste ske genom alt de kulturinstitutioner, som får samhälletsstöd, prioriterar barn och ungdom. Barn- ochungdomsorganisationernas kulturverksamhet är ofta svagt etablerad. Enligt minuppfattning är det därför betydelsefullt att dessa organisationer utvecklar sinverksamhet på kulturområdet. Kommunerna har en naturligoch viktig uppgift på kulturområdet. Kommunerna har också tagit på sig ansvaretför att det finns en levande lokal kulturverksamhet. Många hinder förutvecklande av ungdomskultur löses bäst på lokal nivå. Del gäller t. ex. det påmånga håll akuta behovet av repetilionslokaler för rockband. Enligt minuppfattning är det angeläget att kommunerna särskilt stöder barns och ungdomarseget kulturskapande och ger dem ökade möjligheter att komma i kontakt med olikakulturaktiviteter. 3.6Insatser för att uppmuntra och underlätta förenings- och fritidsledarnas arbete Min bedömning:Varje dag gör tiotusentals fritidsledare och ideella ledare inom föreningsliveten betydelsefull insats för ungdomar runt om i landet. Samhället måste aktivtstimulera, uppmuntra och underlätta deras viktiga arbete. En översyn av fritidsledamtbild-ningenbör nu genomföras. Barn- ochungdomsorganisationerna har en betydelsefull uppgift i samhället. Iföreningarna utvecklar barn och ungdomar i demokratiska former sin gemensammaverksamhet. I föreningarna fostras bam och ungdom till samarbete, solidaritetoch hänsynstagande. Inflytande och ansvar går hand i hand. Föreningslivets fostrandefunktion är viktig inte bara för den egna föreningen ulan också för samhället istort. Organisationerna är viktiga opinionsbildare såväl gentemot olikabeslutsfattare som gentemot sina egna medlemmar. De ideal som föreningslivetutvecklar delas av många människor och påverkar därmed hela samhällsandan. Relationerna mellanungdomar beror till stor del på vilken roll olika föreningar förmår spela. Detbästa sättet att förebygga s. k. ungdomspro- blem, såsom drogmissbruk,vandalisering, våld och kriminalitet, är att Skr. 1988/89:70 uppmuntra ochstödja barns och ungdomars egen aktivitet. Därför är det viktigt att samhälletger barn- och ungdomsorganisationerna såväl stöd som utrymme all utveckla sinverksamhet. Grundenför varje organisation måste vara de egna medlemmarnas vilja till insatser.Detta är tyvärr inte alltid tillräckligt och därför behövs möjligheter tillekonomiskt stöd från samhället. Samhället skall dock inte göra anspråk på attstyra organisationernas verksamhet, utan dessa måste själva kunna besluta omhur de vill utveckla verksamheten. Förmånga föreningar är svårigheterna all rekrytera och utbilda ideella ledare ettstort problem. Detta är allvarligt, i synnerhet som det svenska föreningslivetsstyrka traditionellt vilar på många ideellt arbetande föreningsledare. På siktriskerar problemen alt hota den svenska föreningsmodellen. Detär därför angeläget att samhället vidtar åtgärder för att underlätta föreningslivetsmöjligheter till ledarförsörjning . Det behöver klargöras vilkahinder som finns och , hur dessa hinder kan övervinnas, samtvilka ytterligare åtgärder som är möjliga att vidta för alt uppmuntra flerpersoner till ideellt engagemang som ledare i bl.a. ungdoms- ochidrottsföreningar. 1detta sammanhang är det angeläget att särskilt uppmärksamma möjligheterna atti ökad utsträckning tillvarata föräldrarnas engagemang för sina barn. De görredan i dag fantastiska insatser, inte minst i de många idrottsföreningarna. Ävende professionellt arbetande fritidsledarnas situation behöver förbättras. 1dag sker utbildningen av fritidsledare vid drygt 30 folkhögskolor. Av de mellan600 och 700 elever som påbörjar utbildningen är yrkesverksammainom eller föreningsdriven fritidsverksamhet efteravslutad utbildning. Många arbetar på någon av drygt I 500fritidsgårdar. Endast I % saknar arbete. Fritidsledarnassituation och roll varierar kraftigt mellan olika kommuner. På fritidsgårdarnadominerar korttidsanställningarna, och yrkesidentiteten är förhållandevis låg.Samtidigt är personalens engagemang ofta mycket starkt. Jagupplever ett behov av insatser för alt stärka fritidsledarnas ställningoch underlätta deras arbete. Utbildningsfrågorna är i detta sammanhang av storbetydelse. Det är därför angeläget att nu göra en översyn av fritidsledarulbildningen.Utbildningen skulle därvid behöva studeras mot bakgrund av en bedömning av detframtida behovet av utbildad personal för ledamppgifter i föreningsdriven ochkommunal fritidsverksamhet. De frågor som särskilt behöver ägnas uppmärksamhetär bl.a. utbildningens längd och innehåll, fortbildningen, samordningen mellan olikaskolor, anknytningen till olika huvudmän samt kopplingen till forskning inomfritidssektorn och därmed relationen till högskolan. Jag avser därför alt tainitiativ till att en sådan översyn görs parallellt med den nu pågåendeutredningen om folkhögskolans framtid. 3.7Åtgärder för att förstärka ungdomars medinflytande och engagemang i olikasamhällsfrågor samt deras delaktighet i bl. a. de politiska beslutsprocesserna Minbedömning: Det är angeläget att flera ungdomar kan stimuleras till engagemang iolika samhällsfrågor och till deltagande i det politiska arbetet. Del politiskaspråket måste därför bli enklare och tydligare. Initiativ bör tas för att fåfler unga representanter i politiska organ och i olika organisationer. Ungdomarsmöjligheter till aktivt medinflytande inom bl.a. skolan, arbetslivet ochbostadsområdet måste förbättras. Inom skolan har regeringen lagtförslag till långtgående reformer i syfte att stärka elevernas möjligheter tillmedinflytande. Eleverna bör stödjas och uppmuntras i sin strävan att skapa enstark organisation för inflytande och de nu föreslagna reformerna bör medverka tilldetta, bl.a. när det gäller arbetsmiljön i skolan. Inomarbetslivet bör bl. a. uppmärksammas unga människors rätt till och krav på engod arbetsmiljö. 1 samband med den tillsalla arbetsmiljökommissionensarbete bör denna fråga särskilt uppmärksammas. Det är sannolikt attarbetsgivare som ger arbetsmiljön en låg prioritet kommer att hamycket svårt att rekrytera ung arbetskraft. För ungdomar med svag ställning påarbetsmarknaden och därmed svårigheter all finna alternativa arbeten kan docksådana arbetsplatser innebära risker. Ungdomarsengagemang i det egna bostadsområdet är av stor betydelse både för dem självaoch för omgivningen. Olika projekt med inriktning på att skapa levandebostadsområden med en mångfald av olika föreningsaktiviteter för både unga ochgamla bör uppmuntras. Syftet bör vara alt skapa många mötesplatser, inte minstöver generationsgränserna. I detta sammanhang bör villkoren för ungdomarsengagemang i storstäderna särskilt uppmärksammas. Samhället ger i olikaformer ett betydande stöd till barn- och ungdomsorganisationerna och andrafolkrörelser. En viktig del av detta stöd är de bidrag som landstingen och kommunernager till föreningslivet. Viss tveksamhet har uppstått om den kommunalakompetensen i fråga om sådant stöd. För att markera den betydelseungdomsorganisationerna tillmäts och för att klargöra den kommunalakompetensens omfattning har förtroendeuppdragsutredningen lagt ett förslag omen särskild lag. Enligt lagförslaget får kommuner och landsting kompetens attstödja ungdomsorganisationer utan att särskilda villkor om verksamhetensinriktning fästs vid besluten. Förslaget bereds med inriktning på att enproposition i frågan skall kunna presenteras för . Detär väsentligt att språket i våra politiska församlingar förändras så att ungdomarlättare kan förstå och delta i de politiska debatterna. Politiska företrädarehar en viktig uppgift i att tala med ungdomar, inte bara till eller o?n ungdomar. Det är ocksåväsentligt att alla ungdomar i skolan får lära sig ett aktivt språk, som gördet möjligt för dem att hävda sina intressen. Enligt min uppfattning finns deli dag ett stort behov av fler unga representanter i de politiska beslutandeorganen både på central, regional och lokal nivå. Jag avser därför att ta initiativlill att låta utreda frågan om ungdomars deltagande i det politiska arbetet.Det är då viktigt att dels analysera situationen och dels att komma medförslag som syftar till att stimulera ungdomars engagemang i samhällsfrågor föratt öka ungdomars medverkan i den politiska processen. 3.8 Åtgärder mot spekulation i våld och insatser för att förebyggavåld bland ungdomar Min bedömning:Åtgärder för all minska våldet och brutaliteten inom vissa ungdomsgrupper ärnödvändiga. Insatserna bör inriktas på att minska spridningen avvåldsförhärligande budskap, öka samarbetet mellan offentliga organ som arbetarmed ungdomar och föreningslivet samt öka satsningarna på positivfritidsverksamhet bland ungdomar. Samhälletmåste med kraft reagera mot våldet och brutaliteten inom vissa ungdomsgrupper.Våld och våldshandlingar är ingenting nytt i vårt samhälle. Även om del pågrundval av den tillgängliga statistiken är svårt att dra några exaktaslutsatser om våldsutvecklingen vill jag slå fast att våld aldrig kanaccepteras. Våld måste var det än förekommer bekämpas, motverkas ochförebyggas. För att förebygga våld ärdet nödvändigt alt bygga ett samhälle där alla har del av grundlägganderättigheter. Rätten till utbildning, arbete och bostad samt till en meningsfullfritid är viktiga inslag i välfärdspolitiken, inte minst för unga människor.Brister i sådana grundläggande rättigheter skapar ofta resignation, hopplöshetoch aggression. Sådant kan gå över i våld. Av stor vikt är ocksåvuxnas relationer till ungdomar. På många sätt ger ungdomar uttryck för attvuxna inte ger sig lid eller bryr sig om dem i tillräcklig utsträckning. Del ärviktigt för barn och ungdomar att ha vuxenkontakt, att ha någon som har lidatt lyssna och prata, att ha någon alt dela sina bekymmer med och få uppmuntranav. Föräldrar har naturligtvis det största ansvaret för sina barn och ungdomar.1 det ansvaret ligger just skyldigheten att ge sig tid och bry sig om. Det ärett ansvar som aldrig kan lastas över på någon annan. har en ökadspekulation i våld blivit tydlig. Olika kommersiella intressenter ser storamarknadsmöjligheter i att saluföra videofilmer, tidningar, samlarbilder ochandra artiklar med våldsförhärligande budskap. Ofta utgör barn och ungdomarden huvudsakliga målgruppen för dessa produkter. Även om många enskildaprodukter kan förefalla relativt oskyldiga, är den samlade påverkan på barn ochungdomar enligt min uppfattning en allvarlig fråga. Underkommande år krävs därför intensifierade insatser för att begrän- Skr.1988/89:70 sa spridandet av våldsförhärligande budskap. Detta gäller särskiltåtgärder för att motverka det s. k. videovåldet. Det är glädjande att antaletvideogram som förhandsgranskals ökat avsevärt. Jag ser det som angeläget att dettaantal kan hållas på en hög nivå. Biograföyrån som sköter granskningsverksamhetenhar fått ökade resurser för att anställa censorer med hänsyn lill de ökadeanspråk som ställs på den. Inomregeringen övervägs nu ytterligare åtgärder för att minska videovåldet. Blandde förslag som bereds inom ingår t. ex. en skärpning avstraffen för brott mot videovåldslagen. Tillsynen av lagens efterlevnad ärockså viktig. Informationen om vilka lagar och regler som gäller inom videogramområdetbör därför förbättras i syfte att få en effektivare tillsyn. Härutöver börsärskilt uppmärksammas utvecklingen av gränsöverskridande TV-sändningar viasatellit. Samtidigtmåste barn och ungdom få möjlighet att vidareutveckla sina kunskaper när detgäller TV- och videoproduktion. I detta sammanhang vill jag gärna nämna densatsning på kvalitetsfilmvisning för barn och ungdom som genomförs. Detär också angelägel att fortlöpande granska och i mån av möjligheter vidtaåtgärder mot andra avarter än videovåldet på marknaden. Detta gäller t. ex.samlarbilder för barn med brutala våldsmotiv samt vissa klädespersedlar ochverktyg avsedda all skada andra människor. ochkonsumentombudsmannen har i detta sammanhang en viktig uppgift. Jag vill ocksåpoängtera värdet av att människor lokalt reagerar mot spridningen avvåldsförhärligande budskap genom videofilmer och andra artiklar. Genominformations-, opinions- och bojkottaktioner kan det lokala näringslivetsutbud av varor påverkas på ett positivt sätt, något som det finns flera exempelpå. Föreningslivethar, som jag tidigare gett uttryck för, en mycket viktig funktion när detgäller att ge barn och ungdomar en meningsfull fritid och därmed förebyggavåld. Jag vill särskilt understryka det stora värde som ligger i att ungdomarsjälva bildar föreningar för att engagera sig mot våldet. Genom den ökning somskett av anslaget för bidrag till ungdomsorganisationerna finns möjligheter lillstatligt stöd från också till sådana organisationer. Föratt stödja föreningslivets insatser i detta sammanhang har också 8milj. urallmänna arvsfonden avsatts för utvecklingsstöd till föreningar som vill nånya grupper av ungdomar. En viktig uppgift består i att med goda exempel spridapositiva erfarenheter av våldsförebyggande arbete. Olika former avkulturverksamhet fyller här en viktig funktion. Jag avser därför ta initiativ kullurbudkavle genom landet mot våld och för en skapande verksamhet. Frånsamhällets sida måste olika åtgärder för att förebygga våld nu intensifieras. Detta förutsätter ett ökat samarbete mellan framför allt , skolan, polisen och den kommunala fritidsverksamheten, men också det lokala föreningslivet har här en viktig funktion all fylla. Det lokala samarbetet regleras i cirkuläret (1970:513) om intensifierat samar bete mellan socialtjänst, skola och polis. En översyn av cirkuläret bör ske i 1 syfte att stärka ochutveckla det lokala samarbetet kring förebyggande Skr. 1988/89:70verksamheter. Idet lokala samarbetet bör uppmärksammas de positiva erfarenheter som gjorts, t.ex. gemensamt anordnad lägerverksamhel och bättre stöd till tonårsföräldrar.Del är inte minst viktigt att sådana initiativ tas i storstäderna.