prop · GC0368 · 1988-12-31 00:00:00 — Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition förelägga vad föredraganden har anfört för den åtgärd ochde ändamål som han har hemställt om. sammanfattning Prop.1988/89:68 av betänkandet (SOU 1986:25) Kontroll av bilagai Utredningensdirektiv ger uttryck för bedömningen att en översyn av livsmedelskontrollen ärmotiverad. utredningen arbetat har angelägenheten av att skärpadenna kontroll på olika sätt blivit ytterligare belyst, bl. a. i denoffentliga debatten. Utredningenutgår från att det är ett gemensamt intresse för producenter och konsumenterav livsmedel att kvalitetskraven tillgodoses. Ökad medvetenhet om värdet avkvalitet kan stärka marknadspositionen för inhemska livsmedel och för svensktjordbruk. Livsmedelskontrollenbör liksom syfta till att skydda konsumenterna mot såväl kortsiktigasom långsiktiga hälsorisker och mot oredlighet i handeln med livsmedel.Kontrollen bör vara likartad och neutral i förhållande till livsmedlensursprung och i förhållande till den marknad livsmedlen är avsedda för. Detfinns anledning att skärpa livsmedelskontrollen med hänsyn till denstrukturomvandling och den tekniska utveckling som har skett inom industri ochhandel. Särskilt redlighetskontrollen bör bli effektivare. För att genomföra enbättre livsmedelskontroll krävs en förstärkt tillsynsorganisation. Företagensegentillsyn bör utnyttjas i den offentliga kontrollen och samordnas med denna. Utredningensförslag innebär att kontrollen decentraliseras till kommunernas miljö- ochhälsoskyddsnämnder och i någon mån länsstyrelserna. Livsmedelsverketbör liksom ha det övergripande ansvaret för livsmedelskontrollen. Närdet gäller livsmedelskontrollen i allmänhet bör livsmedelsverket i högre gradän f n. genom föreskrifter styra tillsynsverksamheten. börvidare aktivt följa verksamheten för att skaffa sig en överblick Övertillståndet i livsmedelshanteringen. Förvissa delar av livsmedelskontrollen bör livsmedelsverket ha det direktatillsynsansvaret. Det gäller bl. a. köttkontrollen och den särskilda kontrollsom kan krävas vid export av vissa livsmedel. och resurser bör ses över för att öka möjligheterna för verket attlämna service och ge råd till kommuner och länsstyrelser. Länsstyrelsernaföreslås få en mera aktiv roll i den offentliga livsme delstillsynen. Genom länsveterinärerna, vilka har anknytning till såväl livsmedelsverket som lantbruksstyrelsen, har tillgång till livsmedelshygienisk expertis. bör förstärkas ge- 73 nom att län i samverkantilldelas livsmedelstekniker. Vid varje länssty- Prop. 1988/89:68 relse bördet inrättas en särskild djur- och livsmedelsfunktion med Bilaga 1 länsveterinärensom chef 1 avvaktan på regeringens förslag om en ny länsförvaltning föreslåsinte några förändringar vad beträffar länsveterinärens arbetsuppgifter. Medden föreslagna förstärkningen får länsstyrelserna möjlighet att stödjakommunernas miljö- och hälsoskyddsnämnder vid tillsynen. Detta gäller särskiltvid tillsynen av större och tekniskt komplicerade anläggningar. Utredningensförslag rubbar inte samspelet och balansen mellan kommunerna ochlänsstyrelserna. Utredningenföreslår också ett ändrat avgiftssystem för livsmedelskontrollen som gerkommunerna bättre förutsättningar att bedriva en effektiv tillsyn. Medett ökat stöd från länsstyrelserna och med ökade resurser i övrigt kan miljö-och hälsoskyddsnämnderna ges helhetsansvaret för den allmänna offentligalivsmedelskontrollen inom den egna kommunen. Nämnderna föreslås få ansvar försåväl godkännandet av livsmedelslokaler som den löpande tillsynen för iprincip alla livsmedelsanläggningar. Undantag görs endast för slakterier ochmed slakterierna integrerade anläggningar. För dessa anläggningar skalllivsmedelsverket ha ansvaret. Denföreslagna arbetsfördelningen innebär att de stora resurser som totalt settfinns inom miljö- och hälsoskyddsförvaltningarna tas till vara också ifortsättningen inom den offentliga livsmedelskontrollen. En viktig fördel äratt tillsynsarbetet kan bygga på goda kunskaper om lokala förhållanden. Vidarefår en och samma myndighet ansvaret både för att kontrolleralivsmedelslokalernas lämplighet och den löpande tillsynen. Utredningenhar konstaterat att det saknas samlade kunskaper om tillståndet ilivsmedelshanteringen och om hur livsmedelskontrollen fungerar över landet idess helhet. Utredningen föreslår därför att ett rapporteringssystemutarbetas, vilket underlättar för livsmedelsverket att fullgöra sinövergripande styrande uppgift. Utredningenföreslår att den offentliga livsmedelskontrollen förstärks ytterligare genomett mera aktivt utnyttjande av företagens egentillsyn. Det föreslås attlivsmedelsverket skall meddela föreskrifter om obligatorisk egentillsyn vid iprincip varje anläggning för livsmedelsproduktion. För dessa anläggningar skalldet finnas ett av tillsynsmyndigheten fastställt kontrollprogram. Denoffentliga kontrollen vid anläggningar med sådana program bör kunna begränsastill stickprov och granskningar av förda journaler. Utredningenföreslår att den nuvarande särskilda lagstiftningen om köttbesiktning skall upphävas. De upphävda reglerna skall ersättas med föreskrifter för köttkontroll som meddelas med stöd av livsmedelslagen. Med en sådan nyordning får man efter en övergångstid en för hela landet enhetlig köttkontroll. Ändringen innebär också ökade möjligheter att ingripa mot överträdelser av besiktningsföreskrifterna. I fråga omkvalitetskontrollen av matpotatis föreslår utredningen alt dennakontroll skall inordnas i den allmänna offentliga livsmedelskontrollen.Livsmedelsverket föreslås meddela föreskrifter om kvalitetskrav och märkning.Föreskrifterna skall enligt förslaget bl.a. innebära att all färdigförpäckadpotatis skall uppfylla en viss bestämd kvalitetsnivå och att endast denfärdigförpackade potatisen (liksom den som säljs i automat) skallkvalitetsmärkas. Förslaget innebär att Svensk Matpotatiskon-troll (SMAK) medsin särskilda kompetens förutsätts biträda kommunerna vid kontrollen avpotatis på samma sätt som ett anvisningslaboratorium i den allmännalivsmedelskontrollen. Beträffandemejerikontrollen föreslås att den provtagning som på uppdrag avlivsmedelsverket nu ombesörjs av ägg (KMÄ) i fortsättningen skall skötas av miljö-och hälsoskyddsnämnden.Vidare föreslås att det obligatoriska kravet på kvalitetskontroll,vid export avmejeriprodukter, ägg och fiskkonserver skall upphävas eller, alternativt, attdet i fortsättningen skall ankomma på jordbruksnämnden att som myndighet svaraför kvalitetsprövningen av dessa exportvaror. Kontrollenav det kött som importeras är organiserad på ett sätt som liknar besiktningenav det kött som produceras inom landet. Utredningen föreslår attavgiftsfinansieringen för importkontrollen av kött samordnas medavgiftssystemet för köttbesiktningen. Utredningenföreslår att livsmedelsverket blir föreskrivande myndighet ochtillsynsmyndighet enligt lagstiftningen om kemiska produkter med befogenhet attmeddela föreskrifter om hantering eller import av förpackningsmaterial förlivsmedel, livsmedelsförpackningar och hushållsgods och med skyldighet attkontrollera tillverkning, import och försäljning av sådant material och sådanavaror. Utredningenföreslår att miljö- och hälsoskyddsinspektörerna skall ges möjlighet att fåytterligare kunskaper i livsmedelsteknik och att det övervägs att införalivsmedelsteknik som en särskild kurs vid miljö- och hälsoskyddslinjen. Tillsynsmyndigheternabör intensifiera informations- och rådgivningsverksamheten. BilagaI Utredningen har, med hänsyn till de beslutade bestämmelserna om företagsbot, intefunnit anledning att föreslå några skärpningar av Vadgäller frågan om livsmedelsbestrålning anser utredningen att det generellt settinte finns något behov av denna metod i . Utredningen anser inte attdet finns skäl att ändra nuvarande lagstiftning på området enligt vilkenlivsmedel inte får behandlas med joniserande strålning utan tillstånd avlivsmedelsverket. 1 vissa speciella fall kan det emellertid vara av värde förkonsumenterna att bestrålning utnyttjas som behandlingsmetod. 1 harendast en sådan fråga aktualiserats och det gäller behandling av vissa kryddor.Livsmedelsverket bör ha möjlighet att meddela tillstånd i ett sådant fall.Detta bör dock ske mycket restriktivt och såväl behovet som risken och nyttan ijämförelse med andra behandlingsmetoder bör bedömas. Utredningen föreslår ocksåatt i den mån bestrålade produkter tillåts saluföras skall produkterna märkasmed särskilda uppgifter om bestrålningen. Konsumenterna bör ha möjlighet attsjälva välja huruvida man vill köpa ett bestrålat livsmedel eller ej. 1988/89:68 Bilaga 2 Lag om ändring i livsmedelslagen (1971: 511) Härigenomföreskrivs att 28, 30 och 33 §§ livsmedelslagen (1971: 511) skall ha följandelydelse. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmerfår meddela föreskrifter om undersökning och annan kontroll som behövs för atttrygga efterlevnaden av denna lag. För kontrollen av kött får regeringen eller den myndighetsom regeringen bestämmer meddela föreskrifter om 1. kötthesiktning. 2. förbudmot att saluhålla eller i livsmedelslokal förvara kött som inte har besiktaisvid slakteri som står under särskild kontroll, 3. uppgiftsskyldighetför den som lämnar djur till slakt, 4. nödslakt. Till böter eller fängelse i högst dömes den somuppsåtligen eller av oaktsamhet 1. bryter mot 6, 8, 14, 16-10 §, 21 § första stycket eller23 §, 2. bryter mot föreskrift som meddelats med stöd av 9 eller 10 §, 11 § såvitt avser hantering, 12 §, 21 § andra stycket, 22 § tredje stycket, 28 § andra stycket eller 29 §, 2. bryter mot föreskrift som meddelats med stöd av 9 eller10 § 11 § såvitt avser hantering, 12 §, 21 § andra stycket, 22 § tredje stycketeller 29 §, 3. vid märkningenligt 13 § eller enligt föreskrift som meddelas med stöd av 13 § lämnar sådanaoriktiga uppgifter, som innebär skada eller annan olägenhet för mottagaren, 4. åsidosättervillkor som meddelats med stöd av 6 § eller 20 § andra stycket. Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet underlåter alt fullgöravad som åligger honom enligt 26 § första stycket andra punkten, dömes lillböter. ' Senaste lydelse 1982: 1081. -Senaste lydelse 1975:733. Ansvar enligt första stycket inträder ej, om ansvar för gärningenkan Prop. 1988/89: 68 ådömas enligt . Omansvar för den som i strid mot föreskrift som meddelats med stöd av 11 § införlivsmedel till riket och försök därtill finns bestämmelser i lagen (1960: 418)om straff för varusmuggling. Talan mot beslut enligtdenna lag av miljö- hälsoskyddsnämnd föres genom besvär hos . Beslut enligt denna lagav en miljö- och hälsoskyddsnämnd/år överklagas hos genombesvär. Beslut av en hesikt-ningsveterinär enligt föreskrifter meddelade medstöd av 28 § andra stycket får överklagas hos genombesvär. Denna lag träder i kraft den 1januari 1987. Genom lagen upphävs lagen (1959: 99) omköttbesiktning m. m. ' Senaste lydelse1983:299. Sammanställning av remissyttranden över Prop. betänkandet(SOU 1986:25) Kontroll av livsmedel 'a 3 Efterremiss har yttranden över betänkandet avgetts av kommerskollegium,, generaltullstyrelsen, (), statenspris- och kartellnämnd (SPK), , universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ), lantbmksstyrelsen, (),, statens jordbmksnämnd (JN), kemikalieinspektionen, statensindustriverk (SIND), statskontoret, (), Sverigeslantbmksuniversitet (SLU), skogs- och jordbmkets forskningsråd (),länsstyrelserna i , , , , ,, , , , och Kristianstadslän, länsstyrelsernas organisationsnämnd (), , Eslövs, Falu, Gmms,, , , , , , , ,, , , , och kommuner.Centralorganisationen /SR, glesbygdsdelegationen, Kpntrollanstalten förmejeriprodukter och ägg (KMÄ), (), Landsorganisationeni (LO), , (), (), Normpack, Svensk matpotatiskontroll(SMAK), (), . , , , , () och (). Dessutomhar yttranden inkommit från i län. , , ,() och kommun. 1.1 :-- Kravpå särskilda förfaranden med varor som kontroll, märkningetc. har betydelse för den internationella varuhandeln.Kollegiet vill därför framhålla att det är angeläget att förvis sa sig om att de nya system som eventuellt kommer att introduceras inte medför utökade svårigheter vid gränspassager, saluförande eller i fråga om andra formaliteter som drabbar importerade varor. Här avses då inte bara att systemen kan innebära diskriminering eller förtäckt handelsbegräns ning gentemot importen utan även att dessa ligger i linje med motsvarande system i andra berörda länder. 1.2 Socialstyrelsenanser det angeläget att livsmedelskontrollen successivt allteftersom kunskaper vinns utvidgas till att omfatta även sådana hälsorisker som hjärt- och kärlsjukdomar och cancer. 1.4Näringsfrihetsombudsmannen ställer sig positiv till att kontrollen in riktas mot en kontroll av redligheten i livsmedelshanteringen och att kontrollen genomförs på ett enhetligt sätt, eftersom det främjar önske målet att konkurrensen mellan livsmedelsföretagen sker på lika villkor. Konsumenternakan vid sina köpbeslut därigenom också lita på att en viss Prop. produktmotsvarar vad innehållsförteckningen anger. NO vill dock poäng- Bilaga 3 teravikten av att kontrollen inte utförs så att det blir en likriktning av varuutbudetgenom alltför snäva krav. Inte minst på livsmedelsområdet är det av intressefrån konsumentsynpunkt att en mångfald produkter får möjlighetatt finnas på marknaden så att olika smakriktningar och behov Inom livsmedelskontrollen är provtagning ochlaboratorieanalys av prov viktiga hjälpmedel. Det är livsmedelsverkets uppgiftatt godkänna laboratorier för livsmedelsundersökningar och meddela föreskrifterom dels vilka laboratorier som i första hand skall anlitas vid tillsynsverksamheten(anvisningslaboratorier), dels vilka laboratorier som skall anlitas vid s. k. särskildaundersökningar. Från konkurrenssynpunkt är det viktigt att alla laboratorierfår göra sig gällande på marknaden utifrån sin kompetens. De nuvarande reglernafår som konsekvens att vissa laboratorier, som uppfyller livsmedelsverketskrav, men som inte har statligt eller kommunalt ägande, utestängs från dennadel av marknaden. Denna fråga har beträffande vattenprover i den offentligakontrollen aktualiserats i ett ärende hos NO. NO föreslår därför, i likhet medvad som. anförs i reservation till betänkandet, att alla laboratorier somuppfyller livsmedelsverkets kompetenskrav, oavsett ägareförhållanden, skallkunna erhålla status som anvisningslaboratorier eller laboratorier försärskilda undersökningar. 1.5 Statens pris- och kartellnämnd: Enligt utredningenuppfyller den del av livsmedelskontrollen som kan hänföras till livsmedelslagstiftningen väl det hygieniska syftet i lagstiftningen. har dock framkommit att ca 10000 konsumenter drabbas av magsjuka på grund av att varannan kyckling som säljs i innehåller ett smittäm ne (bakterier som heter campylobacter) som lätt överförs på människan. Det förhållandet att de levande kycklingarna är smittbärare faller inte inom ramen för livsmedelslagstiftningen, vilket däremot de infekterade slaktade kycklingarna gör. har det övergripande ansvaret för den delav livsmedelskontrollen som är att hänföra till livsmedelslagstiftningen. SLVhar i denna fråga uttalat att om konsumenterna är noga med hygienen i sambandmed tillagningen och vidare tillagar kycklingarna på rätt sätt, kankonsumenterna undvika att bli sjuka av de infekterade produkterna vilket äratt angripa symptomen och inte orsaken. Detta visar att man bör se frågan omlivsmedlens kvalitet och kontrollen av livsmedel som en fråga förlivsmedelskedjan i dess helhet och inte begränsa sig till livsmedelslagstiftningenoch till den kontroll som berör denna lagstiftning. Enligt SPK är det beklagligt att utredningen inte harskärskådat samtliga medel som används i syfte att tillförsäkra konsumenternatillgång till livsmedel av god kvalitet. Om utredningen gjort detta vilketvar möjligt inom ramen för givna direktiv hade man erhållit en helhetsbild avlivsmedelskontrollen, en viktig del i livsmedelspolitiken som helhet. 1.6 vill inledningsvis framhålla vikten aven effektiv livsmedelskontroll. Av senaste tidens debatt liksom av flera undersökning ar har framkommit att konsumenterna känner misstro mot kvalitén på våra livsmedel. En väl fungerande livsmedelslagstiftning är en förutsätt ning för att konsumenterna skall ha tillgång till säkra och bra livsmedel. Utredningen gör en gmndlig genomgång av hur kontrollenskall organiseras. Omfattningen och inriktningen behandlas däremot sparsamt.Som a. av enrapport från har kontrollen till stor Prop. del varit inriktad påhygienkontroll och livsmedlens bakteriologiska stan- Bilaga 3 Om tillsynen såsomutredningen framhåller skall ge konsumentema trygghet när det gälleratt välja fullgoda livsmedel för att sätta samman en näringsriktig och prisvärdkost, bör enligt åsikt, framför Kontrollen bör mer aktivt inbegripa kvalitetsaspekter somlivsmedlets råvaminnehåll, sammansättning och näringsvärde,hållbarhetsbehandling, märkning samt förhållanden vid transport och lagring. 1.7Lunds universitet, medicinska fakulteten: Livsmedelskontrollens syfte är bl. a.att skydda konsumenten mot, ur hälsosynpunkt, skadliga livsmedel. Detsannolikt största problemet ur denna synvinkel utgör cancer orsakad avkostfaktorer. (SOU 1984:67) bedömde att ca en tiondel av allacancerfall beror på kostfaktorer. Det är risker som sannolikt vida överstigernågon av dem som utredningen berör. Enligtfakultetsstyrelsens uppfattning är det en brist, att utredningen inte tagit uppdessa frågor. Vi är fullt medvetna om bristen på fast kunskap inom området.Problemen är av sådan vidd och svårighetsgrad, att det knappast kan förväntasatt har möjlighet att ens ytligt bearbeta dem. Vid demedicinska fakulteterna finns emellertid kompetens att bearbeta området.Fakulteten vill betona vikten av att forskningsresurser satsas på dettaområde, inte minst vad gäller gmndforskning. Detfinns ur hälsosynpunkt ytterligare ett viktigt område, nämligen frågan omlivsmedelstillsatser och livsmedelsföroreningar. Utredningen tar endast uppfrågan om toxikologiska aspekter på förpackningsmaterial. Enligtfakultetsstyrelsens uppfattning är det en brist att frågan inte tagits upp tillett vidare perspektiv. Åter vill fakulteten hävda att livsmedelsverketknappast klarar att bearbeta detta problem utan forskningsstöd frånuniversiteten och vill i detta sammanhang peka på den kompetens inom dettoxikologiska området som finns och är under utveckling i . Utredningenberör inte heller ett annat hälsoproblem, nämligen nutri-tionsaspekter påfödan. Fakultetsstyrelsen anser att detta är en brist och vill åter peka påbehovet av universitetsbaserad forskning inom området. 1.7Umeå universitet: Den kritik som riktats mot den rådande livsmedelskontrollenhar i första hand gällt förhållandet att redlighetsfrågorna inte beaktatstillräckligt i tillsynen och att tillsynen har varierat kraftigt mellan landetsolika kommuner. Orsakerna till detta kan säkert diskuteras och är omöjliga atthelt fastslå. Utbildningen av kommunernas inspektörer har säkert spelat en vissroll. Vi tror dock att sådana faktorer som den traditionella inriktningen avtillsynen med tyngdpunkten på de livsmedelshygieniska frågorna, avsaknaden aven fast styrning från livsmedelsverket, otillräckliga resurser i många småkommuner och begränsningen av tillgängliga laboratorietjänster har haft störrebetydelse för tillsynens nuvarande inriktning. 1.9Statens livsmedelsverk vill inledningsvis understryka att livsmedelskontrollen,såsom utredningen anfört, även fortsättningsvis bör syfta till att skyddakonsumenterna mot hälsorisker (det hygieniska syftet) och mot oredlighet ihanteringen (det ekonomiska syftet). Närdet gäller principerna för livsmedelskontrollens genomförande an ser livsmedelsverket i likhet med utredningen att kontrollen bör vara likartad och neutral oavsett var den sker i landet och oavsett vilket ur sprung livsmedlet har. 6 1988/89. delar denuppfattning som utredningen har om bris- Prop. 1988/89:68 terna i den nuvarandekontrollen. Sanningen torde enligt livsmedelsverket Bilaga 3 vara att flertaletav de större produktionsanläggningarna inte blir föremål förnågon kontroll från miljö- och hälsoskyddsnämndernas sida. Även för de mindreanläggningarna är redlighetskontrollen eftersatt, eftersom nämndens åtgärder istor utsträckning endast avser den hygieniska kontrollen. Denslutsats utredningen kommer fram till blir dels att redlighetskontrollen börförstärkas och att den i första hand bör utföras vid produktionsanläggningarna,dels att del bör finnas resurser för en effektiv kontroll av den storskaligalivsmedelshanteringen. Dessa förstärkningar får dock, understrykerutredningen, inte leda till att den övriga livsmedelskontrollen försämras. Livsmedelsverketansluter sig till dessa slutsatser. 1.11Statens jordbruksnämnd ansluter sig lill den uppställda målsättningen men villstarkt ifrågasätta om de förslag utredningen lagt kommer att leda till attdenna målsättning uppfylls. Det finns enligt nämnden tvärtom stora risker föratt vissa av förslagen medför att kontrollen blir olikartad i olika delar avlandet och att den försämras. Det är vidare enligt nämnden förvånande att närutredningen ställt upp som en målsättning att befintliga resurser skallutnyttjas och utvecklas effektivt, man föreslår att, de tvåkvalitetskontfollerande organen, SMAK och KMÄ vilka enligt utredningen välbesitter den kompetens och det kunnande som krävs skall fråntasarbetsuppgifter som kan innebära att deras möjligheter att arbeta förupprätthållandet av en hög produktkvalitet i stället begränsas. 1.13Statens industriverk: 1 utredningsuppdraget ingick fömtom frågor rörande självalivsmedelskontrollen också alt "analysera i vad mån livsmedelslagstiftningenhar påverkat stmktumtvecklingen m. m. inom livsmedelsindustrin". 1betänkandet redovisas inte någon sådan analys. Denna typ av analys av offentligreglering på livsmedelsområdet skulle enligt industriverkets mening ha varitmycket värdefull från industri- och regionalpolitiska utgångspunkter. 1.16 Sverigeslantbruksuniversitet konstaterar med tillfredsställelse-att den nu gjorda översynen kommit till stånd. Det föreligger enligt SLU ett behov av nya och förbättrade arbetsformer för livsmedelskontrollen. hällets intentioner som bl. a. kommer till uttryck i nuvarande lagstiftning har av olika skäl inte helt kommit att genomföras på det praktiska planet. års livsmedelsdebatt har dessutom tillfört nya synsätt att beakta vid utformningen av den framtida livsmedelskontrollen. Till tidigare framför da krav på livsmedlens säkerhet och redligheten i handeln har fogats andra icke mätbara krav på livsmedlens egenskaper. Det kan gälla etiska och/el ler estetiska krav. Dessa icke mätbara kvalitetsegenskaper har fått en allt större betydelse och det skulle därför ha varit av intresse om utredningen analyserat eventuella konsekvenser av detta för den framtida livsmedels kontrollen. Enviktig fråga är om livsmedelskontrollens omfattning och inriktning är denrätta. SLU delar från sina utgångspunkter uppfattningen om attlivsmedelskontrollen i flera avseenden behöver förbättras, men konstaterarsamtidigt att det i betänkandet inte finns någon egentlig analys avkontrollbehovet. 1.17 Skogs-och jordbrukets forskningsråd: Från rådets utgångspunkter är självakunskapen om livsmedel och livsmedelshanteringen en viktig del i g2 detsom kan kallas kontroll. 1 det sammanhanget konstaterar rådet att Prop.1988/89:68 kunskaperna är otillräckliga för att storskaligheten skallkunna tillgodose Bilaga 3 kvalitetskraven. för att storskalighet och kvalitetskrav skall kunna förenas är en betydande kunskapsuppbyggnad och tillämp ningar av denna på livsmedelskedjans olika led. ------ Rådetmenar att det i framliden är angeläget att vid kvalitetsvär deringen och i kontrollen tas hänsyn också till sådana.faktorer som är svårare att mäta, som t. ex. etiska och estetiska, men som är av stor vikt för konsumenten. 1.18 Länsstyrelseni : sambanden mellan råvam-