prop · GC03121 · 1988-12-31 00:00:00 — Skälenför mitt forslag: Vid stora statistiska undersökningar förekommer regelmässigtatt en utvärdering görs av undersökningens resultat. Det anses nödvändigt attanvändaren av statistiken har vetskap om eventuella felaktigheter eller gradenav osäkerhet i det statistiska materialet. Föratt kontrollera kvaliteten av uppgifterna vid FoB 85 genomförde SCB en s. k. evalveringsundersökning.En sådan undersökning går till så att ett antal personer väljs ut ochtillfrågas ytterligare en gång om de uppgifter de lämnat på FoB-blanketten.Lämnas samma uppgifter vid bägge tillfällena, anser man att riktiga uppgifter lämnats.Stämmer inte uppgifterna vid de två kontakttillfallena, tas kontakt en tredjegång oeh försök görs att utröna vilka uppgifter som är de rätta. Denundersökning som SCB gjorde vid FoB 85 fick till följd ett särskiltpersonregister som fick föras av SCB med hjälp av automatisk databehandling(ADB) efter att datainspektionen hade meddelat tillstånd. Datainspektionenföreskrev också att registret skulle avidentifieras när syftet med evalveringenhade uppnåtts. Jag räknar med att SCBkommer att behöva genomföra evalveringsun-dersökningar även vid FoB 90. Som FoB-kommissionenframför i delrapporten (Ds C 1986:9) Säkerhet, sekretess och integritet i 1985års folk- och bostadsräkning bör SCB:s rätt att föra ett särskilt register fördetta ändamål regleras i lagen. Därigenom uppnår man också att allmänheten fårvetskap om att ett visst antal personer kommer att föras in i ytterligare ett personregisterutöver det samlade . Denärmare föreskrifter som behövs för att förebygga risk för otillbörligt intrångi den personliga integriteten vad avser detta register kan meddelas avdatainspektionen. Det följer av datalagen att inspektionen är skyldig attmeddela föreskrifter i detta hänseende, om inte regeringen eller gjortdet. Enupplysning om detta bör tas in i lagen om FoB 90. Ienlighet med vad jag nu har anfört har inom upprättatsförslag till lag om en folk- och bostadsräkning . Lagom en folk- och bostadsräkning Reglernaför allmänna folk- och bostadsräkning (FoB 90) samlas i en särskildlag. I sak stämmer reglerna i stort sett överens med dem som gällde för 1975,1980 och allmänna folk- och bostadsräkningar (FoB 75, FoB 80 och FoB85) och som framgår av lagarna 1975:55, 1979:217 och 1984:531. 1§ En allmän folk- och bostadsräkning skall företas (FoB 90) för attframställa statistik för samhällsplanering, forskning och allmän information. Degenom den allmänna folk- och bostadsräkningen insamlade uppgifterna får inteanvändas för andra ändamål än det som anges i första stycket. Paragrafenanger syftena med FoB 90. De insamlade uppgifterna får inte användas för någraandra ändamål än det som anges i paragrafen. . I enlighet med lagrådets förslaghar denna ändamålsavsikt kommit till uttryck i paragrafens andra stycke. Ändamålet stämmer överensmed vad som gällt vid FoB 85, bortsett från att uppgifterna inte fåranvändas för kontroll av folkbokföringen. 2§ I denna lag finns föreskrifter om genomförandet(3 och 4 §§), information(5 §), personuppgifter(6 och 7 §§), bostadsuppgifter(8 och 9 §§), fastighetsuppgifter(10 och 11 §§), insamlingsförfarandet(1218 §§), anmaningar(19 §), (20 22 §§), registeruppgifter(23 och 24 §§), ettregister för kvalitetskontroll (25 §), användningav andra uppgifter (26 §), hänsyntill de uppgiftsskyldiga (27 §). Iparagrafen finns för överskådlighetens skull en förteckning över innehållet ilagen. 3§ genomför folk- och bostadsräkningen med hjälp avautomatisk databehandling. Person-,bostads- och fastighetsuppgifter skall lämnas för folk-och bostadsräkningenenligt 6 18 §§. Registeruppgifterfår inhämtas enligt 23 och 24 §§. Liksomfallet var med tidigare folk- och bostadsräkningar resulterar uppgifterna från FoB90 i ett personregister som förs av SCB med hjälp av ADB. Därav följer attdatalagen är tillämplig på FoB 90. På sätt som framgår av I § första stycketmåste då ändamålet med registret anges. 4§ Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer fastställer näruppgifterna enligt 3 § skall lämnas eller inhämtas och vilken tidpunkt ellertid som de skall avse. Genomsedvanliga verkställighetsföreskrifter bör fastställas när folk-ochbostadsräkningen skall ske, exempelvis under en viss kalendermånad. Förtydlighets skull har det ansetts lämpligt att i lagen upplysa om det. 5§ skall se till att de uppgiftsskyldiga får informationom folk- och bostadsräkningen. Informationen skall omfatta ändamålet med folk-och bostadsräkningen och innehållet i det register som upprättas vid denna. Informationenskall vidare innehålla upplysningarom de sekretess-och säkerhetsbestämmelsersom gäller och om rätten att få registerutdrag och rättelse till stånd enligtdatalagen (1973:289). Föreskrifter om sekretessfinns i sekretesslagen (1980:100). Informationen tillallmänheten om en folk- och bostadsräkning är mycket viktig för att förebyggaoro för otillbörliga integritetskränkningar. 1 egenskap av registeransvarigär det SCB som har ansvaret för informationen till uppgiftslämnarna. Det angesi paragrafens första stycke. Som framgår av 15 § skall SCB därvid få hjälp avkommunerna. Informationen skall ge upplysning om folk- och bostadsräkningensändamål enligt 1 § första stycket och om registrets innehåll. Av andra stycket framgåratt information också skall lämnas om de sekretess- och säkerhetsbestämmelsersom gäller. Vidare skall upplysning lämnas om vilka rättigheter den enskildehar enligt datalagen. Det gäller rätten att få registerutdrag enligt 10 § ochmöjligheten enligt 8§ att få rättelse till stånd om någon uppgift i registretskulle vara felaktig. I tydlighetens intressehänvisas i tredje stycket till sekretesslagen (1980:100, omtryckt 1988:9,ändrad senast 1989:44). Uppgifternai FoB 90 skyddas enligt 9 kap. 4 § sekretesslagen den s. k. statistiksekretessen.Enligt det lagrummet gäller sekretess bl.a. i sådan särskild verksamhet hos enmyndighet som avser framställning av statistik. Förutom hos SCB gällersekretesskyddet också hos de primärkommunala myndigheter som kommer att deltai arbetet med att samla in uppgifter för FoB 90. Statistiksekretessengäller enligt sekretesslagen för uppgifter som avser en enskilds personligaeller ekonomiska förhållanden och som kan hänföras till den enskilde. Enligthuvudregeln är sekretessen absolut. Uppgifterna skall med andra ordhemlighållas, även om någon påvisbar skada av ett utlämnande inte skulleuppkomma. Från regeln om absolutsekretess finns fem undantag, av vilka några kan anses ha ett visst intresse idetta sammanhang. Undantagen avser uppgifter i företagsregister, uppgifter somrör avliden, uppgifter som behövs för forskningsändamål, uppgifter som avserpersonal- och lönestatistik samt uppgifter som inte genom namn m. m. är direkthänförliga till den enskilde. 1 dessa fem fall får uppgifterna visserligenlämnas ut, men bara om det står klart att det kan ske utan att den somuppgiften rör eller någon honom närstående lider skada eller men. Sekretessråder således i allmänhet också i dessa undantagsfall. Sekretesstidenför uppgifter i FoB 90 är enligt statistiksekretessen högst . Enligt 14 kap. 2 §sekretesslagen gäller att uppgifter som omfattas av statistiksekretessen barafår lämnas ut till polis eller åklagare för utredning av mycket grova brott. Enliknande begränsning finns i editions- och vittnesplikten inför domstol. Vidareomfattas inte sekretessskyddade statistikuppgifter av den s. k. generalklausuleni 14 kap. 3§ sekretesslagen. Det innebär att sådana uppgifter inte efter enintresseavvägning kan lämnas ut från en myndighet till en annan. I sekretesslagen finns ocksåvissa allmänna bestämmelser som är tilllämpliga även på frågor om statistik.Exempelvis föreskrivs i 13 kap. 3 § att sekretessbelagd uppgift som enmyndighet erhåller i sin forskningsverksamhet också skall vara sekretessbelagdhos den mottagande myndigheten. 1 13 kap. 4 § föreskrivs att om enarkivmyndighet för arkiveringsändamål erhåller sekretessbelagda uppgifter,gäller sekretessen också hos arkivmyndigheten. Enligt 14 kap. 8§ kanregeringen förordna om undantag från sekretess, men lagrummet skall enligtförarbetena (prop. 1979/80:2 del A s. 346) tillämpas med stor restriktivitet. Sekretesskyddetomfattar både ett förbud att utlämna handlingar eller motsvarande och entystnadsplikt för berörd personal. 6§ Personuppgifterskall lämnas av dem som är födda eller tidigare och som är bosatta iSverige eller annars skall vara kyrkobokförda här somuppgifterna avser. Den som under år 1990fyller eller är äldre skall enligt paragrafen lämnapersonuppgifter under förutsättning att han eller hon är bosatt här i landetvid den tidpunkt som uppgifterna avser. Uppgiftsskyldighetenomfattar också dem som inte är bosatta i men som ändå enligt särskildabestämmelser skall vara kyrkobokförda här. Det gäller t. ex. sådanastatsanställda m. fl. som avses i 20 § folkbokföringslagen (1967:198, 20 §ändrad senast 1978:924). Som datainspektionenpåpekat överensstämmer inte begreppet personuppgift i lagen med motsvarandebegrepp i datalagen. Det används här, precis som i tidigare FoB-lagar, i en merbegränsad betydelse. Denna lösning har valts pågrund av att begreppet personuppgift torde vara väl inarbetat i FoB-sammanhang.Skillnaden i betydelse i förhållande till datalagen har, efter vad som är känt,inte heller lett till några olägenheter vid tillämpningen av tidigare FoB-lagar. 7§ Den som är skyldig att lämna personuppgifter skall ange församlingdär bostadsfastigheten är belägen, Medhjälp av bl. a. personuppgifterna och de i 9 § reglerade bostadsuppgifternakan statistik framställas om hushåll och lägenheter. Paragrafenanger uttömmande innehållet i personuppgifterna. Som framgår av 12 §, är detavsett att dessa uppgifter skall lämnas på en personblankett. Ennyhet i förhållande till FoB 85 är att personuppgiften också skall innehållauppgifter om utbildning, arbetad tid och färdsätt tiU arbete. 1 fråga om dessauppgifter hänvisas till vad som anförts under avsnitt 2.2 i den allmännamotiveringen. paragrafen föreskrivna uppgiften om yrke har ansetts nödvändig för att kunnabeskriva bl. a. hur arbetsuppgifterna i näringslivet är fördelade på olikayrkeskategorier, vilka personer som utövar dessa yrken (män, kvinnor, unga,äldre etc.) och var i landet olika arbetsuppgifter finns. Vidare behövs dennauppgift vid epidemiologiska och andra medicinska studier för att kartläggasambandet mellan skador och arbets- och bostadsmiljö. Vadsom avses med innehavare av en bostad framgår av kommentaren till 8 §.Uppgiften om innehavare av bostaden behövs för att kunna göra en avstämning motde av fastighetsägaren lämnade fastighetsuppgifterna (se 10 §) för granskningav att alla lägenheter är med i folk- och bostadsräkningen. 8§ Bostadsuppgifter skall lämnas av dem som innehar och stadigvarande bebor enbostadslägenhet i som uppgifterna avser. Sominnehavare av en bostadslägenhet skall precis som i andra sammanhang ansesden som på gmnd av äganderätt, bostadsrätt, hyresrätt eller på något annatsätt förfogar över lägenheten. Medbostadslägenhet avses i paragrafen en lägenhet i såväl ett fler- som ett enbostadshuseller i något annat hus. Lägenheter som är avsedda att användas som hotelleller pensionat räknas inte hit, eftersom de inte är avsedda att användas sompermanent bostad, och inte heller sådana fritidshus som inte används sompermanent bostad. Med enbostadshus avses ett hus som bara innehåller enbostadslägenhet. 9§ Den som är skyldig att lämna bostadsuppgifter skall ange namn,personnummer och hushållsställning (gifta eller samboende, barn, övrigaboende) för de boende som är födda eller tidigare, förekomstenav kök eller kokvrå, förekomsten av en eller flera bostadslägenheter ihuset. Paragrafen angeruttömmande innehållet i bostadsuppgifterna. Som framgår av 12 §, är det avsettatt även dessa uppgifter skall lämnas på en personblankett. Av de uppgifter om namnoch personnummer pä de boende som skall lämnas enligt denna paragraf framgårvilka personer (eller äldre) som ingår i ett hushåll. Tillsammans meduppgifterna om barn från SCB:s register över totalbefolkningen (se 23 §) liggersedan dessa uppgifter till grund för beskrivning av hushållens sammansättning iolika avseenden, främst antal boende, antal barn i olika åldrar, antal vuxna,antal äldre, antal utländska medborgare etc. Med hjälp av uppgiften omde boendes hushållsställning kan hushållets sammansättning beskrivas, när detgäller grupperna gifta eller samboende, barn och övriga boende, t.ex.ensamstående släkting eller inneboende. Denna uppgift gör det också möjligt attstatistiskt beskriva den allt större gruppen icke gifta samboende. Detta kanske genom att utnyttja civilståndsuppgifter från SCB:s register övertotalbefolkningen. Med samboende avses härtvå personer som utan att vara gifta med varandra lever samman under äktenskapsliknandeförhållanden. En uppdelning efter upplåtelseform,dvs. om innehavaren förfogar över bostaden på grund av äganderätt, bostadsrätt,hyresrätt eller på annat sätt, utgör ett viktigt komplement till ägarkategori(se 11 §1). Det kan t.ex. förekomma hyreslägenheter även i hus som ägs av enbostadsrättsförening. Uppgifterom antal rum och om kök eller kokvrå behövs bl.a. för att i förekommande falltillsammans med motsvarande uppgift på fastighetsblanketten kunna redovisabostadsbeståndets storleksfördelning i olika delar av landet. Dessa uppgifterbelyser också hushållens boendeförhållanden, bl. a. i fråga omutrymmesstandard, t. ex. trångboddhet. Uppgiften om hiss ärviktig för den kommunala tillgänglighetsplaneringen och för att man skallkunna följa upp bostadsförbättringsprogrammet. Uppgiften humvida detfinns en eller flera bostadslägenheter i huset behövs för att kunna redovisaantalet enbostadshus. Uppgifter om bad- ellerduschrum och vattenklosett, som förekom i FoB 85, har inte ansetts nödvändigaatt inhämta genom FoB 90, eftersom merparten av bostäderna i landet numeratorde vara utmstade med sådana bekvämligheter. 10§ Fastighetsuppgifter skall lämnas av dem som som uppgifternaavser äger ett eller flera bostadshus i . Medbostadshus förstås byggnader med en eller flera bostadslägenheter. Omsamma person äger flera bostadshus på samma fastighet, lämnas en endafastighetsuppgift för husen gemensamt. Försådana bostadshus som ingår i arrendeupplåtelser skall fastighetsuppgifterlämnas av arrendatorn i stället för av husägaren. Avparagrafen framgår vilka som skall lämna fastighetsuppgifter. Det är såledesbara om det finns någon bostadslägenhet i byggnaden som sådana uppgifter skalllämnas. 11§ Den som är skyldig att lämna fastighetsuppgifter skall ange följandeuppgifter om den fastighet där bostadshuset är beläget, om bostadshuset och ombostadslägenheten, nämligen 1. otn fastigheten: län,kommun och församling där fastigheten är belägen fastighetstyp(jordbruksfastighet, annan fastighet) ägarkategori (staten, kommun, allmännyttigt bostadsföretag, bostadsrättsförening, enskildperson, annan ägare) 2. om huset: hustyp(enbostadshus, tvåbostadshus, flerbostadshus, annat bostadshus) 3. om lägenheten: förekomstenav kök eller kokvrå omlägenheten inte är upplåten, orsaken till det Ifråga om de uppgifter som avses i denna paragraf är följande att märka. Uppgifter om län. kommun, församling och Jästighetsbeteck-nlng samlas in föratt man skall kunna identifiera den fastighet där bostadshuset är beläget.Härigenom kan uppgifterna på fastighetsblanketten hänföras till de lägenheteroch hushåll som finns på fastigheten. Uppgiftenom fastighetstyp behövs i en del sammanhang för studier av statistik överbostadsbeståndets storlek, ålder och sammansättning. Uppgiftenom antal bostadshus på fastigheten används ocksä vid beskrivningen avbostadsbeståndet. Uppgiftenom ägarens namn och adress behövs för kontakter vid tveksamheter iuppgifterna. Den är också nödvändig för att man riktigt skall kunna utföragrupperingen efter ägarkategori. Uppgiften om ägarkategoriutgör i sin tur underlag för att beskriva bostadsbeståndets och hushållensfördelning för de olika ägargrupperna. Byggnadsnummerbehövsför den fortsatta bearbetningen. Med hjälp av dessa nummer anges till vilketbostadshus olika lägenheter hör. Också det som utmärker det aktuella huset kanhärigenom hänföras till respektive lägenhet. Med hjälp av uppgiften omhustyp kan studeras hur bostadsbeståndet och boendet ser ut fördelat på enbostadshus,tvåbostadshus, flerbostadshus och annat bostadshus. Med det sistnämndauttrycket menas hus i vilka mer än hälften av husytan används till något annatän till bostad. För att åstadkomma en god klassificering i dessa grupper kanvissa hjälpfrågor behöva ställas, t. ex. humvida huset är ett radhus eller ettkedjehus. Uppgiftenom antalet bostadslägenheter i huset är avsedd dels att underlätta denklassificering som nämnts, dels att medverka till att alla debostadslägenheter som skall ingå i FoB 90 kommer med. Uppgiftenom antal våningsplan är betydelsefull tillsammans med uppgiften om tillgångtill hiss (se 9 §). Uppgiftenom byggnadsår har kommit till för att kunna ge bostads- och hushållsstatistikför olika geografiska områden med fördelning efter ålder av bostadsbeståndet.Som ett komplement till den uppgiften tjänar uppgiften om ontbyggnadsår, iförsta hand för att inte sistnämnda uppgift av misstag skall anges somursprungligt byggnadsår. Uppgifterom värmesystem och använda bränsleslag är väsentliga inte bara förenergiplaneringen utan också för beskrivningen av hushållens boendestandard, t.ex. för att belysa hur många som bor i lägenheter utan centralvärme. Uppgiften omlägenhetsinnehavaren är, som har nämnts, till för att säkerställa attuppgifterna blir fullständiga om alla lägenheter som skall ingå i räkningen. Uppgiften omlägenhetsnummer tjänar till att underlätta den statistiska lägenhetsnumreringsom SCB gör och som är avsedd att vara en sammanhållande beteckning för depersoner som bor i lägenheten, dvs. som bildar hushållet. 1 sin enklaste formutgör lägenhetsnumreringen ett löpnummer inom huset speciellt för folk- ochbostadsräkningen. Husägaren är dock oförhindrad att använda sig av sina egnalägenhetsnummer. Med hjälp av uppgifternaom orsaken UU att en lägenhet inte är upplåten kan outhyrda lägenheter delas inefter om lägenheten vid tillfallet för FoB 90 är under reparation ellerombyggnad, till uthyrning ledig, disponeras av husägaren för annat ändamåleller är utrymd på grund av förestående rivning. En sådan indelning behövs bl.a. för kommunernas bedömning av bostadsläget. 12§ Person- och bostadsuppgifterna skall lämnas på en personblankett, som skallges in till granskningsorganet i den kommun där den uppgiftsskyldige är bosatteller annars skall vara kyrkobokförd. Fastighetsuppgifternaskall lämnas på en fastighetsblankett, som skall ges in till granskningsorganeti den kommun där fastigheten är belägen. Den som äger och stadigvarande beborett enbostadshus får dock lämna fastighetsuppgifterna på personblanketten. Föreskrifter omgranskningsorganet finns i 16 §. I paragrafen anges varperson-, bostads- och fastighetsuppgifterna skall lämnas in. Det ärbetydelsefullt inte bara för de uppgiftsskyldiga utan också förgranskningsorganens prövning, huruvida uppgiftsskyldigheten fullgjorts. Vidare ger bestämmelsernaledning för vilken granskningsledare som i visst fall får utfärda anmaningenligt 19 § och vilken länsstyrelse som får utsätta vite enligt 20 §. 13§ Person- och fastighetsblanketterna fastställs av regeringen eller denmyndighet som regeringen bestämmer. Staten tillhandahållersåväl blanketter som portofria svarskuvert utan kostnad för deuppgiftsskyldiga. Regeringen eller den myndighet som regeringen delegerar uppgiften till - bör genomverkställighetsföreskrifter fastställa de blanketter som skall användas. Förfullständighetens skull har detta angetts i lagen. Det är därvid somtidigare framhållits att observera att i lagen ges en uttömmande beskrivningav vilka uppgifter som skall lämnas i folk- och bostadsräkningen. Blanketternafår givetvis bara innehålla begäran om uppgifter som till alla delar kan ansesha täckning i lagtexten. Rimlig hänsyn måste dock tas till att blanketterna kanges en tillfredsställande blanketteknisk utformning med hänsyn såväl till uppgiftslämnandetsom till kravet på att svaren blir av god kvalitet. 14§ Om en bostadslägenhet innehas och bebos av två eller flera personertillsammans, får de lämna bostadsuppgifterna gemensamt på samma personblankett. Densom är skyldig att lämna person-, bostads- eller fastighetsuppgifter skriverunder uppgifterna och svarar för deras riktighet. Somframgår av första stycket i paragrafen får personer som bor tillsammans lämnabostadsuppgifterna på samma personblankett. Det underlättar och minskararbetet för uppgiftslämnarna. Den som är skyldig attlämna uppgifterna skall själv skriva under dem. Det framgår av paragrafensandra stycke. Skulle någon i hushållet ha skrivit under bostadsuppgiften som"ombud" för de andra, skall eventuella påminnelser och anmaningargöras direkt till den som uppgiften avser (se 18 och 19 §§), eftersomuppgiftsskyldigheten är bunden till varje enskild person. 15 § Kommunerna skall biträdavid spridningen av informationen om folk- och bostadsräkningen, biträdavid distributionen av blanketterna och vid upprättandet och insamlingen avuppgifterna, svaraför att de insamlade uppgifterna granskas och i berett skick lämnas över tillstatistiska centralbyrån för fortsatt bearbetning. 16 §Varje kommun skall uppdra åt ett särskilt granskningsorgan att svara för de uppgifter som anges i 15 §. Granskningsorganet skallbestå av en granskningsledare och en ställföreträdare för denne samt i övrigtav den personal som behövs för uppgifterna. Granskningsledarenbeslutar på organets vägnar. 17 §Granskningsledaren och dennes ställföreträdare utses av kommunen. Kommunen skall sörja föratt granskningspersonalen utbildas för sina arbetsuppgifter. 18 §Granskningsledaren får begära att de uppgiftsskyldiga lämnar upplysningar om förhållanden som omfattas av uppgiftsskyldigheten enligt 611 §§. Granskningsledarenfår delegera denna befogenhet till någon annan inom granskningsorganet. 11518§§ beskrivs primärkommunernas medverkan i undersökningen med bl. a.upprättandet av ett särskilt kommunalt granskningsorgan. Paragrafema avsersåledes inte landstingskommunerna. Eftersomkommunernas medverkan har karaktär av en tillfällig förvaltningsuppgift somläggs på dem, har en organisationsform valts som avviker från kommunallagensbestämmelser. Enligt16 § skall varje kommun uppdra åt ett särskilt granskningsorgan att skötauppgifterna. 1 granskningorganet skall ingå en granskningsledare och enställföreträdare för denne. Därutöver skall till granskningsorganet knytas denpersonal i övrigt som behövs för arbetsuppgifterna. Granskningsledaren skallförestå granskningsorganet och är den som beslutar på organets vägnar. Granskningsledarenoch ställföreträdaren utses enligt 17 § av kommunen. Övrig personal anställsav kommunen. Till kommunens uppgift hör att se till att granskningspersonalenutbildas för sina uppgifter. 1 18 § gesgranskningsledaren rätt att begära in kompletterande upplysningar och möjlighetatt delegera denna befogenhet till någon annan som tillhör granskningsorganet. Fullmäktigei varje kommun skall anslå medel till verksamheten. Obligatoriska inslag igranskningsorganet är granskningsledaren och ställföreträdaren. Omfattningenav organisationen i övrigt bestäms av kommunerna själva och kan varieraberoende på kommunernas storlek och behov. Granskningsorganetär ett självständigt kommunalt förvaltningsorgan med egen beslutanderätt inomramen för de uppgifter som läggs på kom- munen i samband med FoB90. Blanketterna skall lämnas ifyllda till granskningsorganet och är där sekretesskyddade.Om prövning av sekretessärenden aktualiseras under handläggningen ochgranskningen är det alltså granskningsorganet som fattar de formella besluten.