prop · GC031 · 1988-12-31 00:00:00 — Kommunemasoch landstingens ökade uppgifter ställer krav på att kontaktvägarna mellanmedborgarna och de kommunala myndigheterna förbättras. Det är också angelägetatt inom skilda områden av samhällsförvaltningen skapa möjligheter till ökadvalfrihet för medborgarna. Utvecklingsarbete med denna inriktning pågår inomolika verksamheter. Beredningens uppgift inom dessa områden bör vara att samlaupp erfarenheter av den pågående försöksverksamheten med. "servicekommuner" och medverka till förändringar av det statligaregelsystemet så att verksamheten kan anpassas till skiftande lokalaförhållanden. 1 Stat-kommunberedningens sammansättning tsiiaga z 2 Regeringens direktiv för stat-kommunberedningensarbete (Dir 1983:30) 3 Tilläggsdirektiv till stat-kommunberedningen (Dir1984:28) 4 Stat-kommunberedningens framlagda betänkanden ochrapporter Riksdagsledamot (vpk) Riksdagsledamot () 114 ökad samverkan mellan stat och kommun samt förenkling avstatliga regler, m. m. Beslutvid regeringssammanträde Chefen för , statsrådetHolmberg, anför. Denoffentliga sektorns verksamhet har avgörande betydelse för de enskildamänniskornas välfärd och sociala trygghet. Av landets samlade resurser användsmer än en tredjedel för gemensamma angelägenheter. Samhällsuppgifternaär i stor utsträckning decentraliserade till kommuner och landstingskommuner.Dessa tar i anspråk ca två tredjedelar av den offentliga sektorns resurser ochsysselsätter nästan en fjärdedel av det totala antalet yrkesverksamma.Utvecklingen för den senaste visar att det främst har varit denkommunala konsumtionen och sysselsättningen som har ökat. Desamhällsekonomiska problemen är betydande. Den ekonomiska politiken ärdärför inriktad på kraftfulla åtgärder i syfte att öka produktionen,åstadkomma balans i samhällsekonomin och trygga den fulla sysselsättningen. Ensvag ekonomisk tillväxt innebär begränsningar i samhällsorganens möjligheteratt bygga ut servicen till medborgarna. kommer därför denoffentliga sektorns verksamhet, effektivitet m. m. att vara en central politiskfråga. För såväl staten, som kommunerna och landstingskommunerna är det mer ännågonsin angeläget att vidta åtgärder som leder till ett bättreresursutnyttjande, bättre samhällsservice och ökat deltagande isamhällsverksamhetens utformning inom den gemensamma sektorn som helhet. Ettviktigt inslag i detta arbete är att åstadkomma ökad samverkan och förenklingarav reeler i relationerna mellan stat och kommun. 1988/89:1 Bilaga 2: 2 En ökadsamverkan medför att inslaget av övervakning och kontroll från Prop.1988/89: 1 statens sida därmed kan minska. Bilaga 2: 2 Översyn av verksamheter och regler Regeringen och har det övergripande ansvaret församhällsut-vecklingen och medborgarnas välfärd. Det är därför naturligt attstaten på olika sätt anger ramar för kommunernas och landstingskommunernasverksamhet. Förutsättningarna att vidga den kommunala självstyrelsenhar ökat . Framför allt har den .senaste kommunindelningsreformenförbättrat möjligheterna för kommunerna att på egen hand sköta sina uppgifter.Vid utformningen av det statliga regelsystemet måste dock en avvägning skemellan olika intressen. Önskemålet om lokalt självbestämmande måste vägas motkraven på samordning, lika tillgång till samhällsservice och rättssäkerhet. Förhållandet mellan statliga och kommunala organ måsteockså präglas av samverkan och respekt för den kommunala självstyrelsen. Dettaär en viktig förutsättning om gemensamma samhälleliga mål skall kunna uppnås. En väsentlig uppgift för statliga organ är att vidtaåtgärder som underlättar för kommunerna och landstingskommunerna att fullgörasina uppgifter. Det statliga regelsystemet är emellertid alltföromfattande och sektoriellt uppbyggt. Det kan i många fall utgöra hinder för kommunernasoch landstingskommunernas möjligheter till lokal anpassning och utveckling.Statliga regler spelar också en stor roll för hur den kommunala verksamhetenutformas och vilka kostnader som uppkommer. Det är angeläget att de kostnadsdrivande aspekterna på denstatliga regleringen ägnas stor uppmärksamhet. Det är också viktigt att ta tillvara de effekfiviseringar som kan uppnås genom en förstärkt samverkan mellanstatlig och verksamhet liksom inom den kommunala sektorn. Jag föreslåratt en särskild beredning tillsätts för att överväga dessa frågor. Syftet medöversynsarbetet bör främst vara att föreslå förändringar i det statligaregelsystemet som leder till effektivitetshöjningar och kostnadsreduceringar iden kommunala verksamheten. Med denna uppläggning bör beredningens arbete bl.a. inriktas på att åstadkomma positiva kommunalekonomiska effekter samteffektivare former för kommunernas möjligheter att medverka i samhälletssysselsättningspolitik och att tillgodose behoven inom de prioriterade service-och vårdområdena. Utredningarom kommunerna och landstingskommunerna Prop. 1988/89: 1 Bilaga2:2 Inom flera kommittéer pågår utredningsarbete om kommunernas och landstingskommunernasroll i samhällsförvaltningen. - Stat-kommungruppen (Kn 1980:03) tillsattes år 1980för att se över de statliga myndigheternas tillsyn och kontroll av ochlandstingskommunal verksamhet. Syftet med detta översynsarbete är att den kommunalasjälvstyrelsen skall stärkas och att kostnadsdrivande statlig reglering skallbegränsas. Stat-kommungruppen skall även sträva efter att minska krångel och tabort onödig byråkrati i relationen mellan statliga och kommunala organ (Dir1980:39). - (Kn 1978:01) tillsattesår 1978. Av direktiven (Dir 1978:41) framgår att kommittén som huvuduppgifterhar att dels göra en allmän översyn av de kommunala företagens rättsligaställning, dels överväga om offentlighetsprincipen kan göras tillämplig påstatliga och kommunala företag. -Ensärskild utredare (1981:01) tillsattes för att.göra en fullständigöversyn av lagen (1957:281) om kommunalförbund. I uppdraget ingår även att göraen bedömning av det framtida samverkansbehovet mellan kommuner, mellanlandstingskommuner samt mellan kommuner och landstingskommuner (Dir 1981:9). - Medstöd av regeringens bemyndigande den 9 september 19S2 har en särskild utredare (1982:A) tillkallats för en kompletterande undersök ning om lagreglering av viss tillsyns- och kontrollverksamhet. Särskilda direktiv har inte meddelats. Denav mig nu förordade beredningen bör fullfölja det utredningsarbete som f. n.bedrivs av stat-kommungruppen samt den tillsatta särskilda utredarenför kompletterande undersökning om lagreglering av viss tillsyns-ochkontrollverksamhet. I samband med att beredningen tillkallas bör dessa utredningsuppdragupphöra. Beredningens huvuduppgifter bör preciseras på sätt som jag anger i detföljande. Samverkanmellan stat och kommun Enav beredningens huvuduppgifter blir att se över formerna för samverkan mellanstatlig och verksamhet. Genom olika studier bör beredningen övervägaom förändringar bör göras i ansvars- och uppgiftsfördelningen mellanstat och kommun. Beredningen bör också belysa vilka konsekvenser s, k. ramlagarhar för den kommunala självstyrelsen och den kommunala ekonomin. Den översynav de statliga myndigheternas normgivningsverksamhet m.m. som f. n. bedrivsinom statkommungruppen bör skyndsamt fullföljas. destatliga myndigheternas allmänna tillsyn över kommunerna och lands- Prop.1988/89: I tingskommunerna, dvs. den tillsyn som sker genominspektionsverksamhet Bilaga 2: 2 e. d. Syftet skall vara att avvecklasådan tillsyn som är nödvändig, sedan kommunindelningsreformen ochutvecklingen av de politiska och administrativa organen avsevärt har höjtkommunernas och landstingskommunernas möjligheter till självständigtbeslutsfattande. Beredningenbör vidare som underlag för fortsatta överväganden kartlägga och analysera deförfattningsbestämmelser m. m. som detaljreglerar statsbidragen till kommunernaoch landstingskornmunerna, avgiftsfinansieringen av verksamhet samtreglerna om obligatoriska kommunala nämnder. De statliga myndigheterna hargenom förordningen (1981:305) om översyn av statliga myndigheters föreskrifter,anvisningar och råd (översynsförordningen) ålagts att göra en total genomgångav de regler som särskilt riktar sig till kommunerna och landstingskommunerna.En redovisning av erfarenheterna av detta översynsarbete samt förslag omformerna för fortsatt översyn bör ingå i beredningens arbetsuppgifter. Enandra huvuduppgift för beredningen blir att överväga hur en förbättrad samordningav statliga beslut och åtgärder som påverkar den kommunala kostnadsutvecklingenskall kunna åstadkommas. Därvid bör beredningen pröva förutsättningarna att fåtill stånd samlade föreskrifter om förfarandet när statliga regler som riktarsig till kommunerna och landstingskommunerna utarbetas samt om utformningen avsådana regler. Frågan bör prövas tillsammans med en översyn av kungörelsen(1970:641) om begränsning i myndighets rätt att meddela föreskrifter,anvisningar eller råd (begränsningskungörelsen). Beredningen bör i dettasammanhang särskilt analysera hur de statliga myndigheterna efterlever kravetpå beräkningar av de ekonomiska och administrativa konsekvenserna av derasföreskrifter och råd. Förslag bör utarbetas om hur eventuella brister skallkunna avhjälpas. Stat-kommungruppenhar i betänkandet (SOU 1982:37) planering i förändring angett vissaallmänna principer för samverkan mellan stat och kommun i fråga om den författningsregleradekommunala planeringen. I betänkandet redovisas också förslag till förenklingari den statliga regleringen av den kommunala bostadsförsörjningsplaneringen.Beredningen bör fullfölja översynsarbetet i dessa frågor samt övervägaytterligare åtgärder som syftar till att förbättra samordningen mellanförfattningsreglerad statlig och planering. Detsta'tliga utredningsväsendet har en betydelsefull roll när det gäller att åstadkommaförändringar i samspelet mellan stat och kommun. betänkandeskall enligt kommittéförordningen (1976:119) redovisas en Prop.1988/89:1 beräkning av kostnaderna för att genomföra kommitténs förslag. Genom en Bilaga2: 2 ändring(1981:307) i kommittéförordningen föreskrivs numera också att kommittéförslagenseffekter för den kommunala självstyrelsen skall belysas i betänkandena. Vidarehar direktiv (Dir 1981:42) utfärdats till kommittéer och särskilda utredare ombegränsning av statlig normgivning till kommunerna och landstingskommunerna.Beredningen bör redovisa erfarenheterna av bestämmelserna ikommittéförordningen och av de särskilda direktiven. Samverkaninom den kommunala sektorn Dentredje huvuduppgiften för beredningen blir att med de allmänna utgångspunktersom jag har redovisat pröva behovet av och formerna för samverkan inomden kommunala sektorn. Jag anser för min del att det utredningsarbete om interkommunaltsamarbete som f. n. bedrivs på skilda håll bör bli föremål för en samladprövning. har i betänkandet (SOU 1982:13)Kommunalföretaget redovisat förslag avseende verksamhet i företagsforminom en kommun. Samverkan i företagsform mellan flera kommuner kommer attbelysas i ett betänkande . Det är enligt min mening väsentligt att interkommunalsamverkan i företagsform ses i ett sammanhang med andra samarbetsformer.Kommunalförbundsutredningen kommer sålunda att redovisasina förslag rörande interkommunalt samarbete i form av kommunalförbund.Förslagen bör därefter få en samlad bedömning av den av mig här förordadeberedningen. Kommunernasoch landstingskommunernas roll i näringspolitiken m. m. Ensärskild utredningsuppgift för beredningen bör vara att analysera och. övervägakommunernas och landstingskommunernas kompetens i närings-ochsysselsättningspolitiken. Samhällets insatser inom dessa områden är ofta enfråga om samverkan mellan stat och kommun. Kommuner och landstingskommuner hari ökad utsträckning kommit att ägna sig åt närings-och sysselsättningspolitiskafrågor. Detta har lett till en diskussion om kommunernas ochlandstingskommunernas lagenliga kompetens när det gäller dessa frågor. I olikasammanhang har också krav rests på en allmän översyn av gränserna för dekommunala insatserna. Riksdagenbegärde en utredning med bl. a. en redovisning av kommunernasnuvarande befogenheter i fråga om näringslivsfrämjande åtgärder. En sådanredovisning har gjorts av utiedningen om kompetenslagstiftning ibetänkandet (SOU 1982:20) Kommunerna och näringslivet..Betänkandetinnehåller bl. a. en beskrivning av gällande rätt i Prop. 1988/89: 1 fråga omkommunernas förhållande till näringslivet. Det har inte ingått i Bilaga 2: 2 utredarensuppdrag att överväga några förändringar av den kommunala kompetensen i dessafrågor. Kommunernas roll när det gäller näringslivet har också tagits upp av industrisaneringsutredningen,som har haft till uppgift att utreda frågan om planmässig sanering efterindustrinedläggningar. I utredningens betänkande (SOU 1982:10) Sanering efter industrinedläggningarföreslås att en särskild utredning görs om kommunernas kompetens inomnäringslivssektorn. I ett flertal socialdemokratiska riksdagsmotioner begärsockså att en översyn skall göras av ramarna för kommunernas insatser inäringspolitiken. Detfinns enligt min mening starka skäl att nu ta upp frågan om kommunernas ochlandstingskommunernas roll i närings- och sysselsättningspolitiken. Det harvarit naturiigt att olika initiativ tagits på lokal och regional nivå för attfrämja näringslivets utveckling och öka sysselsättningen. Det nära samband somfinns med de statliga åtgärderna inom dessa områden talar för attutredningsarbetet bör läggas hos beredningen. En naturlig utgångspunkt bör varaatt analysera erfarenheterna av de kommunala näringslivsinsatserna samt belysakonsekvenserna av olika kommunala kompetensgränser inom näringslivsområdet.Statens industriverk har fått i uppdrag att kartlägga omfattning, inriktningoch vissa samhällsekonomiska effekter av den kommunala näringspolitiken. Dennakartläggning bör bl. a. utgöra underlag för beredningens analyser. Beredningenbör vidare ta upp och pröva former för att uppnå ökad samverkan mellan olikastatliga och kommunala organ samt företag och fackliga organisationer. I detta sammanhangbör beredningen överväga frågan om representation i styrelsen förstörre företag. Enannan kompetensfråga som beredningen bör överväga i detta sammanhang gäller enev. vidgning av den kommunala kompetensen för att möjliggörasolidaritetsyttringar i internationella frågor. Beredningen bör härvidanalysera hur en utvidgad kompetens på detta område kan förenas medstatsmakternas ansvar för den svenska utrikespolitiken. Beredningenbör vara oförhindrad att utöver de uppgifter som jag nu har nämnt ta upp ävenandra frågor av betydelse när det gäller ökad samverkan mellan statlig ochkommunal verksamhet. Beredningen bör emellertid utgå från en i huvudsakoförändrad kostnadsfördelning mellan stat och kommun. Beredningensutredningsarbete bör bedrivas i nära samarbete med bl. sen, statens industriverk,statskontoret och . Samråd bör Prop. 1988/89: 1 skemed kommittéer och särskilda utredare vars uppdrag rör de verksam- Bilaga 2: 2 hetsområden som beredningen behandlar. Beredningenbör utarbeta de författningsförslag som föranleds av dess överväganden.Förslagen bör redovisas successivt. Beredningenbör lämna regeringen en rapport över sinverksamhet. Utredningsarbetet bör pågå till varefter formenför och resultaten av arbetet bör utvärderas. Tillberedningen bör knytas en särskild parlamentarikergrupp med företrädare förriksdagspartier, kommuner och landstingskommuner. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen bemyndigarchefen för atttillkalla en beredning med högst fem ledamöter för att utreda frågan om ökadsamverkan mellan stat och kommun samt förenkling av statliga regler. m. m., attutse en av ledamöterna att vara ordförande. attbesluta om ledamöter i en till beredningen knuten parlamentariker-grupp samt omsakkunniga, experter, sekreterare och annat biträde åt beredningen. Vidarehemställer jag att regeringen beslutar attkostnaderna skall belasta trettonde huvudtitelns kommittéanslag. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och bifaller hans hemställan. Tilläggsdirektiv till stat-kommunberedningen (C 1983:02) Chefenför , statsrådet , anför. Stat-kommunberedningen börfå i uppdrag att svara för att försöksverksamheten med ökad kommunalsjälvstyrelse genomförs och följs upp. Stat-kommunberedningen(Dir 1983:30) avlämnade betänkandet (Ds C 1984:1) Försök medökad självstyrelse. Beredningens förslag låg till grund förregeringens proposition och beslut om försöksverksamhetensutformning (prop. 1983/84:152, KU 32, rskr 368). Riksdagensbeslut innebär att en försöksverksamhet med ökad självstyrelse skallgenomföras i högst nio kommuner och tre landstingskommuner. Försökskommunernaskall ges möjlighet att göra avsteg från statlig reglering och därigenom kunnapröva nya vägar i den kommunala verksamheten. Försöket är avsett att pågå underen fyraårsperiod och att efter utvärdering ligga till grund för mera generellaöverväganden. Genomriksdagsbeslutet får regeringen möjlighet att inom ramen förförsöksverksamheten göra avsteg från vad har bestämt i samband medanvisande av anslag, godkännande av riktlinjer för en viss verksamhet ellerannan liknande åtgärd. En lag om försöksverksamhet med en friare kommunalnämndorganisation träder i kraft . Stat-kommunberedningenbör enligt min mening svara för att försöksverksamheten genomförs. En viktiguppgift för beredningen blir att hålla fortlöpande kontakt medförsökskommunerna och på olika sätt bistå dem. Beredningen bör också yttra sigöver och bereda försökskommunernas 1988/89:1 Bilaga 2: 3 framställningar tillregeringen om förändringar i den statliga regleringen. Prop.1988/89: 1 Detär väsentligt att olika försök fortlöpande utvärderas. Stat-kommun- Bilaga 2: 3 beredningen bör svara för att utvärderingen sker på ettsystematiskt och allsidigt sätt. Beredningenskall enligt sina direktiv ha slutfört sitt arbete . Tiden börmed anledning av vad jag har anfört utsträckas så att arbetet med att följa ochutvärdera försöksverksamheten kan fullföljas. Beredningen bör senast den 30juni lämna regeringen en rapport om hur försöksverksamheten fortlöper.En slutrapport bör lämnas . Jaghemställer att regeringen meddelar stat-kommunberedningen tilläggsdirektiv ienlighet med vad jag nu har anfört. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och bifaller hans hemställan. Stat-kommunberedningensavgivna betänkanden pp- 1988/89:i och rapporter Bilaga 2:4 - Statsbidragskatalogen 1983/84 - 55 miljarder tillkommuner och landsting - Försök med ökad självstyrelse (Ds C1984:1) - Statlig reglering av verksamhet (Ds C1984:2) - Staten, kommunerna och servicen (Ds C 1984:5) - Förnya den kommunala självstyrelsen! - Driver statens styrning upp kommunernas kostnader? - Avgifter inom verksamhet (Ds C 1984:6) - eller lag? Om ramlagsfiftning och samhällsorganisafion(Ds C 1984:12) - Statsbidragskatalogen 1984/85 - 60 miljarder fillkommuner och landstingskommuner - Enklare former för interkommunalt samarbete (Ds C1985:4) - Statens tillsyn av kommunerna (Ds C 1985:6) - Frikommunförsöket(rapport ) - (Ds C1985:13) - medverkan iinternationella frågor (Ds C 1986:10) - Bättre regelekonomi. En ny begränsningsförordning(Ds C 1986:14) - Staten - kommunema och den statliga styrningen.Några principfrågor (rapport av ) Samverkan med staten och näringslivet (DsC 1986:16) - Statsbidrag tillkommuner och landsting (Ds Fi 1987:7) Propositionenshuvudsakliga innehåll ..................... 1 1 Förslag till lag om dels fortsatt giltighet avlagen (1985: 1003) om försöksverksamhet med enhetliga patientavgifter inomoffentlig öppen hälso- och sjukvård, dels ändring i samma lag 3 2 Förslag till lag om ändring i lagen (1985:1089) omförsöksverksamhet inom hälso- och sjukvårdens område ........................................ 4 3 Förslag till lag om fortsatt giltighet av lagen(1986:98) om undantag för vissa kommuner och landstingskommuner frånbestämmelserna ilagen (1929:116) om tillsyn över stiftelser ......... 5 4 Förslag till lag om dels fortsatt giltighet avlagen (1986:99) om försöksverksamhet med ökade kommunala befogenheter vidtillsyn enligt djurskyddslagen (1988:534), dels ändringi samma lag .................................................... 6 5 Förslag till lag om dels fortsatt giltighet avlagen (1987:442) om försöksverksamhet med tillståndsprövning för vissahem för vård eller boende enligt socialtjänsfiagen (1980:620), dels ändring isamma lag ................. 7 6 Förslag till lag om dels fortsatt giltighet avlagen (1987:443) om försöksverksamhet med tillståndsprövning enligtlotterilagen (1982: 1011), dels ändring i samma lag 8 7 Förslag fill lag om fortsatt giltighet av lagen(1987:444) om försöksverksamhet med tillståndsprövning enligtmiljöskyddslagen (1969: 387) 9 8 Förslag till lag om försöksverksamhet inomsocialtjänstens, hälso-och sjukvårdens samt omsorgsverksamhetens område ......................... 10 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde 11 1 Inledning ....................................................... .. II 2 Allmän bakgrund ............................................ .. 12 3 Erfarenhetema av den hittillsvarandeförsöksverksamheten 15 4 Försöksperiod och försökskommuner ................... .. 17 5 Den fortsatta försöksverksamhetens inriktning....... .. 18 6 Förlängning och utvidgning av vissa lagar .......... 21 7 Försöksverksamhet inom , hälso- ochsjukvårdens samt omsorgsverksamhetens område........................... 23 8 Avsteg från riksdagsbeslut................................. .. 28 9 Upprättade lagförslag ..................................... .. 29 10 Hemställan ................................................... 29 11 Beslut............................................................ 30 BilagaI Stat-kommunberedningens delbetänkande (SOU 1988: 26) Bilaga 2 Stat-kommunberedningensdelbetänkande (SOU 1988:25) Förnyelseoch utveckling .......................... 85 NorstedtsTryckeri, 1988 125