prop · GC0367 · 1988-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1988/89:67 om sekretessfrågor inom undervisningsväsendet Regeringenföreslår att anta det förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Ipropositionen föreslås vissa ändringar i sekretesslageii. Uppgifterom enskildas personliga förhållanden skall enligt förslaget skyddas avsekretess i den elevvårdande verksamheten inom arbetsmarknadsutbildningen, komvux,grundvux, särvux och folkhögskolan. Vidareskall enligt propositionen den sekretess som gäller inom kriminalvårdenutvidgas så att den gäller även för uppgifter som finns inom kriminalvården omandra personer än de dömda, t. ex. besökare till en intagen. Detföreslås också att sekretess skall kunna omfatta uppgifter om enskildaspersonliga förhållanden i namnärenden. Ensärskild reglering av sekretesskyddet för barn gentemot deras vård-nadshavareföreslås också. Slutligenförordas att sekretesslagens regler beträffande handläggningen av frågor omhandlingars utlämnande skall förtydligas. Denya reglerna avses träda i kraft . 1 1988/89. Lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenomföreskrivs i fråga om sekretesslagen (1980:100)' delsatt 7 kap. 9 och 21 §§, 14 kap. 4 § samt 15 kap. 6, 8 och 10 §§ skall haföljande lydelse, dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 7 kap. 28 §,av följande Sekretessgäller i , gymnasieskolan, särskolan, specialskolan och sameskolansamt i en riksinternatskola för uppgift som hänför sig tillpsykologisk undersökning eller behandling och för uppgift om enskildspersonliga förhållanden hos psykolog eller kurator, om det inte står klart attuppgiften kan röjas utan att den som uppgiften rör eller någon honom närståendelider men. Sekretessgäller på samma område dels i skolans elevvårdande verksamhet i övrigt föruppgift om enskilds personliga förhållanden, dels för uppgift som hänför sig tillärende om tillrättaförande av elev eller om skiljande av elev från vidarestudier. Sekretessen gäller dock endast, om det kan antas att den som uppgiftenrör eller någon honom närstående lider men om uppgiften röjs. Sekretessengäller inte beslut i elevvårdsärende eller i annat ärende som har nämnts. Sekretessgäller inom utbild- Sekretess gäller inom utbildningsväsendet i övrigt föruppgift ningsväsendet i övrigt för uppgift som hänför sig till psykologisk un-som hänför sig till psykologisk undersökning eller behandling och för dersökningeller behandling och för uppgift om enskilds personliga för- uppgift omenskilds personliga förhållanden hos psykolog, kurator el- hållanden hospsykolog, kurator eller studievägledare, om det inte står ler sy ofunktionär,om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan klart att uppgiften kanröjas utan att den som uppgiften rör eller nå- att den som uppgiften rör ellernågon honom närstående lider men. gon honom närstående lider men. Dessutom gäller inom arbetsmarknadsutbildningen, den kommunala vuxenutbildningen,grundutbildningen för vuxna, vu.xenutbildning-en för psykisktutvecklingsstörda och folkhögskolan sekretess i annan elevvårdande verksamhet föruppgift om enskilds personliga förhållanden, om det kan antas att den som uppgiftenrör eller någon honom närstående lider men om uppgiften röjs. Sekretessgäller i sådan verksamhet för studie- och yrkesorientering som kommun bedriverför att stödja ungdomar , som efter att ha slutat grundskolaneller motsvarande utbildning inte har stadigvarande ' Lagen omtryckt 1988:9. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop. sysselsättninggenom studier, fast anställning eller på annat sätt. Sekretessen gäller föruppgift om enskilds personliga förhållanden, om det kan antas att den somuppgiften rör eller någon honom närstående lider men om uppgiften röjs.Sekretessen gäller dock inte beslut i ärende. I fråga om uppgift i allmänhandling gäller sekretessen i högst . 21 § Sekretess gäller inom kriminal- Sekretess gäller inom kriminal vården för uppgift om den som har vården för uppgift om enskilds per- dömts att undergå kriminalvård, sonliga förhållanden, om det kan om det kan antas att han eller nå- antas att den enskilde eller någon gon honom närstående lider men honom närstående lider men eller elieratt fara uppkommer för att nå- att fara uppkommer för att någon gon utsätts för våld eller annat all- utsätts för våld eller annat allvarligt varligt men om uppgiften röjs. Sek- men om uppgiften röjs. Sekretessen retessen gäller dock inte beslut av gäller dock inte beslut av kriminal eller någon vårdsstyrelsen eller någon av krimi- av kriminalvårdens nämnder och nalvårdens nämnder och inte heller inte heller annat beslut i ett krimi- annat beslut i ett kriminalvårds- nalvårdsärende enligt ärende enligt eller lag- eller lagstiftningen om kriminal- stiftningen om kriminalvård i an- vård i anstalt. Ifråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . Sekretess gäller i ärende om byte av namn för uppgift om enskilds personligaförhållanden, om det av särskild anledning kan antas att den enskilde ellernågon honom närstående lider men om uppgiften röjs. Ifråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen . 4§Sekretess till skydd för enskild gäller inte i förhållande till den enskildesjälv och kan i övrigt helt eller delvis efterges av honom. Vad nu har sagts gällerdock inte om annat följer av bestämmelse i denna lag. Sekretess för uppgift till skydd för en underårig gäller även i förhållandetill vårdnadshavaren och får inte efterges av denne, om det kan antas all den underårigelider betydande men om uppgiften röjs för vårdnadshavaren. 6§Av 2 kap. 14 § andra stycket tryckfrihetsförordningen framgår att fråga omutlämnande av allmän handling till enskild prövas av den myndighet som förvararhandlingen, om det inte är föreskrivet att prövningen skall ankomma på annanmyndighet. Svarar vissbefattningshavare vid myndighet enligt arbetsordning eller särskilt beslut förvården av handling, ankommer det på honom att i första hand pröva fråga om handlingensutlämnande till enskild. I tveksamma fall skall han hänskjuta frågan tillmyndigheten, om det kan ske utan omgång. Vägrar han att lämna ut handlingeller lämnar han ut handling med förbehåll, som inskränker sökandens rätt attyppa dess innehåll eller annars förfoga över den, skall han, om sökanden begärdet, hänskjuta frågan till myndigheten. Svarar vissbefattningshavare vid myndighet enligt arbetsordning eller särskilt beslut förvården av handling, ankommer det på honom att i första hand pröva fråga om handlingensutlämnande till enskild. I tveksamma fall skall han hänskjuta frågan tillmyndigheten, om det kan ske utan omgång. Vägrar han att lämna ut handlingeller lämnar han ut handling med förbehåll, som inskränker sökandens rätt attyppa dess innehåll eller annars förfoga över den, skall han, om sökanden begärdet, hänskjuta frågan till myndigheten. Sökanden skall underrättas om att hankan begära detta och att beslut av myndigheten krävs för att ett avgörandeskall kunna överklagas. Beslut varigenom myndighet har avslagit annan myndighets begäran att få ta del av handling eller på annat sätt få del av uppgift får överklagas i samma ordning som gäller i fråga om överklagande enligt 7 §. Överklagandet görs hos regeringen, om beslutet har meddelats av en statlig myndighet och överklagas av en annan statlig myndighet. Motbeslut varigenom myndighet har avslagit annan myndighets begäran att få ta delav handling eller på annat sätt få del av uppgift får talan föras genom besvär.Sådan talan jörs i samma ordning som gäller i fråga om besvär enligt 7 §. Harbeslutet meddelats av statlig myndighet. Jörs dock talan av annan statligmyndighet genom besvär hos regeringen. Förstastycket gäller inte för beslut av , regeringen, högsta domstolen ellerregeringsrätten. lag eller förordning meddelats bestämmelse som avviker från föreskrifterna iförsta stycket, gäller den bestämmelsen. Ifråga om beslut som har meddelats av myndighet som lyder under ärsärskilt föreskrivet. 10§ Myndighet skall påbegäran bereda enskild tillfälle att själv använda terminal eller annattekniskt hjälpmedel som myndigheten förfogar över för att ta del av upptagningför automatisk databehandling. Sådan skyldighet föreligger dock inte, omsökanden därigenom får tillgång till upptagning som inte anses som allmänhandling hos myndigheten eller om hinder möter på grund av bestämmelse omsekretess, på grund av fara för förvanskning eller förstöring eller av hänsyn tillarbetets behöriga gång. 1 fråga om beslut, varigenom myndighet har avslagit enskilds be- I fråga om beslut, varigenom myndighet haravslagit enskilds be- Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. gäranenligt första stycket, tilläm- gäran enligt första stycket, tilläm pas vad som är föreskrivet angå- pas vad som är föreskrivet om över- ende talan mot beslut som avses i klagande av beslut som avses i 7 § 7 § första stycket. Dennalag träder i kraft den Ijuli 1989. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , R. , , , ,, G. , , , , Proposition om sekretessfrågor inom undervisningsväsendetm. Sekretesslagen(1980:100, omtryckt 1988:9, ändrad senast 1988:869) trädde i kraft den 1januari 1981. Med hänsyn till ämnesområdets natur och till lagens vidsträcktatillämpningsområde bevakas fortlöpande uppkommande behov av ändringar i lagen.Jag skall nu ta upp ett antal frågor om sådana ändringar som har aktualiseratsi skilda sammanhang. Förstbehandlas en framställning från i vilken begärs attåtgärder vidtas för att garantera sekretesskyddet för uppgifter om enskildaspersonliga förhållanden hos skolpsykolog (avsnitt 2). Framställningen börfogas till protokollet i detta ärende som bilaga 1. Den har remissbehandlats.En förteckning över remissinstanserna bör fogas till protokollet som bilaga 2.En sammanställning av remissyttrandena har upprättats inomjustitiedepartementet och finns tillgänglig i lagstiftningsärendet (dnr 87 -525). Iavsnitt 3 berörs frågan om sekretess för uppgifter inom arbetsmarknadsutbildningenm. m. AMU-styrelsen har i en framställning begärt sekretesskydd inom AMU-gruppenför uppgifter om kursdeltagare. Framställningen, som har remissbehandlats, börfogas till protokollet som bilaga 3. En förteckning över remissinstanserna börfogas till protokollet som bilaga 4. En sammanställning av remissyttrandena harupprättats inom och finns tillgänglig ilagstiftningsärendet (dnr 87 3036). Medanledning av en framställning från justitieombudsmannen i avsnitt 4 frågan om utökat sekretesskydd för uppgifter om besökareinom kriminalvården. Framställningen, som har remissbehandlats, bör fogas tillprotokollet som bilaga 5. En förteckning över remissinstanserna bör fogas tillprotokollet som bilaga 6. En sammanställning av remissyttrandena harupprättats inom och finns tillgänglig ilagstiftningsärendet (dnr 88 838). Patent-och registreringsverket har i en framställning begärt sekretess hos verket föruppgifter i namnärenden. Framställningen, som tas upp i avsnitt 5, bör fogas tillprotokollet som bilaga 7. Den har remissbehand- Prop. 1988/89:67 lats. Enförteckning över remissinstanserna bör fogas till protokollet som bilaga 8. Ensammanställning av remissyttrandena har upprättats inom justitiedepartementetoch finns tillgänglig i lagstiftningsärendet (dnr 87-3673). Avsnitt6 gäller frågan om sekretess för uppgifter inom den kommunala konsumentverksamheten.Konsumentverket har här gjort en framställning som har remissbehandlats och sombör fogas till protokollet som bilaga 9. En förteckning över remissinstansernabör fogas till protokollet som bilaga 10. En sammanställning avremissyttrandena har upprättats inom och finnstillgänglig i lagstiftningsärendet (dnr 87 650). Iavsnitt 7 diskuteras en fråga som har väckt i enframställning, nämligen om sekretesskydd bör införas för uppgifter ibibliotekens låntagarregister. Framställningen bör fogas till protokollet sombilaga 11. Den har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna börfogas till protokollet som bilaga 12. En sammanställning av remissyttrandenahar upprättats inom och finng tillgänglig ilagstiftningsärendet (dnr 87-1881). Utredningenom barnens rätt (Ju 1977:08) har lämnat delbetänkandet (SOU 1987:7) Barnetsrätt 3 Om barn i vårdnadstvister talerätt för barn m. m. 1 betänkandetföreslås en ändring i sekretesslagen avseende barns sekretesskydd gentemot vårdnadshavaren. (Ledamöter vid betänkandets avgivande var kammarrättspresidenten ,ordförande, riksdagsledamöterna ,professorn , sjuksköterskan , forskningssekreterarenKerstin och advokaten .) Utredningens lagförslag och ensammanfattning av utredningens betänkande i den nu aktuella delen bör fogas tillprotokollet som bilaga 13 och 14. Betänkandet har remissbehandlats. Enförteckning över remissinstanserna bör fogas till protokollet som bilaga 15. Eninom upprättad remissammanställning beträffande det häraktuella förslaget finns tillgänglig i lagstiftningsärendet (dnr 871180).Utredningens förslag behandlas i avsnitt 8. Isamband med behandlingen av en tidigare proposition om ändringar i sekretesslagen(prop. 1987/88:41) gav regeringen till känna att utformningen av 15kap. 6 § sekretesslagen bör ses över (KU 1987/88:22, rskr. Bestämmelseninnehåller regler om handläggningen av frågor om utlämnande av allmännahandlingar. Justitieombudsmannen har dessutom tilljustitiedepartementet för kännedom överlämnat ett beslut meddelat den 25november 1987 rörande samma fråga. Denna fråga tas upp i avsnitt 9. Jaghar i detta ärende samrått med cheferna för social-, finans-, arbetsmarknads-och utbildningsdepartementen i de frågor som rör resp. departement. Regeringenbeslutade att inhämta lagrådets ytt rande över förslag till lag om ändring i sekretessla gen (1980:100). Det till lagrådet överlämnade förslaget överensstämmer, frånsett vissa redaktionella ändringar, med det lagförslag som jag avser att lägga fram . Lagrådet har den 29november 1988 lämnat det remitterade förslaget Prop. 1988/89:67 utanerinran. Lagrådets yttrande bör fogas till protokollet i detta ärende sombilaga 16. 2 Sekretesskyddet för uppgifter hos skolpsykolog Minbedömning: Nuvarande sekretessreglering i fråga om uppgifter inom den särskildaelevvård som bedrivs av skolpsykologer och skolkuratorer bör inte ändras. framställning: Förbundet har begärt att uppgifter om enskildahos skolpsykologen skall ha samma starka sekretessskydd som motsvarandeuppgifter inom elevhälsovården genom att den särskilda elevvården betraktas somen självständig verksamhetsgren. förslag har fått ett blandat mottagande. Den störstagruppen tillstyrker framställningen eller lämnar den utan erinran. En nästanlika stor grupp är kritisk till förslaget. Två remissinstanser pekar på etttidigare ställningstagande av av innebörd att den särskilda elevvårdsom skolpsykolog och skolkurator bedriver inte skall bedömas som självständigverksamhet i förhållande till elevvården i övrigt. Några remissinstanser anserdock att den särskilda elevvården får anses utgöra en självständigverksamhetsgren. Vissa remissinstanser framhåller att frågan om sekretess inomen och samma myndighet bör behandlas i ett större sammanhang. Bakgrundentill min bedömning: Bestämmelser om sekretess på elevvårdsområdet finns i 7kap. 9 § sekretesslagen. Sekretessen är olika i den särskilda elevvården hosskolpsykolog och skolkurator och i den elevvårdande verksamheten i övrigt. Sekretesseni den särskilda elevvården hos skolpsykolog och skolkurator regleras i 7 kap. 9§ första stycket. Sekretessen, som gäller för uppgifter om enskildas personligaförhållanden gäller med ett s. k. omvänt skaderekvi-sit, vilket innebär en presumtionför sekretess. Uppgifter får lämnas ut bara om det är klart att ett utlämnandeinte kan anses vara till men för den enskilde. Skälet till denna presumtion äratt den verksamhet som psykologer och kuratorer bedriver på elevvårdens områdedelvis har en annan karaktär än den som övrig skolpersonal fullgör. Deuppgifter som inhämtas om en elev gäller inte sällan personliga förhållandenav mycket känslig och ömtålig natur. Skolpsykologen och skolkuratorn är ju debefattningshavare i skolan som kontaktas för hjälp i svåra situationer. Bestämmelsenom sekretess i skolans elevvårdande verksamhet i övrigt finns i 7 kap. 9 §andra stycket sekretesslagen. Här gäller ett s. k. rakt skaderekvisit sominnebär att presumtionen är för offentlighet. Sekretess-sen gäller nämligenendast om det kan antas att den enskilde, som en uppgift avser, eller någonhonom närstående lider men om uppgiften röjs. Denna bestämmelse är tillämpligpå all skolpersonal som deltar i elevvår- den utan att tillhöra desärskilda elevvårdsfunktionärerna, alltså på t.ex. Prop. 1988/89:67 rektor,lärare och administrativ personal. Föremåletför sekretessen är sådana uppgifter om enskildas personliga förhållanden somförekommer inom skolans elevvårdande verksamhet. Till den elevvårdandeverksamheten räknas bl. a. lärarnas inhämtande av uppgifter om elevernaspersonliga förhållanden i syfte att förebygga eller avhjälpa skolsvårigheter.De uppgifter som därvid hämtas in kan alltså omfattas av sekretess. Det kangälla t. ex. uppgifter om elevernas fysiska eller psykiska förutsättningar,deras beteenden och prestationer i skolan, hemmet eller fritidsmiljön. Denverksamhet som bedrivs vid elevvårdskonferenser hör självfallet till denelevvårdande verksamheten. Dit hör också de mera aktiva rådgivnings- ochstödåtgärder som kan förekomma, såsom uttagning av elev till stödundervisning,specialundervisning, särskild undervisning eller anpassad studiegång. Här rördet sig ju om elever som har behov av särskilt stöd i det vanliga skolarbetetpå grund av t. ex. sjukdom, påtagliga fysiska handikapp, uttalade sociala ellerkänslomässiga störningar eller andra markerade skolsvårigheter. Förden elevvård som bedrivs av skolläkare och skolsköterskor gäller dockbestämmelserna i 7 kap. 1 § sekretesslagen om hälso- och sjukvårdssekretess. Ilikhet med vad som gäller för den särskilda elevvården är föremålet försekretessen uppgifter om enskildas personliga förhållanden och skaderekvisitetär omvänt, dvs. presumtionen är för sekretess. Ivissa hänseenden skiljer sig sekretessen inom den särskilda elevvården frånmotsvarande sekretess inom elevhälsovården. En skillnad har att göra med den s.k. generalklausulen i 14 kap. 3 § sekretesslagen. Generalklausuleninnebär att en sekretessbelagd uppgift får lämnas till en myndighet, om det äruppenbart att intresset av att uppgifterna lämnas har företräde framför detintresse som sekretessen skall skydda. Generalklausulen är inte tillämplig på hälso-och sjukvårdsområdet men däremot på det särskilda elevvårdsområdet. Detta gördet t. ex. möjligt för en skolpsykolog att i vissa fall lämna ut sekretessbelagdinformation till en socialnämnd eller en barn- och ungdomspsykiatrisk klinik. Ivissa undantagsfall kan emellertid även på hälso- och sjukvårdsområdet sekretessbelagdauppgifter lämnas till andra myndigheter. Uppgifter får exempelvis lämnas utanhinder av sekretess när det följer av lag eller förordning (14 kap. 1 §sekretesslagen). Enligt 1 kap. 5 § sekretesslagen är det vidare möjligt attlämna ut en uppgift, om det är nödvändigt för att den utlämnande myndighetenskall kunna fullgöra sin verksamhet. Har samtycke inhämtats, får naturligtvisockså en skolläkare eller en skolsköterska lämna ut hemliga uppgifter (14 kap.4 § sekretesslagen). Dehär redovisade sekretessbrytande reglerna visar att, även om en viss skillnadfinns mellan den särskilda elevvården och elevhälsovården vad gällersekretesskyddet gentemot andra myndigheter, denna skillnad inte är såprincipiell som det först kan tyckas. En absolut sekretess gäller inte hellerinom elevhälsovården. Till detta kommer att detinte sällan bör vara klart att det inte är till men för den enskilde om uppgifter lämnas ut i syfte att hjälpa den unge (jfr prop. 1979/80:2 Del As. Den mer påtagliga skillnadsom finns i sekretesshänseende avser i stället Prop. 1988/89:67möjligheterna att inom skolväsendet lämna uppgifter från en personalkategoritill en annan. Detta har att göra med regleringen av sekretess mellansjälvständiga verksamhetsgrenar inom skolan. Attsekretess gäller innebär att en uppgift inte får röjas för enskilda eller för andramyndigheter, om inte författningsstöd finns för det. Sekretesslagen reglerardäremot inte generellt frågan om sekretess inom en myndighet. Sekretess kandock i vissa fall innebära att en uppgift inte får spridas inom en myndighet. Ienlighet med den ordning som generellt gäller på sekretessområdet föreliggernämligen sekretesskydd för en uppgift inom en viss verksamhetsgren hos enmyndighet i förhållande till andra verksamhetsgrenar inom samma myndighet, omverksamheten är att betrakta som en självständig verksamhetsgren i förhållandetill myndighetens verksamhet i övrigt (1 kap. 3 § andra stycketsekretesslagen). Ivilka fall olika verksamhetsgrenar skall anses vara självständiga i förhållandetill varandra regleras inte i sekretesslagen. Saken måste bedömas främstutifrån de organisatoriska förhållandena på myndigheten. Fråganom sekretessen inom myndigheterna på skolans område har behandlats i prop.1981/82:186. Föredragande statsrådet anförde där att det endast mer sällantorde förekomma en organisatorisk uppdelning på olika verksamhetsgrenar medskilda slag av verksamheter på skolans område, om man bortsåg frånelevhälsovården. Den naturliga utgångspunkten var enligt föredraganden att seden elevvårdande verksamheten och undervisningssidan som en integrerad del avskolverksamheten (a. prop. s. 38). Vid riksdagsbehandlingen a v ärendet anslöt sigriksdagentill den uppfattning som kommit till uttryck i propositionen (KU 1982/83:12 s.18, prot. Dettainnebär att skolläkaren och skolsköterskan inte får lämna ut sekretesskyddadinformation till annan personal inom skolan, såvida inte någonsekretessbrytande regel är tillämplig. Sekretess gäller alltså i princip hos skolhälsovårdengentemot övriga delar av skolan men inte hos den särskilda elevvården. Psykologförbundethar i sin framställning anfört att skolpsykologen måste, för att kunna upprättaen förtroendefull relation till den enskilde, kunna garantera åtminstone sammasekretesskydd som inom skolhälsovården. En sådan ordning skulle kräva attuppgifterna inte skall kunna föras vidare till övrig skolpersonal. Skälenför min bedömning: Jag vill inledningsvis understryka att det är angeläget attdet råder ett så gott förhållande som möjligt mellan eleven och skolpsykologenoch att eleverna med fullt förtroende kan vända sig till denne med sinaproblem. Å andra sidan får skolans elevvårdsarbete inte försvåras. Det ärnödvändigt att det förekommer en nära kontakt mellan skolpsykologen och övrigpersonal. Frågan är om sekretesskyddet hos skolpsykologer behöver förstärkasoch på vilket sätt detta i så fall skall ske. Endiskussion om behovet av ett förstärkt sekretesskydd bör enligt min meningomfatta också uppgifter hos skolkuratorer eftersom deras verksamhet har storlikhet med skolpsykologernas när det gäller förtrolighet och känslighet hosuppgifter om enskilda. Psykologförbundethar i sin framställning i första hand hemställt att 10 särskilda elevvården påsamma sätt som elevhälsovården skall kunna Prop. betraktas som ensjälvständig verksamhet i förhållande till elevvården i Underremissbehandlingen har några av remissinstanserna ansett att den särskildaelevvården bör anses som en självständig Dettaöverensstämmer emellertid inte med det uttalande som jag återgivit från ett tidigarelagstiftningsärende på sekretessområdet och som ställt sig bakom. Någrasådana organisatoriska förändringar torde inte ha gjorts inom skolan efterdessa uttalanden att det av den anledningen numera skulle finnas motiv attbetrakta den särskilda elevvården som en självständig verksamhetsgren.