prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — RRV anser att ett genomförande avutredningens förslag, kombinerad med en arbetstidsvariabel, skulle ge enbättre utgångspunkt för RRV:s prognoser jämfört med nuvarande prognosunderlag.RRV finner det svårt, att utifrån de allmänna behov som utredningen redovisar,härleda behoven till det framlagda förslaget.Utredningen har, enligt RRV, inte tillräckligt analyserat den aktuella problembilden, hur statistiken skallanvändas, vilka kvalitetskrav som ställs och hur de skall uppfyllas, vilka effektersom statistiken bedöms Prop. 1988/89:100 ledatill, etc. Bil.2 Utredningenredovisar inte något kalkylunderlag som styrker tillförlitligheten ikostnadsberäkningarna vilket RRV anser vara en brist, i synnerhet då utredningen föreslår attutvecklingsarbetet påbörjas. Utredningen har inte heller visat hurförslaget skall finansieras. Enligt utredningen är denhuvudsakliga avnämaren för den kortperiodiska lönestatistiken. Om utredningensförslag genomförs, finns det, enligt RRV,skäl att överväga att primärt tilldela Kl medel för den kortperiodiskastatistiken, för att därigenom stärka användar-ansvaret för statistikens kvalitet. Det arbete som SCB utför för Kl,bör följaktligen uppdragsfinansierasvid en sådan markerad ansvarsfördelning mellan myndigheterna.Sammanfattningsvis kan RRV ur verkets egen användarsynpunkt ansluta sig till utredningens förslag men anser att utredningen inte ger tillräckligt underlag för en mer allmänbedömning av förslaget. Arbetslivscentrumbedömer att den föreslagna kortperiodiska lönestatistiken bliralltför informationsfattig för att ha något större värde ur forskningssynpunkt. Ur forskningssynpunkt är detotillräckligt att endast ha information om löner eftersom forskningen syftar tillatt finna samband. Om den föreslagna korttidsstatistiken ges formen aven panel istället för att urvalet bytes,och SCB skapar möjlighet att koppla denna panel till den mer omfattande årsstatistiken, skulleden kortperiodiska lönestatistiken bli betydligt mer användbar urforskningssynpunkt. LO, och konstateraratt utredningens betänkande endast översiktligt behandlar de centrala frågorna om jämförbarhet. Dessaremissinstanser förväntar sig därför att utredningen i kommande betänkandenåterkommer med preciserade metoder för statistiska jämförelser avlöneutvecklingen på olika delar av arbetsmarknaden. Erfarenheten visar, skriverorganisationerna, att fömtsättningarna förparterna själva att i samarbete åstadkomma sådana jämförelser är mycketbegränsad. Organisationerna finner det angeläget attformerna för ett samarbete mellanarbetsmarknadens parter och olika myndigheter utvecklas och attsamarbetet bedrivs under ett opartiskt organ, typ SCB. SAF avstår från attkommentera frågan om årsstatistik till det att utredningen i sitt slutbetänkande lämnar ett konkret förslagtill hur en årsvis lönestatistikskall utformas och produceras. Emellertid anser SAF också att den behovsbild avårsvis lönestatistik som utredningen presenterat, med undantag för det som anges om forskningens behov av lönestatistik,inte baseras på en realistisk behovsanalys hos tilltänkta avnämare. SAF vill dockframhålla att de är beredda att diskutera med SCB och andra aktörer påarbetsmarknaden hur samarbetet mellan SAF och SCB skulle kunna öka SCB:s möjligheter att, somopartisk producent, framstäl la en årlig offentlig lönestatistiksom uppfyller rimliga krav på kvalitet och 63 snabbhet.SAF understryker att de inte är beredda att till någon del Prop.1988/89:100 överiåta förhandlingsstatistiken eller därmed sammanhängandeanalys- Bil. 2 verksamhet till SCB. Ramarna för en fördjupad och/ellerutvidgad SCB-statistik måste fastställas med hänsyn till villkoren för parternas förhandlingsverksamhet. 5.4 K delarutredningens uppfattning att en bättre offentlig statistikförsörjning kräverarbetsmarknadsparternas medverkan och ställer sig därför positivt till den modell som utredningenföreslår. En självklar förutsättning församarbetet är dock att parterna, liksom tidigare, fritt kan utveckla och anpassa den lönestatistik som erfordras förförhandlingsarbetet. har inget att erinra mot det av utredningen föreslagnasamarbetsorganet. ser detta organ som ett fomm att i första hand diskuterasamordnings- och jämförbarhetsfrågor m. m.frågor kopplade till SCB:s roll som officiell statistikproducent där SCBskall vara ensam ansvarig för vad som publiceras. Landstingsförbundetdelar utredningens uppfattning om behovet av en offentligt producerad, heltäckande,individbaserad årsvis lönestatistik. Innehållet i den årsvisa lönestatistikenär det dock, enligt , för tidigt att ge några synpunkter på.Landstingsförbundet har ingenting att erinra mot förslaget att inrätta ettsärskilt samarbetsorgan mellan SCB och arbetsmarknadens parter i syfte att få fram entillförlitlig och mer jämförbar statistik. SCB skall, anserLandstingsförbundet, liksom tidigare svaraför den officiella statistiken. CentralorganisationenSACO/SR avstår till ett kommande delbetänkande med att utveckla synpunkter påen årsvis lönestatistik. Beträffande sammansättningenav samarbetsorganet mellan SCB och arbetsmarknadens parter vill Centralorganisationen /SR framhålla att det inteär lämpligt att ingår. TCO, KTK, PTK samtTCO-S ställer sig principiellt positiva till eU till SCB knutet lönestatistisktsamarbetsorgan, givet att samarbetet är frivilligt, att samarbetet skerkontinuerligt och att det framgår att SCB är producentoch ansvarig för den offentliga lönestatistiken. En gränsdragning bör skemellan parternas arbete och samarbetet beträffande förhandlingsstatistiken respektive SCB:s kommande ansvarinom det lönestatistiska området.Vad avser innehållet för den framtida årsstatistiken, anser remissinstansernaatt det är för tidigt att ta ställning till detta. Enligt remissinstansernas uppfattning saknas bl.a.en nödvändig prioritering av de omfattande informationskrav utredningenredovisar. Remissinstanserna understryker att eventuella ökadeproduktionskostnader för primärdelen av statistiken till helt avgörande delskall finansieras inom ramen för de anslag SCB förfogar över. , , tillstyrker förslaget till fördjupat samarbete mellan arbetsmarknadensparter och SCB i syfte att publicera en förbättrad årsstatistik. RRV avser att återkomma med synpunkter påinnehåll och former för den långsiktigt inriktade lönestatistikproduktionen när det fullständiga utredningsresultatet föreligger. Bilaga 2.5 Prop. 1988/89:100 Bil.2 Sammanfattning avstatskontorets rapport (1989:2) "ADB i statsförvaltningen 1989" Statskontoretutarbetar på regeringens uppdrag en redovisning över användningen avADB i statsförvaltningen. Statskontoretsrapport (1989:2) innehåller enredovisning av totala ADB-kostnader, större ADB-användande myndigheter, köpvärdet för anskaffadutrustning, marknadsandelar för olikafabrikat, användningen av servicebyråer och antalet datoriserade arbetsplatser. 1 rapporten lämnas också enredovisning av befintliga dataregisteroch databaser samt en beskrivning av pågående utredningsarbete påADB-området. I denna sammanfattning ges en kortfattad information om köpvärde för anskaffad ADB-utmstning inventering av statliga databaser. De sifferuppgiftersom står inom parentes avser uppgifter för /87. Myndigheterna inom den civila förvaltningen har redovisatADB-kostnader på I 762 milj. kr. för /88. Förra årets siffra var 1820 milj.kr., men den inkluderade universitet och högskolor, vilka utgjorde ca 300 milj. kr. Inom försvaret redovisas ADB-kostnader på 382 (257) milj. kr. ochför affärsverken uppgick de till 1 588 (1 239) milj. kr., vilket i flertaletfall avser . ingår inte i redovisningen. ADB utgör i mångafall en väl integrerad del av verksamheten och ADB-kostnaderna utskiljs då inte medlätthet. De redovisade ADB-kost-nadernaär inte tilltagna i överkant. 1kostnaderna ingår kostnader för såväl drift som utveckling. Inom den civila statsförvaltningen utom affärsverkenvar andelen driftkostnader 81 (74)% och andelen utvecklingskostnader 19 (26)% av de sammanlagda kostnaderna. För försvaret utgjorde driftkostnaderna 75 (62)% och ut vecklingskostnaderna 25 (38)% och föraffärsverken 72 resp. 28 (73 resp. 27)%. Större ADB-användare inom statsförvaltningen Prop. Ril 2 De störstaADB-användarna inom den civila statsförvaltningen är , ochriksförsäkringsverket. Dessa tre svararunder /88 tillsammans för inemot hälften av den civilastatsförvaltningens redovisade ADB-kostnader (806 av 1762 milj. Därnäst istorieksordning kommer , , rikspolisstyrelsenoch trafiksäkerhetsverket. Dessa sju myndigheter har sammanlagda åriigaADB-kostnader . Bland affärsverkenär det fyra verk som helt dominerar ADB-kostnaderna ochADB-användningen: , Posten, SJ och . Deras sammanlagdaADB-kostnader /88 uppgår till nästan , vilket är avaffärsverkens sammanlagda ADB-kostnader. 1arbetsplatsutrustningar inkluderas persondatorer, skrivautomater och terminaler. Totalt har nästan 75000 sådanautrustningar rapporterats från den statliga förvaltningen, exklusiveuniversitet och högskolor. Lägger man till en uppskattad siffra för universitets- ochhögskoleområdet, finns det cirka 100000 arbetsplatsutrustningar inomstatsförvaltningen. Ökningstakten för persondatorer är myckethög. Också för terminaler och motsvarande ärden hög, medan den för skrivautomater är i avtagande för både civilamyndigheter och för försvaret. Totalt har antalet datoriseradearbetsplatser inom statsförvaltningen ökat under /88 med cirka30%. Köpvärde för anskaffad ADB-utrustning (exkl. universitet och högskolor)anskaffade under /88 ADB-utrustning tillett totalt köpvärde av ca 1 390 milj. kr. Av detta svaradestatsförvaltningen utom affärsverken för 851 milj. kr. Förra budgetårets redovisade siffra var 833 milj. kr., men deninkluderade i motsats till årets siffra också universitet och högskolor. Av de förstatsförvaltningen utom affärsverken redovisade 851 milj. kr. belöpte sig 141(258) milj. kr. eller 17 (3l)%på smådatorer, dvs. persondatorer och skrivautomater. Minskningenbåde belopps- och andelsmässigt försmådatorer kan delvis bero på att universitet och högskolor, som har en storandel smådatorer, inte ingår i redovisningen /88. Det kan också bero på att priserna för smådatorersuccessivt går ner. Till affärsverkenanskaffades ADB-utrustning under budgetåret till ett värde av 542(523) milj. kr. Redovisningen är emellertid inte fullständig. För budgetåret1989/90 har statskontoret begärt ca 1030 milj. kr. för anskaffning avADB-utrustning till den civila statsförvaltningen (utom affärsverk, universitet ochhögskolor). Detta är nära en fördubbling av motsvarande siffra /89 (ca 540 milj. Anskaffningsbehovet inom försvaret är 150milj. för /89 respektive 123 milj. kr. Erfarenheterna visar att rätt stora förskjutningar skermellan åren. Inventering av statliga databaser . Bil Den inventering somhar gjorts, visar att det finns 600 datoriserade register och databaser (register förekonomiadministration och personaladministration ingår ej i undersökningen).Drygt 80% är faktaregister över personer och objekt, medan referens- ochfulltextdatabaser är få. 175 register är personregister enligt datalagen. Myndigheterna underjustitie-, utbildnings- och civildepartementen har redovisat flest databaser. Mer än hälften avregistren har tillkommit efter 1980 och knappt hälften av det totalaantalet är persondatorbaserade. Registren är huvudsakligen uppbyggda för intern användning påmyndigheten. Gemensamma frågor Prop.1988/89:100 1 h".i Bil-2 1 Regelförenklingoch delegering....................................................... ..... 2 2 Dennordiska utbytestjänstgöringen.............................................. ..... 11 3 Destatliga förnyelsefonderna ......................................................... ..... 12 4 Statensgenerella redovisningssystem........................................... 13 5 Statliglokalförsörjning...................................................................... 14 6 Lönenivåni anslagsberäkningarna.................................................. ..... 17 7 Förenklingav statens tjänstesystem .............................................. ..... 18 8 De statsanställdasmedbestämmande vid beredningen av regeringsärenden 19 9 Personalföreträdarei länsstyrelsernas styrelser och i polisstyrelserna 23 10 Samordningav den centrala arbetsgivarfunktionen i statsförvaltningen 24 11 Den offentligalönestatistiken ........................................................ .. 28 12 Statsrådsgruppenför datafrågor, m.m............................................. 30 13 StatsförvaltningensADB-användning........................................... 32 14 Den offentligasektorns informationsverksamhet......................... . 32 Bilaga 2.1 Redogörelse för regeringens arbete medregelförenkling och delegering ....................................................................... 35 Bilaga 2.2 Två lagförslag.......................................................................... 56 Bilaga 2.3Sammanfattning av delbetänkandet (SOU 1988:35) Of fentliglönestatistik. Behov och produktionsformer......... 57 Bilaga 2.4 Sammanställning avremissyttranden över delbetänkan det (SOU 1988:35) Offentlig lönestatistik.Behov och produktionsformer................................................................. 59 Bilaga2.5 Sammanfattning av statskontorets rapport (1989:2) "ADB i statsförvaltningen 1989" ........................................ 65 Tryckeri, 1988 68 Bilaga 3 till budgetpropositionen 1989 Kungliga hov- och slottsstaterna 1988/89:100 Bil. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 22december 1988. Anmälan till budgetpropositionen 1989 Hans Maj:t Konungensoch det Kungliga Husets hovhållning. Anslagetär för innevarande budgetår uppfört i statsbudgeten med . Jagförordar att anslaget förs upp med . i förslaget till statsbudgetför nästa budgetår. Jag hemställer att regeringen föreslår att tillHans Maj:t Konungens och det Kungliga Husets hovhållning Tör budgetaret 1989/90 anvisa ett anslag på16 . De kungliga slotten: Driftkostnader 1987/88 Utgift 1988/89 Anslag 1989/90 Förslag 19957851 18 800000 20015000 Av anslaget /89 har . inte ställts till ståthål-larämbetetsdisposition till följd av tillämpandet av en utgiftsram. slottanvänds av konungen och inrymmer representationslokaler och kontor. finns bl.a. riksmarskalksämbetet, ståthållarämbetet,husgerådskammaren och . Vissa delar av visas ävenför allmänheten. används av konungen och hans familj som bostad och visas förallmänheten. 1 1988/89. slotthar delvis upplåtits till kansli förVärldsnaturfonden men Prop. 1988/89: 100 har även öppnats för allmänheten ochanvänds för utställningsverksamhet. 3 används som bostad förprominenta personer från utlandet, vilka ärden gäster. utnyttjas som museum och för utställning av en del av svenskastatens porträttsamling. visas för allmänheten. Föranvändningen av hela Strömsholmskronoegendom finns en samarbetsgrupp, tillkallad av iVästmanlands län med representanter för bl. a. ,domänverket, kommunen och samt Ridfrämjandet. disponeras till större delen av . De två övervåningarna i har dock fått behållasin ursprungliga karaktär och visas för allmänheten. Också Tullgarnsslott är upplåtet för visning. Under detta anslag avlönas närmare 80lönegradsplacerade anställda, varav ca 25 i park- och trädgårdsvård och tolvför lokalvård. Härtill kommer ett tjugotalarvodister med uppdrag av deltids- eller bisysslekaraktär. Från anslagetutbetalas även andra driftkostnader för de kungliga slotten utom rentfastighetsunderhåll. Riksmarskalksämbetethar i anslutning till en framställning från ståthållarämbetet hemställt att 19 924000kr. anvisas för driften av de kungliga slottenunder nästa budgetår. Vid beräkningen av det angivna medelsbehovet har någon löneomräkning avutgiftsposten lönekostnader inte gjorts. Det generellaminskningskravet om har inte tillämpats för smärremyndigheter inom kulturområdet. Statsmakterna har också tillämpat sammasynsätt vad gäller den verksamhet som bedrivs av ståthållarämbetet. Vad gäller dekungliga slotten har en successiv utvidgning av visningsverksamheten ägt rumunder senare år. Verksamheten vid befinner sig nu i ettexpansionsskede. Ytterligare kommer att ställas i ordningför visning inom , och ett skulpturmuseum i det s. k. Orangeriet haröppnats. Museet innehåller svensk skulptur från 1700- till 1900-taletsbörjan i en miljö av orangeriväxter från . Ståthållarämbetetinskränker sig till att som reformönskemål framställa krav på medelmotsvarande en halv årsarbetskraft för att möjliggöra en rimlig visningsservicevid den expanderande verksamheten på . Vissa kostnadsökningarav automatisk natur avseende telefonservicen på samt för uppvärmning innefattas också i budgetförslaget. Beräknad ändring 1989/90 Prop.1988/89:100 Bil. Förvaltningskostnader (däravlönekostnader) Lokalkostnader (-h 749000) -(- 244000 * Av angivet belopp harinte . ställts till ståthållarämbetets disposition till följdav tillämpningen av en utgiftsram. Mitt förslag till medelstilldelning framgår av sammanställningen. Underanslaget beräknar jag medel för den begärda personalförstärkningen vidUlriksdals slott. Anslaget har också påförts . med anledning av RC organisationens upplösning. 2 Gemensamma frågor, avsnitt 4. Jag hemställer attregeringen föreslår att tillDe kungliga slotten: Driftkostnader för /90 anvisa ettförslagsanslag på . 1987/88Utgift 1988/89 Anslag 1989/90 Förslag 5 675 694 5 607000 7625000 Av anslaget /89 har . inte ställts till husge-rådskammarensdisposition till följd av tillämpandet av en utgiftsram. Husgerådskammarensuppgift är att svara för underhåll och vård av de konstverk, möbleroch andra inventarier i de kungliga slotten som tillhör staten men disponerasav konungen, att vetenskapligt bearbeta samlingarna samt att genom skrifteroch visningsverksamhet presentera samlingarna för allmänhet och forskare. Dessutomförvaltar husgerådskammaren de Bernadotteska familjestiftelsernas bestånd av möbler,konst och konsthantverksamt administrerar . Slutligen biträder husgerådskammaren vid tillfällig möblering förrepresentation o. dyl. Av medel från detta anslag avlönas ca 30lönegradsplacerade anställda. Husgerådskammarenanför att institutionen inte är ett museum men har det ansvar och de plikter som är basen ivarje statligt museum, förutom alla de uppgifter som sammanhänger medsamlingarnas status inom de Husgerådskammaren borde därför i deflesta avseenden kunnaerhålla resurser, som är självklara för de statliga museerna. Husgerådskammaren anser att den nuvarandesituationen måste förbättras högstavsevärt och presenterar ett tioårsprogram för uppbyggande av de samladepersonalresurserna. Med en sådan väsentlig förstärkning skulle husgerådskammarenfå möjlighet att hålla en godtagbar kontroll översamlingarnas kondition och åtminstone ha resurser för de mer akutavårdinsatserna. En förstärkning enligt den föreslagna tioårsplanen behöver isnitt uppgå till knappt tre tjänster , men för första året äskar kammaren de fyra absolut oundgängliga, jämteföljdkostnader för utmstning och lokaler. I förslaget ingår sålundalönekostnader för fyra tjänster somsnickare/möbelkonservator, fotograf, metallkonservator och tekniker. för att täckahusgerådskammarens kostnader för den personaladministrativa enheten inomriksmarskalksämbetet. Vidare har kostnaden för byte av fordon för dagligatransporter medtagits. omkostnadsanslagmåste dimensioneras så att akuta konserveringsarbeten kan utföras. Vidare harunder titeln uppförts en engångssumma om50000 kr. till anskaffning av persondator för registrering av de mycket stora och starkt efterfrågadebildsamlingarna under vård. Slutligen har 200 000kr. uppförts för fortsatt konservering av kungliga kistor i . anför att det är avyttersta nöd att kraftigt förstärkaresurserna vid husgerådskammaren. Underhållet och vården av de statentillhöriga, av statschefen disponerade samlingarna av möbler, textilieroch övrigt konsthantverk är så starkt eftersatt att situationen nu närmar sig vanvård av dessa kulturskatter. Den avhusgerådskammaren uppgjorda planenför en succesiv förstärkning av befintliga resurser är med hänsyn till det faktiska behovet försiktigt beräknad. Motdenna bakgrund hemställer riksmarskalksämbetet att husgerådskammaren /90 måtte tilldelas . samt att fortsatt uppräkningsker under kommande budgetår. Prop.1988/89:100 Bil. Förvaltningskostnader (däravlönekostnader) Lokalkostnader Beräknad ändring 1989/90 * Av angivet belopp harinte . ställts till husgerådskammarens disposition till följd avtillämpningen av en utgiftsram. Föredragandens överväganden Prop. 3 Jag anser att den avhusgerådskammaren begärda resursförstärknmgen är angelägenför att kunna tillgodose vården och dokumentationen av de värdefulla samlingarna i de kungliga slotten. Min bedömning avmedelsbehovet framgår av sammanställningen i det föregående. Utöver sedvanlig pris- och löneomräkning innebärmitt förslag en ökad medelstilldelning med1 , varav . utgör engångsanvisningför anskaffning av viss utrustning. Därutöver räknar jag även för nästa budgetår med . tillden särskilda tvååriga insatsen förrestaurering av de kulturhistoriskt mycket värdefulla kistorna i Riddarholmskyrkansom inleddes under innevarande budgetår. Anslaget har ävenpåförts . med anledning av RC organisationens upplösning. 2 Gemensamma frågor, avsnitt 4. Jag hemställer att regeringen föreslår att tillKungliga husgerådskammaren för /90 anvisa ettförslagsanslag på . Vid bifall tillmina förslag till medelsberäkning förnästa budgetår kommer första huvudtitelnsslutsumma för /90 att uppgå till . Detta betyder en ökning i jämförelse med det av /89 anvisade beloppet med . 1 Hans Maj:t Konungens och det 1 KungligaHusets hovhållning 1988/89:100 Bil.3 1 De kungliga slotten: Driftkostnader 3 Kungliga husgerådskammaren Totalt för kungliga hov- och slottsstaterna Bilaga4 till budgetpropositionen 1989 (andra huvudtiteln) Prop.1988/89 Bil. svarar för beredning avlagstiftningsärenden på mängaområden av samhällslivet. Tilljustitiedepartementet hör åklagarväsendet, huvudparten av domstolsväsendet,rättshjälpsnämnderna och de allmänna advokatbyråerna samt kriminalvärden.Inom departementets område faller också den verksamhet somutövas av justitiekanslern, datainspektionen, brottsförebyggande rådet,bokföringsnämnden och brottsskadenämnden. Polisväsendettillhör fr.o.m. kalenderärsskiftet 1988/89 ansvarsområde. Utgifterna inom justitiedepartementetsområde beräknas under /90komma att öka med 329,7 milj. kr. till5 068,4 milj. kr. Huvuddelen av verksamheten inom justitiedepartementetsverksamhetsområde avser uppgifter som direkt eller indirekt regleras genom lagstiftning.Myndigheterna har begränsade möjligheter att själva påverkaverksamhetens omfattning. Ytterst bestäms denna till stor del av brottsutvecklingenoch inom de olika delområdena av sådana faktorer som antalet anmäldabrott, mängden mål och dessas svårighetsgrad samt inomkriminalvärden av antalet utdömda frihetsstraff och strafftidernas längd. Åklagarväsendet hör enligt årets regeringsförklaring tilldet prioriterade området. Åklagarväsendet tillförs förstärkta resurserför utbildning, personaladministrationoch ADB-utveckling. Åklagarväsendet ingår iförsöksverksamheten med treåriga budgetramar. Som framhållits i årets regeringsförklaring skalldomstolarnas arbetsförhållanden förbättras. Anslagen till domstolsväsendethar därför i princip 1 1988/89 Isaml. beräknats utan tillämpning av huvudförslaget, somytterligare Prop. 1988/89:100 medelanslås till utbildning och ADB-utveckling. Domstolsväsendetkommer att gå in i en försöksverksamhet med treåriga budgetramar. har beläggningen vidkriminalvårdsanstalterna ökat med och vid häktena med ca 27procent. Antalet klienterinom frivården var 12 369, vilket ungefärligenmotsvarar 30 ärenden per tjänsteman. En ny lokalanstalt, benämnd Storboda, har tagits i brukunder året. I enlighet medriksdagens beslut skall en ny lokalanstalt uppföras i och de nuvarandelokalanstatterna i och bytas ut. Byggstart förlokalanstalterna i och beräknas ske under innevarande budgetåroch för Vänersborgsanstalten /91.