prop · GC031 · 1988-12-31 00:00:00 — Vi anser därför att ett viktigt inslag i det fortsattautvecklingsarbetet mellan stat och kommun bör vara att finna former förinformation och kunskapsuppbyggnad om det statliga regelsystemet.Stat-kommunberedningen bör i samråd med frikommunerna överväga hur denna frågaskall kunna bli en del i frikommunförsöket. Samtidigtsom förändringar av den statliga regleringen görs på det centrala planet årdet naturligt att frikommunerna överväger den egna förvaltningens sätt attfungera. Det är angeläget att sambandet mellan statliga regler och kommunernastillämpning av dessa uppmärksammas. Frikommunförsöket har gett osserfarenheter om kommunernas och landstingens egna regelsystem. Vid deninventering som gjordes i frikommunerna framkom att förvaltningarna oftaupplever de egna reglerna som hinder för verksamheten. På det statliga områdetpågår ett omfattande arbete med att förenkla och ta bort regler. Olika metoderhar använts för att tvinga fram ett ställningstagande tiU behovet av varjeenskild regel. Exempel på sådana åtgärder är "solnedgångsbestämmelser"och "stupstockar". De erfarenheter som kommit fram i det statligaregelförenklingsarbetet borde kunna komma kommuner och landsting till nytta.Även i detta avseende bör stat-kommunberedningen kunna ta initiativ och medfrikommunerna överväga hur denna fråga skall kunna tas upp iförsöksverksamheten. Ettutredningsarbete pågår om kommunallagen. I vår rapport framhöll vi attkommunernas och landstingens handlingsfrihet bör vidgas. Det är enligt vårmening naturligt att de principer som ligger bakom kommunallagens utformningslår igenom i speciallagstiftningen. Ett kommunalrätisUgt utredningsarbete börinitieras för att skapa en enkel och flexibel lagstiftning på alla områden.Även här anser vi att en försöksverksamhet kan vara lämplig för att kommavidare med vissa frågor. I de fall hinder finns i lagar och andra författningarför exempelvis samarbete mellan landsting och kommuner bör beredningen initieraförändringar. En utveckling motramlagstiftning och målstyrning innebär att arbetet med uppföljning och utvärdering behöver ägnas ökad uppmärksamhet. Stat-kommunberedningen har regeringens uppdrag att behandla dessa frå gor. Det viktigaste syftet med ett nytt uppföljnings- och utvärderingssys tem skall vara att redovisa hur verksamhetsmål uppfylls, vilka problem som orsakar brister i måluppfyllelsen, effektiviteten i verksamheten och vilka tecken som tyder på att en revision av lagsfiftningen kan vara befo gad. Vi har tillsammans med bl.a. kommunförbunden, och statskontoret inlett ett kartläggningsarbete. Metoder för uppföljning och utvärdering av verksamhet inom olika kommunala områden behöver dock prövas i praktiken. Detta bör enligt vår mening vara en lämplig fråga att ta upp i frikommunförsöket. Arbetssättoch utvärdering bör ses över Prop.1988/89:1 Bilaga 1 Riksdagsbeslutetom en utvidgad försöksverksamhet med en friare nämndorganisationinnebär att stat-kommunberedningens ansvar för frikommunförsöket förlängs framtill . 1 betänkande framhålls vikten av attförsöket utvärderas och att den parlamentarikergmpp som är knuten tillberedningen deltar i detta arbete. Dessa ställningstaganden innebär att en nyplan för utvärderingsarbetet behöver utarbetas. Betydande insatser bör ocksåliksom hitfills göras för att bistå frikommunerna i deras utvecklingsarbete. Ennära samverkan med och är härangelägen. Det är vidare väsentligt att informationsfrågorna ägnas storuppmärksamhet. Detta kan ske genom tidskriften och informationsbladetFrikommunnytt. Genom dessa åtgärder bör kunskap och erfarenheter omförsöksverksamheten kunna förmedlas till aUa landets kommuner och landsting. Enframgångsrik försöksverksamhet bygger på en aktiv och positiv medverkan frånolika intressenter. Vår erfarenhet av det hittUlsvarande arbetet är att hinderoch motstånd redovisats från olika fackområden. Detta har försvårat arbetet medatt få till stånd angelägna försök inom olika områden. Vi anser därför attriksdag och regering klart måste markera frikommunförsökets betydelse för attutveckla den offenfiiga sektorn. Detsvenska frikommunförsöket har väckt uppmärksamhet såväl inom som utom vårtlands gränser. Olika länder har tagit del av våra erfarenheter. Av dentidigare redovisningen framgår att olika frikommunförsök startats ellerplaneras i efter svenskt mönster. Ett viktigt inslag i det fortsattaarbetet bör därför vara att befrämja ett ömsesidigt utbyte av erfarenheter omde olika frikommunförsöken mellan de nordiska länderna. Frikommuner och frilandsting som utsågs Prop.1988/89:1 Bilaga 1:1 Gbgs/-länslandsting 1988/89:1 Bilaga 1:2 omdels fortsatt giltighet av lagen (1984:382) om försöksverksamhet med en friarekommunal nämndorganisation, dels ändring i samma lag; utnircliid den 24 m;irs 1988. Enligt bcslul' föreskrivs i fniga om lagen(1984: .182) om Törsöksverksamhet med en Triare nämndorganisalion (/('/.v aU lagen, som gäller till utgången av är 1988.skull fortsälla att gälla till utgängen av är 1991. <'/.v att 1. 6 oeh 8 SS skall ha följande lydelse. Lagen kommer därför att ha följande lydelse från och medden dag d.l denna lag träder i kraft. 1 § Kommuner och landstingskommuner får i enlighet medföreskrifter na i denna lag bedriva försöksverksamhet med en annan nämndorganisa lion än som föreskrivs i lag eller annan författning. Föreskrifterom vilka kommuner och landstingskommuner(försökskommuner) som försöksverksamheten skall avse meddelas av regeringen. Liif;11988:136). 2 § Försöksverksamheten kan avse säväl nämnder med helaförsöks-' kommunen som verksamhetsområde (centrala nämnder) som nämnder med uppgifter som avser en del av försökskommunen eller någon anlägg ning i denna Onluhi oryiin]. Meii fiilliiiiikliite avses I lagen kommunfullmäktige ochlandstinget. 2 a § Om fullmäktige beslutar det. fär en nämnd i en försökskommun,ulan hinder av vad som föreskrivs i 3 kap. 12 S tredje stycket och MS andrastycket kommunallagen (1977: 179) eller i någon annan författning om anmälan avbeslut som har fattats med stöd av uppdrag från nämnden, besluta om i vilken utsträckningsådan anmälan skall ske. Beslut som inte anmäls skall protokollföras särskilt,om beslutet får överklagas enligt 7 kap. kommunallagen. Lcig (1986:97). Uikom frän (ryckei Om I ryck 1986/87:91. KU 1987/88: 23. rskr. :FS 1988: 136 Centrala nämnder 3 S Fullmäktige i en försökskommunfår uppdra åt en eller flera nämnder att helt eller delvis handha förvaltningoch verkställighet som annars enligt lag eller annan författning ankommer på enviss annan nämnd. Delta gäller inte uppgifter som ankommer på kommunstyrelse,förvaltningsutskott, folkhögskolestyrelse och valnämnd. 4 8 En nämnd får inte med stöd av 3 Sges i uppgift att bestamma om rättigheter och skyldigheter för försökskommuneni ärenden i vilka nämnden har att företräda försökskommunen som part. 5 S När en nämnd fullgör sådantuppdrag som avses i 3 §, gäller vad som är föreskrivet i lag eller annanförfattning om den nämnd på vilken uppgifterna annars ankommer. Prop.1988/89:1 Bilaga 1:2 6 § Upphör verksamheten hos en ceniral nämnd sedannämndens uppgifter efter beslut av fullmäktige enligt denna lag har tagitsöver av en eller flera andra nämnder, skall ledamöterna och suppleanterna i dencentrala nämnden anses entledigade utan vidare åtgärd. Lna 11988:136). 7 8 Fullmäktige i en försökskommun får inrätta en institutionsstyrelse som för en eller flera anläggningar får handha förvaltning och verkställig het som enligt lag eller annan författning ankommer pä miljö- och hälso skyddsnämnden, skolstyrelsen och socialnämnden. Som förutsättning här för gäller att uppgiften på grund av sin begränsning till anläggningen ocK sin beskaffenhet i övrigt lämpar sig för handläggning i en institutionsstyrel se. 1 fråga om institutionsstyrelser som inrättas med stöd avdenna paragraf skall 2 5 andra stycket. 3 8 andra stycket. 4 8 andra stycketoch 5 8 lagen (1979:408) om vissa lokala organ i kommunerna tillämpas. 8 8' Fullmäktige i én försökskommun fårlägga en uppgift på ett lokalt organ också i sådana fall då kravet påanknytning till kommundel eller begränsning till anläggning enligl lagen(1979:408) om vissa lokala organ i kommunerna eller enligt 7 8 inte äruppfyllt. Lag (1988:136). 9 8 Fullmäktige i en försökskommunfår inrätta särskilda organ för att handha förvaltning och'verkställighet underett lokalt organ. I fråga om sådana särskilda organ skall 4 8 lagen (1979:408)om vissa lokala organ i kommunerna tillämpas; Ett särskilt orgah får dock inteväcka ärende hos fullmäktige. Desn budgetförslag skall lämnas till det lokalaorganet inom den lid som detta har bestämt. Lug (1986:97). ' Ändringen inncbtir all förslå stycket sislameningen och andra stycket upphävs. Denna lag'träder i kraft den . 1988/89:1 Bilaga 1:2 ' I9X«: l.ift. Förteckning över ställningstaganden till Prop. 1988/89: i frikommunernasförändringsförslag* Bilaga i: 3 - Kommunerna har getts möjlighet att göra avsteg frånkravet på särskild socialnämnd, miljö- och hälsoskyddsnämnd, byggnadsnämnd ochskolstyrelse. - Kommuner och landsting får full frihet att föraöver uppgifter mellan olika nämnder. - Kommunerna får inrätta institutionsstyrelser inomområdena för socialnämnden, miljö- och hälsoskyddsnämnden, ochskolstyrelsen. - Uppgifter kan lämnas till lokala organ även omuppgiften inte är begränsad till kommundelen. - Kommunerna får inrätta särskilda organ för att hahand om viss förvaltning och verkställighet under ett lokalt organ, t. ex. fören by eller ett bostadsområde. - Kommuner och landsting får göra avsteg från kravetpå att beslut som har fattats med stöd av delegering från en nämnd skallanmälas till nämnden. Reglerna om kallelse till fullmäktiges sammanträdenhar förenklats så att kallelse kan ske även på annat tillförlitligt sätt än medposten. Ökade möjligheter har getts att utveckla brukarinflytandeti den kommunala verksamheten. Möjlighetför en minoritet i fullmäktige att besluta om én folkomröstning. - Kommunerna har möjlighet att göra avsteg frånkravet på särskild byggnadsnämnd. - Kommunerna får inrättainstitutionsstyrelse inom område. * I de fall flera kommunertagit upp samma önskemål anges här frågan endast en gång. Generella åtgärder Prop. - Kommunerna har fått beslutanderätt i fråga omplaner. ' - Statliga myndigheters granskning av planer harbegränsats. - Varierad bygglovsplikt genom kommunala beslut. - Förenklad bygglovshantering med bl. a. flexiblarekrav på nybyggnadskarta, utsättning och besiktningar. - Utökade möjligheter till dllfälliga bygglov. - Förenklingar i fråga om byggnadsnämndensverksamhet. - får möjlighet att nedsätta ellerefterge byggnadsavgift. Ingahinder i statliga regler - Muntligt plansamråd med lantmätare möjligt före planfastställelse. - Samordning kan ske av bygglov med annan lovgivning. - Lämplighetsprövning av bebyggelse möjligt på gmndvalav planskisser. -har haft regeringens uppdrag att i samverkan med ,lantmäteriverket och länsstyrelsernas organisationsnämnd lämna särskildrådgivning till frikommunerna. En rapport har avlämnats som översänts tillsamtliga kommuner. - Överföring av fastighetsbildning ochfastighetsregistrering till kommunerna. - Rätt för kommun att själv fastställa och uppbäraförrättningsavgift för fastighetsbildning. - Slopad skyldighet att infordra yrkesinspektionens yttrande. - Befrielse i vissa fall från krav på bygglov. - Bygglov som inkluderar alla erforderliga tillstånd. - Bygglov kompletteras med "servitut" därbyggherren godkänner störningar från verksamhet på grannfastighet. - Ändringar i besvärsordningen inom plan- ochbyggområdet. - införs tidigare ifrikommunerna. - Möjlighet att genomdriva gårdssamverkan inomkvarter med mer än en fastighetsägare. - Frikommunerna får besluta om bostadslån förnybyggnad av småhus som skall bebos av lånesökanden. - Frikommunerna får också besluta om bostadsanpassningslånoch bostadsanpassningsbidrag i kombination med bostadslån. - beslutanderätt är vidare möjlig i fråga omstatligt stöd till vissa förbättringsåtgärder. -Ändring i låneregler så att eftersatt underhåll, energibesparande åtgär-. deroch eget arbete får ingå i låneunderlaget. - Kommunerna har möjlighet att göra avsteg frånkravet på särskild skolstyrelse. - Kommunerna får inrätta institutionsstyrelse inomskolstyrelsens område. - Kommunerna har getts möjlighet att fritt fördelabasresurser, förstärkningsresurser och tilläggsbidrag mellan olikaskolenheter. Vidare har kommunerna getts rätt att utan länsskolnämndensmedverkan besluta om anordnande eller indragning av skolenheter. - Kommunema får använda mindre resurser förundervisningen i B-språk än som sägs i föreskrifter. Deresurser som inte utnyttjas får användas för undervisning i andra ämnen. - Kommunerna och landsUngen ges rätt att fritt fördelastatsbidraget till lokal skolutveckling m. m. mellan personalutbildning ochlokalt utvecklingsarbete. - Landstingen får i stället för ochlänsskolnämnden fördela elevplatsema på studievägar inom dels vård-,,social-och kon-, sumtionssektorn (VSK-sektom), dels jordbmks- och skogsbmkssek- , . ;torn (JST-sektorn). . , - Kommunfullmäktige i en försökskommun får uppdra åtett Ipkalt organ att handlägga frågor om statligt reglerade tjänster somrektor, biträdande skolledare, lärare och syo-funktionär. - Kommunerna och landstingen får i stället för länsskolnämndentillsätta tjänster som rektor och studierektor i gmndskolan och gymnasieskolan. - Lärare vid musikskola får under vissa fömtsättningarge undervisning i musik även i . - Kommunerna ges möjlighet att anordna utbyte mellanlågstadielärare och förskollärare. - Kommunerna och landstingen får pröva friare formerför samverkan i 74 - Kommunema ges frihet när det gäller fördelning av PRAO-verksamhe- Bilaga 1: 3 ten på olika sektorer. - Kommunema ges rätt att själva besluta att en klasseller gmpp som tillhör årskurs 1 eller 2 i gmndskolan skall vara fria frånskolarbete en skoldag . - Friare regler för beslut om läsårets förläggninghar medgetts för läns landstings gymnasieskola för jordbmks-, skogsbmks-och trädgårdsutbildning. - Möjlighet till ämneskombinationer i SO- och NO-ämnenm. - Ändring av meritvärderingssystemet vid lärartillsättningar. - Friare disposition av skolledningsresurserna. - Förenkling av bestämmelserna om huvudlärare ochinstitutionsföreståndare i gymnasieskolan. - Möjlighet att medge undantag från bestämmelser omlägsta elevantal för att påbörja kurs inom vuxenutbildning. - Bättre anpassning av skolhälsovårdsinsatserna tillaktuella förhållanden. - Förenklat förfarande för resursfördelningen tillkommunal vuxenutbildning. - Större frihet att anpassa kurser och linjer inomgymnasieskolan till den lokala arbetsmarknaden. - Förenklat statsbidragssystem för gymnasieskolan. - Möjlighet för landstingen att finansiera enstakakurser inom högskolan med egna medel. Ingahinder i statliga regler - Möjlighet för en kommundelsnämnd att fastställalokala arbetsplaner för skolan. - Kommunalt uppföljningsansvar för 16-17-åringar ävenom kommunen saknar egen gymnasieskola. - Inrättande av särskilda flickklasser vid tekniskalinjer inom gymnasieskolan. - Tilldelningen av resurser till utbildningsplatserinom gymnasieskolan görs oberoende av om utbildningen innehållerpraktikavsnitt. - Större möjlighet att inom gymnasieskolan inråttalinjer för specialkurser särskilt anpassade för kommunens behov. - Möjlighet att besluta om bl. a. organisationen avviss del av specialkurserna i gymnasieskolan. - Frihet att omfördela platser mellan den s. k.direktramen och lilla ramen - Friare regler i fråga om intagning tillspecialkurser i gymnasieskolan. - Möjlighet att använda statsbidrag till lokalskolutveckling för att anställa Bilaga 1: 3 en fortbildningsansvarig för s.k. LUVA-medel. - Möjlighet för kommunen att finansiera del av enskolchefstjänst med statliga medel. - Möjlighet för skolstyrelsen att införa en veckaslov . - Möjlighet att göra avsteg från skolöverstyrelsensföreskrifter om högsta antal lektioner för kurser inom kommunalvuxenutbildning. - Möjlighet att inom den kommunala vuxenutbildningenanvända för undervisning i grupper med färre deltagare än tolv samtspecialdestinering av till folkhögskolor som anordnar utbildningtill arbetslös ungdom inom ramen för projekt ungdomsarbete. - Kommunalisering av syo-konsulenterna. - ackvisition av genom syo-konsulenterna. Miljöskydd och naturvård m.m. Försöksmöjligheter - Kommunema har möjlighet att göra avsteg från kravetpå särskild miljö-och hälsoskyddsnämnd. - Kommunerna får inrätta institutionsstyrelse inommiljö- och hälsoskyddsnämndens område. - Kommunerna har getts möjlighet att ta överlänsstyrelsens tillståndsprövning enligt naturvårdslagen i fråga om rätt attsätta upp reklamskyltar o.d. - Kommunerna har getts möjlighet att bedriva försöksom innebär att anmälningar om miljöfarlig verksamhet skall göras tillkommunens miljö- och hälsoskyddsnämnd i stället för till . - Kommunerna har getts möjlighet att ta överlänsstyrelsens beslutanderätt enligt miljöskyddslagen i fråga om tillstånd attanlägga motorsportbanor och vissa skjutbanor. - Kommunemas miljö- och hälsoskyddsnämnder har gettssamma befogenheter som att ingripa mot försummelser i fråga omvård och behandling av djur. - Kommunernas miljö- och hälsoskyddsnämnder har gettsmöjlighet att bevilja dispens från kravet på årlig hälsokontroll av personalsom arbetar med livsmedel. - För kommun har en särskild delegation förvissa ärenden i lantbmksnämnden inrättats. -Miljö- och hälsoskyddsnämndens personal får i stället för läkare eller legitimeradsjuksköterska lämna den årliga hygieninformation som skall ' sketill personal som arbetar med livsmedel. Inga hinder i statligaregler Prop. - överföring av tillsynsansvaret i fråga omgränsvärdeskontroll och be- ' ° siktning av vissa VA-anläggningar frånlänsstyrelsen till kommunen. - Möjlighet för kommunen att ta över länsstyrelsensdispensrätt enligt 16 § naturvårdslagen i fråga om byggande inomstrandskyddsområde. - Upphävande av rätt att överklagaett kommunalt beslut enligt 15 och 16 §§ naturvårdslagen. - beslutanderätt i fråga om täkttillstånd. - beslutanderätt i fråga om förordnande ochföreskrift om undantag från strandskyddsbestämmelser som avses i 15 § andrastycket naturvårdslagen. - Överföring av tillståndsprövningen för bilskrotsverksamhetfrån till kommunen. - Frikommunerna får tillämpa särskilda trafikreglerför att genomföra trafikintegrering i bostadsområden. - Försök i frikommunerna har pågått om kommunalbeslutanderätt om lokala trafikföreskrifter i vissa fall. Förslaget har gjortsgenerellt och gäller nu för alla kommuner. - Krav på tillstånd har avskaffats föranläggningar utanför vägområde som kräver bygglov. - Kommuner som är väghållare har tagit överbeslutsbefogenheter från för en del frågor. - Trafikhuvudmännen får rätt att bedriva lokal ochregional kollektivtrafik utan linjetillstånd. - Kravet på trafiktillstånd för landstingetshandikappfordon kommer att slopas. - Kommuner som är väghållare får överta ansvaret förviss skyltning från . Ingahinder i statliga regler - Enspeciell "storstadsmodell" för vägvisning frän europavägnätet till en kommun. - Kommunalbeslutanderätt för transport av farligt gods inom kommunen. Hälso-och sjukvård, social omsorg m. m. Prop. - Kommunerna har möjlighet att göra avsteg frånkravet på särskild socialnämnd. - Kommunerna får inrätta institutionsstyrelse inomsocialnämndens område. - Kommunerna har getts möjlighet att ta överdriftansvaret för primärvården från . - Landstingen har getts möjlighet att ta ut enhetligapatientavgifter för läkarvård och annan sjukvårdande behandling. - Kommunerna får ta över länsstyrelsensbeslutanderätt i fråga om tillstånd för enskilda personer ellersammanslutningar att bedriva förskole-eller fritidshemsverksamhet. - Landstingen har getts möjlighet att tillämpa ettenklare sakkunnigförfarande vid tillsättning av tjänst som chef vid enhet förspecialisttandvård. - 1 har en försöksverksamhetmöjliggjorts med förlängd egen sjukskrivning som innebär att sjukintyg fordrasförst fr. o. m. femtonde dagen. - I bl. a. har försök med receptförskrivningsrättför distriktssköterskor möjliggjorts. - I kommun har en försöksverksamhet startatsmed överföring av administrationen av socialbidrag från kommunen tillförsäkringskassan. - I bl.a. kommun har det öppnats möjlighet försöksverksamhet där biträder föräldrar med attfastställa och jämka underhållsbidrag till barn samt lämnar förhandsbesked omskäligheten av vissa underhållsbidrag när det gäller bidragsförskott. - kommun har getts bidrag till ettutvecklings- och förnyelseprojekt inom barnomsorgen. - kommun har getts bidrag till ettutvecklings- och förnyelseprojekt inom den sociala hemhjälpen. - Landstingen har getts ökad organisatorisk frihet ifråga om omsorger om psykiskt utvecklingsstörda. - Statsbidragen till öppen missbmkarvård fårdisponeras friare. - De nya reglerna för statsbidrag till kommunalbarnomsorg tillgodoser önskemål om avsteg från statsbidragsreglerna förfritidshem. - Landstingen har getts möjlighet att medge dispensfrån gällande behörighetsbestämmelser vid förordnande av icke behörig vikariepå vissa läkainjänster. - Sjukvårdshuvudmännen har fått särskilt statsbidragför att öka operationskapaciteten inom sjukvården. - Förslag har lagts fram om ett nytt och förbättratbilstöd till handikappade. Inga hinder i statligaregler - Flexiblare regler för arbete vid sjukskrivning (arbetsprövning). - Möjligheter till visst arbete vid sjukskrivning. - Personliga befattningar genom överföring av försäkringsmedel. 1988/89:1 Bilaga 1:3 - Möjlighet att införa förlängd föräldraförsäkring ien kommun. - Möjlighet till ersättning från försäkringskassanför resor m. m. i samband med vård utomlands. - Möjlighet att använda statsbidraget tillförskolekonsulenter friare. - 1 lokala arbetsförmedlingsnämnder som inrättats ifrikommunerna har fyra kommuner getts rätt att utse ordförande. I övrigakommuner utser kommunen vice ordförande. - Arbetsförmedlingsnämnderna i frikommunerna hargetts ökad frihet att disponera statsbidragen till beredskapsarbete ochrekryteringsstöd. - Beredskapsperiodens och rekryteringsstödets längdfår avgöras fritt upp . - Resurser som avsatts för beredskapsarbete ochrekryteringsstöd får användas för särskilda insatser för ungdomar som fyllt 18år eller, om de har avslutat gymnasieutbildning, . - Landstingen ges möjlighet att sluta olikasysselsättningskontrakt med länsarbetsnämnden som bl. a. innebär en kombinationav beredskapsarbete och arbetsmarknadsutbildning omfattande 12 månader inomvårdområdet. - kommun har getts möjlighet att erbjudapraktik hos privata arbetsgivare åt personer i kommunalt beredskapsarbete. - Inom ramen för det s. k. projekt ungdomsarbete iÖrebro har det varit möjligt att inrätta ungdomsarbete hos enskildaarbetsgivare. - kommun har fått bidrag till ettprojekt med integrerad svenskundervisning och arbete för flyktingar. - Genom den nya organisationen förarbetsmarknadsutbildningen (AMU) och de ökade möjligheterna för kommuner attbedriva uppdragsutbildning tillgodoses önskemål om ett utökat samarbete mellanAMU och den kommunala vuxenutbildningen. - Möjlighet har öppnats att placera ungdomar, somfyllt och genomgått en minst tvåårig gymnasieutbildning, i ungdomslag. Inga hinder i statligaregler Prop. - Möjlighet att med stöd av den s. k. främjandelagengenomföra utbyte av '''ea 1 -> arbetstagare mellan olika arbetsgivaregenom medverkan av arbetsförmedlingen. - Projekt för förståndshandikappade med medverkan avSamhall. - Lagändringför att möjliggöra tidigareläggning av pensionsavgångar. Frikommunfrågor i övrigt Försöksmöjligheter - Stiftelser som förvaltas av kommunerna undantasfrån tillsyn om förmögenheten är . - En frikommun har på försök tagit överbeslutanderätten i vissa skyddsrumsärenden från . - Kommunerna får ta över ochpolismyndighetens beslutanderätt för tillstånd att anordna bingospel och vissaandra lotterier. - Statsbidrag till konsulentverksamheten inomhemslöjden kan utgå till annan huvudman än .