prop · GC0392 · 1988-12-31 00:00:00 — Regeringen prövar frågor om bearbetningskoncession. VarkenGL eller ML ger rätt att påbörja bearbetning förrän mark har anvisats förändamålet. Markanvisning sker vid förrättning efter särskild ansökan tillbergmästaren. Därvid bestäms ersättning för skada och intrång till berördasakägare. Detav statsmakterna fastställda övergripande mineralpolitiska målet är alt skapaförutsättningar för en livskraftig svensk mineralindustri. Ett annat mål är attskapa förutsättningar för en god försörjning med mineralråvaror för densvenska industrin. Ett mål är också att tillförsäkra staten del av detekonomiska resultatet av verksamheten. För att uppnå detta skall mineralpolilikenfrämja nyttiggörandet av egna mineralresurser. Därvid är det ocksåviktigt att de för samhället mest fördelaktiga avvägningarna görs mellanintresset av att ta till vara mineralfyndigheter och allmänna intressen avannat slag. Lagstiftningen är ett av instrumenten för att uppnå demineralpolitiska målen. 2Tillstånd till undersökning och förlängning 1988/89:92 Bilaga 1 Särskilttillstånd skall krävas för undersökningsarbete med vissa smärre undantag. Ensökande skall ges tillstånd om han kan lämna ett rimligt motiv för sittantagande all undersökning av området kan leda till upptäckt av koncessionsbelagtämne. Ansökan skall avslås om sökanden uppenbariigen saknar möljlighel elleravsikt alt fä lill stånd ändamålsenligt undersökningsarbete. Särskilda krav påkompelens ställs om ansökningen gäller olja, gasformiga kolväten ellerdiamant. Tidenför ansökan avgör vem av flera kompetenta sökande som skall ha tillståndet. Systemetmed tre undersökningsperioder tas över från GL. Kravet på aktivitet skärpsnågot. För att få tillståndet föriängt skall sökandenvisa atl han har ulfört ändamålsenligt undersökningsarbete eller all han harhaft ett rimligt motiv underlåta detta samt göra troligt att sådantundersökningsarbete kommer atl inledas . IngaviUkor skall kunna ställas i tillståndet utom beträffande olja och gasformigakolväten. Föratt få föriängning i ytterligare högst skall sökanden liksom förnärvarande enligt GL visa synnerliga skäl. Tillståndshavarenskall kunna som är fallet enligt ML avstå från tillståndet under löpandeundersökningslid. Tillståndlill undersökning erhålls enligt GL genom inmutning och enligt ML genomundersökningskoncession. Enligt allmän uppfattning har GLs bestämmelser omundersökning fungerat bra. Vi har därför ansett atl dessa bestämmelser i stortsett bör behållas i den nya lagen. Det är emellertid angeläget att tillståndetutnyttjas för så intensivt undersökningsarbete som möjligt och att det intebehålls längre än nödvändigt. Vi har övervägt ell flertal åtgärder för allåstadkomma detta. Vi har stannat för att föreslå en viss skärpning iförhållande till GLs regler om kraven för att få undersökningstillstånd och enskärpning av kravet på aktivitet för atl få föriängning. Beträffandeolja, gasformiga kolväten och diamant föreslås att särskilda krav skall ställaspå sökandens lämplighet för att han skall få tillstånd. Skälet härtill är altredan prospektering efter ämnena är komplicerad och kräver omfattandeekonomiska och tekniska resurser hos prospektören. I undersökningstillstånd somgäller olja och gasformiga kolväten skall också villkor få ställas. Anledningentill della är att prospekteringen efler dessa ämnen ställer krav på omfattandesäkerhetsföreskrifter. I övrigt skyddas allmänna intressen och enskild rätt avbestämmelser i lag. Därför behövs ingen möjlighet atl föreskriva villkor itillståndet i dessa hänseenden. Enligt GL är den förstaundersökningsperioden alllid . Förlängning kan sökas i sänder.Ibland tar undersökningen än . Det är angeläget all områdeninte blockeras för prospektörerna i onödan. Vi föreslår därför att innehavarenskall kunna avstå från tillståndet innan tre har gått. 1988/89:92 Bilaga 1 3Sambandet mellan undersökningsverksamhet och rätten att bearbeta upptäcktamineral UndersökningstillslåndskaU inte obligatoriskt ge rätt till kommande bearbetning. Sökandenskall ha möjlighet att i samband med ansökan om sådant tillstånd eller senareunder undersökningstiden begära bindande förhandsbesked huruvida han framförandra kommer att få bearbetningskoncession. Haringen sökande erhållit företrädesrätt skall vid konkurrens ombearbetningskoncessionen beaktas särskilt om någon har påvisat eller bearbetatkoncessionsmineral inom området. EnligtGLs bestämmelser tillfaller undersökningsrätlen den som först kommer in medansökan, medan ML innebär alt myndigheten diskretionärt avgör om sökandenskall få denna rätt. Vidare innebär GL att inmutaren har rätt atl bearbeta ochtillgodogöra sig den fyndighet han hittar. Bestämmelserna i ger inteinnehavaren av en undersökningskoncession denna rätt men i sådana koncessionerföreskrivs så gott som alltid att innehavaren skall ha företräde framför andratill bearbetningskoncession om en sådan blir aktuell inom undersökningstiden. De mer eller mindreautomatiskt verkande bestämmelserna i har kritiserats därför att de intemedger tillräckligt inflytande för staten över tillståndsgivningen. Vi har hafti uppdrag atl föreslå ett koncessionssystem liknande del i ML. Emellertid minska prospekteringsviljan att helt bryta sambandet mellanundersökningsverksamheten och rätten till bearbetning. För all undvika dettaföreslår vi att innehavaren av ell undersökningstillslånd på samma sätt somnu är fallet enligt ML skall ha rätt lill förhandsbesked om huruvida hanframför andra kommer alt få bearbetningskoneession. Om en sådan företrädesrättinte finns är del ändå ofta lämpligt att ge bearbetningskoncessionen åt den somhar varit verksam inom området genom undersökning eller bearbetning. Sådanverksamhet bör därför beaktas särskilt vid koncessionsprövningen. 1988/89:92 Bilaga 1 Föratl bearbeta skall krävas särskilt tillstånd (koncession). MLsbestämmelser läggs i princip till grund för förvärv och innehav avkoncessionen. Förkoncession skall krävas att en fyndighet som sannolikt kan ekonomiskttillgodogöras blivit påträffad. Pä sökanden skall ställas kravet att han ärlämplig att bearbeta fyndigheten oeh att dennas belägenhet inte gör detolämpligt att han får koncessionen. Verksamheten får vidare inte vara olämpligmed hänsyn till intresset av att mineraltillgångarna utforskas och tillvarataspä ett ändamålsenligt sätt. Det skall också krävas att bestämmelserna i 2 och3 kap. NRL inte utgör hinder mot koncessionen. Förhandsbeskedom rätt tiU bearbetning är bindande om sökanden alltjämt uppfyller delämplighetskrav som har legat till gmnd för beskedet. Gör sökanden inte deteller saknas förhandsbesked skall vid konkurrens den sökande som ur allmänsynpunkt är mest lämplig erhålla koncessionen. Sökandens verksamhet inomområdet skall härvid särskilt beaktas. Iverksamhet som koncessionen avser skall staten ha rätt till andel med hälften.Den nuvarande försvarsavgiften får ingen motsvarighet för nya rättigheter. Rättsförhållandetmellan staten och exploatären i fräga om bearbetningskoncession regleras genombestämmelser om samäganderätt, liknande dem i GL. Koncessionskall ges , , om inte sökanden begär . Koncessionförlängs utan prövning med i sänder om bearbetning pågår, om inte koncessionshavarenbegär . Koncessionkan även i annat fall förlängas efter prövning. Sådan föriängning sker pä , om inte sökanden begär . Bestämmelserna om statsgmvefältoch inlösen av rätt till utmål i GL får ingen motsvarighet i den nya lagen. Vi har enligt direktivenhaft att utgå ifrån ett system som huvudsakligen bygger på koncessionsprincipenoch där frågan om bearbetningsrätt prövas av en statlig myndighet. Vidkoncessionsprövningen skaU prövas om det är önskvärt att utvinningöverhuvudtaget kommer till stånd. Därvid skall en avvägning göras mellanintresset av att utvinna mineralet och andra intressen som kan stå i konfliktmed detta. TiU exempel kan pågående markanvändning komma all omöjliggöras avbearbetningen. Prövningsmyndighelen får då avgöra vilken markanvändning som ärmest angelägen. Om bearbetning avfyndigheten bedöms önskvärd skall myndigheten avgöra om sökanden är lämplig attbedriva verksamheten. kerom koncession kan det bli fråga om att avgöra vilken sökande som är Prop.1988/89:92 mest lämplig. Sådant besked om företrädesrätt som vi har talat om idel Bilaga 1 föregående är dock bindande. Enligtdirektiven skall prövningen vara beroende av sökandens förutsättningar atttillvarata fyndigheterna. Det är enligt vårt förslag i huvudsak två moment somingår i lämplighetsprövningen. Detförsta momentet hänför sig till sökandens förhållanden. Myndigheten skall se lillatt koncession ges endast ål den som kan antas ha tekniska och ekonomiskaresurser att bedriva rationell undersökning och bearbetning samt även i övrigtär lämplig för uppgiften. Med det senare avses att företagel är seriöst i merallmän bemärkelse, dvs. har en vilja att bedriva ändamålsenlig gruvdrift. Somgrund för bedömningen torde i de flesta fall kunna läggas företagets tidigareverksamhet. De tekniska och ekonomiska resurser som är erforderliga varierarväsentligt mellan olika fyndigheter. Bedömningenbör ske utifrån vad som krävs med hänsyn till fyndighetens beskaffenhet. 1lämpligheten ingår även en bedömning med avseende på mineralet som sådant.Myndigheten kan anse att undersökning och bearbetning av viss typav bör anförtros en viss exploatör. Detta kan vara fallet medexempelvis av försvars- och utrikespolitisk betydelse eller mineralsom har stor betydelse för folkhushållet. Sådana utgör ex. olja, gasoch uran, som är koncessionsbelag-da i ML. Delandra momentet i prövningen hänför sig till områdets belägenhet i förhållandetill andra mineralrättigheter. Prospektering från mer än en organisation har ivissa fall lett till att inmutningar och utmål med olika ägare ligger tättintill varandra. Delta skulle kunna försvåra eller förhindra rationell prospekteringoch bearbetning. Vi anser atl man bör ta till vara möjligheterna atl i enkoncessionsprövning så långt möjligt förebygga en ineffektiv arrondering avmineralrättigheterna. Det krav som finns i såväl GL som ML på att fyndighetenskall vara sannolikt ekonomiskt utvinningsbar för att tillstånd skall ges harvi inte funnit skäl atl ändra på. Detär angelägel all innehavaren av en bearbetningskoncession utnyttjar denna somdet är avsett. Enligt GL har staten ingen möjlighet att tvinga en utmålshavaretill aktivitet. Staten får dock kronoandel, dvs. hälften i alla utmål som läggsför annan. Därigenom får staten rätt att mot exploatörens vilja starta ellerutöka bearbetning, s.k. brytningsvitsord. Samma rätt har exploatören gentemot staien.Den mest aktive gynnas alltså. Vi har enligt direktiven all utgå ifrån allstatligt dellagande alltjämt skall vara möjligt enligt den nya lagen. Enligt MLkan staten ges obegränsad del i verksamheten. En sådan bestämmelse i den nyalagen skulle enligt vår mening vara alltför långtgående för näringsidkaren ochkunna medföra alt bearbetningen minskar. Vi föreslår därför all statenges samma möjligheter till deltagande som enligt GL. Vi utgår från att avtal omförvaltningen träffas. För fall där så inte sker måste dock bestämmelser omsamäganderätt finnas. Vianser emellertid inte att det statliga inflytandet över den pågående verksamheten inom koncessionsområdena därmed är tillfredsställande. Dessa områden är alltför många och vidsträckta för alt staten med rimliga 145 10 1988/89. resurser skall hamöjlighet att utöva tillräckligt inflytande genom delägar-skap. Vi menar därföratt en kontroll av hur tillstånden utnyttjas bör göras med vissa mellanrum. Vihar därför vall att föreslå möjlighet till relativt korta koncessionsperiodermed obligatorisk förlängning om koncessioner utnyttjas på avsett vis ochmöjlighet lill föriängning efter särskild prövning i andra fall. Därmed saknasockså anledning att ha kvar de arealavgifter, som utgår för att skapaaktivitet. Det ekonomiska utbytet för staten anser vi bör regleras avtalsvägenmellan exploatören och staten i egenskap av innehavare av kronoandelen. Därmedfinns inte heller av denna anledning skäl att ha kvar arealavgiflerna. Mineralutvinning är somregel en långsiktig verksamhet. Koncessionsperioderna bör därför inte görasalltför korta. Förslaget innebär därför att koncession skall ges för minst tioår, om inte sökanden begär annat. Föriängning får ges isänder. Vi förutsätter dock att myndigheterna skall anpassa koncessionstidernaefter omständigheterna och om skäl finns ge än minimum. 1988/89:92 Bilaga 1 5 Förhållandet till motstående intressen Nuvarandebestämmelser om förbud mot undersökning och bearbetning i ML får sinmotsvarighet i den nya lagen. 1ärenden om bearbetningskoncession skall en avvägning mellan motståendeintressen göras enligt hushållningsbestämmelserna i . Villkor skall kunnaföreskrivas till skydd för allmänna intressen. Bearbetningskoneessionskall vara bindande i hushållningsfrågor enligt NRL vid senare prövning enligtannan lagstiftning. Prövning enligt 4kap. NRL skall vara bindande vid efterföljande prövning avbearbetningskoncession. GL reglerar i första hand inmularensoch utmålshavarens förhållande till markägaren. Genom utmålel skapas enrättighet av civilrätlslig natur. Förhållandel lill motstående allmännaintressen regleras i huvudsak genom annan lagstiftning än GL, såsom vatten-,byggnads-, naturvårds- och miljöskyddslagsliftningen. Vissa intressen, somanses särskilt skyddsvärda, har dock genom särskilda bestämmelser i framför mineralinlresset. Sålunda råder förbud att utan särskilttillstånd meddela inmutning eller utmål inom t.ex. nationalparker, befastningsområden,begravningsplatser, områden närmast omkring allmänna vägar, allmännaflygplatser, bostadsbyggnader, områden med samlingslokaler, skolor, industriersamt områden med stads- eller byggnadsplan (2 kap. 3 och 4 §§ och 4 kap. 2 § GL).Inmutning eller utmål inom de skyddade områdena förutsätter, beroende påhindrets art, medgivande från antingen rällshava- ren, ellerregeringen. Därutöver kan regeringen meddela för- Prop. 1988/89:92 bud motinmutning och utmälsläggning inom visst område om gruvdrift Bilaga 1 därkan anses hindra eller avsevärt försvåra markanvändning som är av väsentligbetydelse från allmän synpunkt (2 kap. 5 § GL). Sådant förbud har aldrigmeddelats. EnligtML råder på liknande sätt dispensabelt förbud mot undersökning och bearbetning.Därutöver skall enligt ML en avvägning mellan exploateringsintresset och motståendeallmänna intressen göras när bearbetningskoncession prövas. Vidare kan villkortill skydd för motstående allmänna intressen meddelas i koncessionen. Vadgäller de inmulningsbara mineralen regleras dock förhållandet mellanmineralpolitiska intressen och andra allmänna intressen i huvudsak i annanlagstiftning än GL. Förhållandet är i praktiken detsamma enligt ML. Därförutsätts dock atl en summarisk och översiktlig avvägning görs mellan olikaallmänna intressen i koncessionsärendena. Enligt båda lagarna skyddas som ovanframhålls vissa känsliga områden genom särskilda bestämmelser. En möjlighetfinns också atl förbjuda verksamhet utan särskild prövning inom ytterligareområden. Verksamheten skall enligt såväl GL som ML ske så, att minsta skada ochintrång vållas. Dessa bestämmelser, tillsammans med dem i annan lagstiftninganser vi vara tillräckliga för att skydda motstående intressen underundersökningsstadiet. Vi föreslår därför inte några ytterligare bestämmelser idetta hänseende för undersökningsfasen. Bearbetningav en mineralfyndighet kan innebära stora lokala miljöingrepp. Del har frånplanmyndigheternas sida riktals kritik mot all det saknas möjlighet lill entidig övergripande prövning av frågan om hushållning med naturresurserna. Riksdagenväntas emellertid anta ett förslag till lag om hushållning mednaturresurser m. m. (NRL prop. 1985/ 86:3). I propositionen förutsätts all deti tillståndsärenden enligt såväl minerallagsliftningen som annan lagstiftningskall göras en övergripande prövning av frågor om konkurrens beträffande mark-och vattenanvändningen. Vi föreslår att den nya lagen skall anknytas till NRL.Detta innebär all NRLs hushållningsbestämmelser skall tillämpas i ärenden ombearbetningskoncession. Utvinning av kräver ofta tillstånd enligtannan lagstiftning. Den övergripande NRL-prövningen bör dock göras endast engång beträffande en och samma verksamhet. Vårt förslag innebär därför att en bearbetningskoneessioni detta hänseende skall vara bindande för kommande prövningar. I4 kap. NRL finns bestämmelser som motsvarar 136 a § byggnadslagen (1947:385).Enligt dessa är mineralutvinning i vissa fall prövningspliktig. Även i andrafall kan regeringen bestämma att prövning skall ske. En sådan prövning bör varabindande för tillståndsprövning enligt mineral-lagstiftningen. 6Utökning av kretsen lagreglerade 1988/89:92 Bilaga 1 Förutomenligt gällande lagstiftning inmutningsbara och koncessionspliktiga ,skall följande ämnen omfattas av koncessionsplikt: Litium,rubidium, cesium, beryllium, strontium, sällsynta jordarts-metaller (dvs. lantan,lantaniderna, skandium och yttrium), zirkonium, niob, tanlal och platinagruppensövriga metaller (dvs. rutenium, rodium, , osmium och iridium). Brucit,diamant, flusspal, nefelinsyenit, olivin, sillimanitmineral (dvs. andalusit, kyanitoch sillimanit), talk, tungspat och wollastonil. Dialomit, fältspat,glimmer, kvarts, kvartsil, dolomit, kalksten och krita skall också omfattas avlagen. Den skairdock tillämpas enligt vad regeringen närmare förskriver, endastnär ämnena förekommer i sådana former alt del behövs systematisk letning ellerundersökning för att påvisa och analysera dem och de sannolikt kan påträffas iSverige på sådant sätt att de kan tillgodogöras. Till de allmännamineralpolitiska målen hör i första hand alt främja tillgodogörandet avinhemska mineralfyndigheter och att tillförsäkra svensk industri tillgång till mineraliskaämnen. För alt uppnå dessa mål är det betydelsefullt att uppmuntra prospekteringoch bearbetning av sådana mineraliska ämnen som kan tänkas förekomma i Sverigei ekonomiskt ulvinningsbara mängder. Att införa nya mineraliska ämnen iminerallagstiftningen innebär emellertid ett ingrepp i markägarens rätt. Dettabör därför inte ske utan vägande skäl. Sådana skäl finns inte beträffandemineral eller former av , som är relativt vanligt förekommande ochdärför enkla atl upptäcka och bearbeta. Dessa används huvudsakligenför ballaständamål. För att avgöra vilka som bör omfattas av lagen harvi därför ställt två krav. Det ena är att ämnet skall med någon grad avsannolikhet förekomma i exploaterbara fyndigheter i . Det andra kravetär atl mineralet skall förekomma på sådant sätt all det krävs systematisk letningoch undersökning med vetenskapliga metoder för att påvisa det i ekonomisktbearbetningsbara mängder. Alla de som vi föreslår skall direkt omfattasav koncessionsplikt uppfyller dessa krav. En del är vanligtförekommande i jordskorpan och kräver inga särskilda prospekteringsinsatser föratt påvisas. Dessa är bl.a. dialomit, fältspat, glimmer, kvarts, kvartsil, dolomit,kalksten och krita. Ämnena förekommer emellertid på vissa håll i kvalificeradeformer, vilka är av intresse för industrin. Mestadels förekommer dessa formermera sällsynt och kräver ofta intensiva letnings-och undersökningsinsatser. Med hänsyn Prop. 1988/89:92 till det sagda ärdet ett mineralpolitiskt intresse att lagen får omfatta dessa Bilaga 1former. Vi har emellertid inte ansett del lämpligt att i lagen detaljerat angevilka kvaliteter eller former som lagen skall tillämpas på. Del får ankomma påregeringen all meddela verkställighetsföreskrifter härom. 7 Skyldighet att redovisa uppgifterom undersökningsarbeten Densom innehar ett undersökningstillständ och yrkesmässigt utförundersökningsarbeten skall lämna en skriftlig redogörelse för undersökningsarbetetlill bergsstaten . Enligtdirektiven skall vi överväga att införa en skyldighet för den som lämnar ettundersökningsområde utan att bearbetning avses ske att lämna ut sina undersökningsresuUat.Vi menar emellertid att uppgiftsskyldighe-ten endast bör omfatta en redogörelseför utförda undersökningsarbeten. En intressent skall alltså kunna få besked ifråga om t. ex. någon annan prospektör borrat inom ett tilltänkt område. Ensådan redovisningsskyldighet kan inte medföra några ölägenheter för prospektörernamen göra det möjligt för den intresserade alt få reda pä om undersökningar inomett område har utförts och i så fall av vem och på vad sätt det skett. 1988/89:92 Bilaga 1 Bergmästarenskall pröva ärenden om undersökningstillständ, bearbetningskoncession ochmarkanvisning med nedan nämnda undantag. Länsstyrelsenskall vara obligatoriskt samrådsorgan i fråga om tillämpningen av NRL i ärendenom bearbetningskoncession. Bergmästarenskall hänskjuta ärenden om bearbetningskoneession till regeringens prövning om ärendet är särskiltbetydelsefullt från allmän synpunkt frågan gäller återkallelse avtillstånd eller koncession utan att innehavaren har åsidosatt sina skyldigheter och bergmästarenär oense om vilken markanvändning som skall prioriteras vid tillämpning av NRL. Frågorom dispens från hinder mot undersökning oeh bearbetning skall prövas av bergmästaren i de fall som nuprövas av (områden i omedelbar närhet av vägar eller vissabyggnader oeh områden med detaljplan eller områdesbestämmelser) i de fall som nuprövas av regeringen (inom nationalpark, begravningsplats och befästningsomräde) Bergmästarenskall pröva om verksamhet kan tillåtas inom område med detaljplan ellerområdesbestämmelser enligt PBL. Myndighetsuppgifternaenligt GL och ML åvilar bergsstaten och SGU. Bergsstaten prövaransökningar om inmutningar och utmål enligt GL. Bergsstaten anvisar även markför gruvdrift, både enligt GL och ML. SGU prövar de flesta ärendena om undersökningskoneessionenligt ML. Regeringen prövar samtliga ansökningar om bearbetningskoncessionenligt ML och de undersökningskoncessioner, som inte prövas av SGU. Dessaärenden bereds dock av SGU. Enligt våra direktiv börden av oss föreslagna mineraUagstiftningen tillämpas inom ramen för enoförändrad myndighetsorganisation. När vi nu föreslår ett enhetligt systemanser vi att myndighetsuppgifterna bör läggas på endast en myndighet i varjeinstans. Detta gör systemet både lättare atl överblicka och enklare atttillämpa. Vihar vid våra överväganden beaktat statsmakternas strävan efter en allt merdecentraliserad myndighetsutövning. Ur flera synpunkter anser vi detfördelaktigt om tillståndsärendena, inkl. ärendena om bearbetningskoncession,kan avgöras av bergsstaten i första instans. Prövningenav en bearbetningskoncession innefattar fyra delfrågor, nämligen 1) är fyndigheten ekonomisktmöjlig att utvinna inom ? 2) är sökanden lämplig att bedrivaverksamheten? 3) är verksamheten förenlig medintresset av att mineraltillgångarna Prop. 1988/89:92 utforskas ochtillvaratas på ett ändamålsenligt sätt? 4) finns det motstående intressensom är av sådan styrka att de inverkar på möjligheten eller lämpligheten av attexploatera fyndigheten? Föratt bedöma den första frågan erfordras i första hand geologisk och teknisksakkunskap samt goda insikter i branschens ekonomi. Den andra delfråganförutsätter också insikter i ekonomi och teknik samt förtrogenhet medbranschen. Frågan enligt punkt 3 ovan innefattar en mineralpolitisk bedömningoch förutsätter följaktligen sådana kunskaper. Den fjärde delfrågan, dvs. attväga olika motstående intressen mot varandra kan innefatta en politiskbedömning. Det kan t.ex. vara aktuellt att väga behovet avsysselsättningstillfällen i en viss del av landet mot ett eller flerabevarandeintressen. Vihar övervägt olika lösningar på myndighetsfrågan. Bl.a. har fastighetsdomstoloch länsstyrelse diskuterats som prövningsmyndighet när det gäller ärenden ombearbetningskoncession. Medhänsyn till att de avvägningar som skall göras till en stor del grundas pägeologiska, tekniska och ekonomiska synpunkter anser vi emellertid attfastighetsdomstol inte är lämpligt sammansatt för att kunna pröva ärenden ombearbetningskoncession.