prop · GC03150 · 1988-12-31 00:00:00 — Inomramen för den existerande jordbmksprisregleringen fastställs priserna påjordbruksprodukter av statsmakterna, vanligtvis gmndade på förslag från slalensjordbruksnämnd, efler atl nämnden haft överläggningar med jordbruksnämndenskonsumentdelegation och lantbmkarnas förhandligs-delegation. Dessa priserupprätthålls genom ett gränsskydd och andra Prisstödet betalas alltså huvudsakligen via Prop. 1988/89:150priserna, d. v. s. av konsumentema. Ett undantag härifrån utgör de år 1973Bilaga 1.2 införda livsmedelssubventionerna. Utgifterna förlivsmedelssubventionerna styrs av enskilda beslul som fattas av statsmakternasaml av konsumtionen av livsmedel. Kostnaderna för livsmedelssubventionernaföreslås 1989/90 minska med 1 756 milj. kr. Över statsbudgeten utgår budgetåret1989/90 för prisreglerande åtgärder ylleriigare 435 milj. kr. som särskildlåginkomstsatsning samt under vissa förutsättningar ca 200 milj. kr. somstatens delansvar för överskottsarealen. Marknadsregleringenfinansieras av införselavgiftsmedel, interna avgifter inom regleringssystemetoch stalsbudgdmedel. Miljöfrågorinom jordbruket m. m. Riksdagenbeslutade ijuni 1988 om miljöförbättrande åtgärder i jordbmket m.m. (prop.1987/88:128, JoU 24, rskr. 374), vilka bl.a. medför att 230 milj. kr. den t.o.m. på bidrag lill utbyggnad avgödselvårdsanläggningar, försöks- och utvecklingsverksamhet rörandeslallgödselhanlering och fånggrödor samt nalurvårdsålgär-der iodlingslandskapet. Vidare har regeringen uppdragit ål lantbmksstyrelsen atllämna förslag till åtgärder för att ytteriigare minska bekämpningsmedelsanvändningenefter 1990. Uppdraget skall redovisas . Lantbmksstyrelsenhar till följd av riksdagsbeslutet bl.a. fått i uppdrag all senast den 1 april1990 inkomma med ett förslag till eventuellt reviderat åtgärdsprogram förmiljöförbättrande åtgärder i jordbruket. 1syfte att minska användningen av handelsgödsel och bekämpningsmedel erläggssärskilda avgifter vid omsättning eller ianspråktagande inom landet avbekämpningsmedel saml för försålda och importerade kvantiteter kväve ochfosfor för växtnäringsändamål. Genom avgiftshöjningen den I juli 1988fördubblades avgiftsnivån. För /89 och 1989/90 har inkomsternaberäknats till 153 resp. 176 milj. kr. Hänsyn har då tagits till altintensiteten i användningen av bekämpningsmedel och handelsgödsel kommer alldämpas. Det ligger i sakens natur atl det uttalade målet, att minskaanvändningen av gödsel och bekämpningsmedel, innebär atl avgiftsinkomsterna börminska. Enutgångspunkt för skogspolitiken är atl åstadkomma en skogsproduk tion som möjliggör en långsiktig bmltoavverkning av åtminstone 75 milj. m'sk. Dämlöver skall strävan vara atl öka produktionen ylleriigare i den mån detta är möjligt och lämpligt med hänsyn lill andra viktiga samhälls mål. De senaste beräkningarna av virkesbehovet och den långsiktiga möjli ga avverkningen visar att beslut om skogsproduktionens omfatt ning kan ligga fast. Skogsvårdsavgiftenbetraktas som skogsägarnas bidrag till de allmänna Prop. 1988/89:150insatserna i vid mening för det svenska skogsbmket. Avgiften skall betalas Bilaga 1.2 för jordbruksfastighet som vid fastighetstaxering åsalts delvärddskogsbruksvärde. Avgiften är avdragsgill. För budgetåren 1988/89 och 1989/90beräknas inkomsterna från avgiften till 460 milj. kr. Fiskprisernaregleras, i likhet med vad som gäller för jordbmksprodukter, efteröverläggningar mellan företrädare för konsumenterna och för fiskenäringen. Tillföljd av de förändringar som skett för svenskt fiske sedan den nuvarandeprisregleringen på fisk infördes har regeringen beslutat att en översyn skallgöras av prisregleringen. Utvärderingen skall ligga lill grund för eventuellaförslag lill förändringar av systemet. Utredningsuppdraget omfattar också enförutsättningslös översyn av den statliga administrationen på fiskets områdesom bl.a. omfattar , fiskerinämnderna och statensjordbruksnämnd. Forskning,försök och högre utbildning för de areella näringarna bedrivs främst vidSveriges och med stöd av skogs- och jordbruketsforskningsråd. Underperioden kommer en utvärdering av all ulföras.Utvärderingen syftar i huvuddrag lill att undersöka om dels universitetetsanslagsmedel utnyttjas effektivi, dels om den forskning, utbildning, m. m. sombedrivs görs i samklang med samhällets ambitioner och önskemål. 1988/89:150 Bilaga 1.2 Milj.kr., oförändrad pris- och lönenivå förändring 1989/90 1990/91 1989/90-1993/94 Tillarbetsmarknadsdepartementet hör frågor om arbetsmarknad, arbetsliv,regionalpolitik, invandring och svenskt medborgarskap. Arbetslöshetenuppgick lill 1,1988. Långtidsbudgeten har ilågalternativet baserats på ell sjunkande arbetslöshetstal. En förändring avarbetslösheten med en procent under en lid av innebär attutgifterna för arbetslöshetsersättning förändras med ca 680 milj. kr. Sysselsättningsskapandeåtgärder avser främst statliga, kommunala och enskilda beredskapsarbeten samlåtgärder för långlidsarbelslösa och del-lidsarbetslösa. Behovet avberedskapsarbeten är i hög grad avhängigt konjukturutvecklingen ochsysselsättningsläget. Det innebär alt verksamhetens kostnader kan varierakraftigt mellan budgetåren. Avgörande för statsutgifterna inom detta område ärdels antalet sysselsällningsdagar, dels kostnaden per sysselsällningsdag. Tillkommunall och enskilt beredskapsarbete av invesleringskaraktär lämnas fr.o.m.den statsbidrag (grundbidrag) med normall av lönekostnaderna. Istödområdena A och B utgår grundbidragd dock . De statliga utgifternaför sysselsättningsskapande åtgärder har beräknats till 1,9 miljarder kronorför /90. Härtill kommer 850 milj. kr. för statsbidrag lill deinskolningsplatser för ungdomar som regeringen har föreslagit i särskildproposition . beräknas räcka till ca 9 500 inskolningsplalser. Kontantstödvid arbetslöshet utgår dels i form av ersättning från erkändaarbetslöshetskassor, dels i form av kontant arbetsmarknadsstöd till personersom står utanför arbetslöshetsförsäkringen. Statsbidragen tillarbetslöshetsförsäkringen finansieras genom arbetsgivaravgifter () och genom egenavgifterfrån arbetslöshetskassorna (). Del kontanta Prop. 1988/89:150 arbetsmarknadsstödet finansieras helt över anslag på statsbudgeten. Kostnadernaför arbetsmarknadsutbildningen styrs i första hand av antalet kursdeltagaresamt av utbildningens längd och innehåll. Antalet deltagare styr ocksåutgifterna för utbildningsbidragen. Antalet deltagare iarbetsmarknadsutbildningen och utbildningsbidragets storlek fastställs genomsärskilda beslut av stalsmaklerna. Utbildningens innehåll och inriktning bestämsav arbetsmarknadsmyndigheterna. Arbetslivsområdetinnefattar bl.a. verksamheten vid (), lönebidragoch Samhallgruppen. Myndigheterna inom arbetsområdet är arbelarskyddsstyrelsenmed yrkesinspektionerna, arbelsmiljöinstitutet och vad gäller ochlönebidrag, . Lönebidraglämnas lill arbetsgivare för all öka möjligheten för arbetshandikappade all fåarbete på den reguljära arbetsmarknaden. Inom vissa sektorer kan också dlsärskilt introduklionsbidrag lämnas vid anställning av arbetshandikappade.Vidare lämnas bidrag till arbetshjälpmedel. Utgifterna för dess stödformerberäknas /90 uppgå lill ca . Med hänsyn lilldel goda sysselsättningsläget antas inga volymökningar av stöden. Utgifternabestäms av regelsystemet, volymutvecklingen, dvs. av antalet personer somomfattas av de olika åtgärderna, samt av lönekoslnadsutvecklingen; De högstsubventionerade lönebidragen får endast lämnas inom en viss volymram. Förbidrag med lägre subvenlionsnivåer hos enskilda företag, kommunala arbetsgivareoch affarsdrivande verk finns däremot ingen antalsmässig begränsning. Tendensenunder senare år har varit atl den avtalsmässiga ökningen av de lägstsubventionerade bidragen har varit svag. Arbetsmarknadsinstitutenhar förstärkts med 100 tjänster fr.o. m. innevarande budgetår. Vidare harriksdagen beslutat (prop. 1988/89:47, bil. 3, FiU 10, rskr. 94) om enylleriigare förstärkning med 50 ijänsler för särskilda insatser riktade tillflyktingar och andra invandrare. Förstärkningen och de särskilda insatsernaskall även gälla /90. Utgifternaför Samhallgruppen beräknas relativt sett sjunka genom allverksamheten effektiviseras och försäljningsintäkterna ökar. Statsbidraget tillskyddat arbete hos offentliga arbetsgivare beräknas ligga på en oförändradnivå. Enbetydande del av verksamheten inom arbetsmiljöomrädet finansieras genom arbetarskyddsavgiflen (f n. 0,). Av de medel som flyter in används 8,för arbeiarskyddsstyrelsens, yrkesinspektionens och arbels- miljöinstilutets verksamhet, 54,används för att finansiera samhällets bidrag till företagshälsovården och återstående del () går till arbels miljöfonden. Bidraget lillförelagshälsovården utgår per ansluten sysselsatt med en Prop. 1988/89:150arbetstid om minst 15 limmar samt med speciella tillägg för Bilaga1.2 nyanslutria företag och småföretag. Bidragels storiek faställs genom särskildaregeringsbeslut . Förelagshälsovårdens framlida utbyggnad,bidragssystemels utformning saml anpassnings- och rehabilileringsverk-samhetenär f n. föremål fören översyn. Arbdsmiljöfondensmedel disponeras för en lång rad olika ändamål. Medlen disponeras dels genomsärskilda regeringsbeslut (regionala skyddsombud, , bidrag tillfinansiering av arbetsmiljöinstilulets och arbetslivscentrums verksamhet m.m.), dels genom beslul av fonden (anslag till forskningsprojekt,programsatsningar etc). Regionalpolitiskainsatser riktade till näringslivet består bl. a. av åtgärder för företags- ochteknikutveckling, stöd i samband med investeringar, glesbygdsinsatser,transportstöd samt pris- och rationaliseringsstöd till jordbruk i norraSverige. Del regionalpoiitiska stödet till förelag inomarbetsmarknadsdepartementets område syftar främst till all skapa varaktigasysselsättningstillfällen i de regioner i landet som drabbats avunder-sysselsättning och arbetslöshet. Ökad vikt har lagts pååtgärder för atl allmänt förbättra näringslivsmiljön i de prioriteraderegionerna vad gäller utbildning, kommunikationer, teknisk kompelens m.m. Riksdagenhar beslutat orri en ekonomisk ram för budgetåren 1985/86 1988/89 för dessastödåtgärder. Ramen uppgår till ca och omfattar bl.a.lokaliseringsstöd, investeringsbidrag, offertstöd, företagsutvecklings- ochglesbygdsstöd samt sysselsättningsstöd och nedsättning av socialavgifter. Iavvaktan på all utredningen om regionalpolitikens framtida inriktning skallredovisa sina överväganden har antagits en oförändrad ambitionsnivå. Denårliga utgiften har beräknats lill i genomsnitt drygt 1,8 miljarder kronor.Dessa löpande regionalpoiitiska insatser har kompletteras medett flertal särskilda insatser i regioner med omfattande strukturförändringarinom näringslivet. Inom område pågårgenomförandet av den nya trafikpolitiken som beslutat om. Inomutbildningsdepartementets område föreslås bl.a. en fortsatt utbyggnad av dengrundläggande högskoleutbildningen vid de mindre och medelstora högskolorna.Enligt beslut skall en översyn av prisstödd lill jordbruket i norraSverige ske . En särskild proposition, där bl.a. denna översynbehandlas, kommer att föreläggas i vår. avser överföring och mottagande av flyktingar samt statsbidrag tillkommunerna för omhändertagande av flyktingar. Förslagen lill anslag /90 omfattar totalt varav avser olika bidrag och Iransfere- 73 6 1988/89. Omhändertagandet iförläggningar beräknas kosta 1,3 miljarder Prop. Kostnadsutvecklingenstyrs av i huvudsak tre faktorer; inströmningen av flyktingar och asylsökande,den tid dessa måste tillbringa i förläggningar saml den norm enligt vilkenstaten ersätter kommunerna för alt dessa upplåter bostäder och social serviceåt flyktingar. De flyktingar som förs hit inom ramen för samarbete med FN:sflyktingkommisarie, s.k. kvot-flyktingar, har legat pånivån 1 250 personer . Däremot har antalet personer som själva kommerhit och söker asyl ökat drastiskt, från 3000 personer till 19 500personer . Ökningen bedöms fortsällningsvis ligga istorleksordningen . 1988/89:150 Bilaga 1.2 Milj. kr.,oförändrad pris- och lönenivå 90/91 91/92 förändring 1989/90 1990/91 1989/90 1993/94 20862 +2194 +1725 +1337 + 991 +10,+6,7"! 17700 +2200 +1700 +1300 +1000 +12,+7,89 Departementelshuvudområde innefattar bostadsförsörjning, planläggning av markanvändning ochbebyggelse, hushållning med naturresurser, energihushållning i bebyggelse,bostadsväsendel, byggnadsforskning, lantmäteri-, fastighetsdata- ochkartfrågor, frågor om hyra, bostadsrätt och förvaltning av hyresfastigheterm.m. saml frågor om slöd lill idrotten. Ränte-och bostadsbidrag m. m. Utgifternainom huvudtitel dorriineras helt av räntebidrag förbostadsbyggande. För ny- och ombyggnader läcker räntebidragen skillnadenmellan den s. k. garanterade räntan och marknadsräntan för bostadslån ochbollenlån. Därutöver lämnas räntebidrag för vissa underhålls-, reparations-och energibesparingsåtgärder. Utgifterna för räntebidrag påverkas främst avden allmänna räntenivån, produktionsvolymer och priser inom byggnadssektorn. Iberäkningarna av statens utgifter för räntebidrag antas nybyggnadsvolymenomfatta ca 50000 lägenheter . Dennu rådande snabba kostnadsökningen i nyproduktionen och ombyggnadsverksamhelenskapar stora svårigheter all upprätthålla den nödvändiga produktionen av bostäderlill priser som leder till rimliga bostadskostnader. Regeringen har vidtagit enrad åtgärder för atl därnpa överhettningen inom byggandet. Begränsningar haräven riklats mot ombyggandet av bosläder. Regeringen har också lämnatriksdagen förslag som avser att öka utbudet av byggmaterial på den svenskamarknaden. Flertaletkommuner redovisar bostadsbrist i varierande omfattning och inriktning. Dagensefterfrågeöverskotl på bostadsmarknaden är en av omständigheterna somförklarar beräkningarna om en kraftfull real ökning av de statligaräntesubventionerna . Som tidigare nämnts ärökningen av räntebidragen den viktigaste orsaken till statens årliga realautgiftslillväxt (exkl. statsskuldräntor) om 0,;Exkluderas kostnaderna för räntebidrag stannar den årligatillväxten av statens utgifler i oförändrad pris-och lönenivå vid 0,. Bostadsbidragenfinansieras lill hälften av kommunerna. Fr.o.m. bi- Prop. 1988/89:150 dragsårel1989 är kommunerna enligt lag skyldiga att lämna bosladsbi- Bilaga 1.2 drag.Bostadsbidrag lill barnfamiljer beslår dels av ett belopp som beror på antaletbarn i hushållet, dels ell belopp som beror av bostadskostnadens storlek.Bidraget är inkomstprövat och reduceras med en viss del av den bidragsgrundandeinkomsten. Bostadsbidragen till vissa hushåll utan bam lämnas till den somfyllt men som inte är . Bidraget är beroende avbostadskostnadens storlek. Även detta bidrag är inkomstprövat och reducerasmed viss del av den bidragsgmndande inkomsten. 1 avvaktan på attboendekostnadsutredningen slutförs har regeringen i årets budgetpropositionföreslagit oförändrade villkor för bostadsbidragen under första halvåret 1990.Bostadsbidrag lämnades till drygt 250000 hushåll. Utredningrörande boendekostnaderna m. m. Eltarbete med att analysera de faktorer som påverkar byggkostnadsutvecklingenpågår inom en särskild utredning. Inom ramen för detta arbete studerasbostadssubventionernas effekter på prisutvecklingen, byggbranschens struktursaml möjligheterna alt öka konkurrensen och kapaciteten inom byggsektorn. Andrafrågor som avses komma att uppmärksammas rör prisbildningen inom boendet samthyreslagstiftningens sätt alt fungera. Inom ramen för översynen kommer ocksåall behandlas vissa ansvars- och kvalitetsfrågor inom bostadsbyggandet,däribland de problem med s. k. sjuka hus, vilka studerassärskilt i en inom organiserad arbetsgmpp. En ickeoväsentlig del av boendekostnadsutredningens arbete är att överväga defördelningspolitiska effekterna av dagens stödsystem, neutraliteten mellanolika upplåtelseformer samt fördelningen mellan de generella stödformerna somskatte- och räntesubventioner samt bostadsbidrag. Räntebidragens utvecklingöver tiden avses också komma att studeras. Boendekoslnademakommer i hög grad all påverkas även av det som inkomstskatteutredningen (Fi1987:07) avser redovisa under innevarande år. Inom ramen för skatteutredningensarbete behandlas bl.a. ett anlal skattefrågor med anknytning tillbostadsbeskattningen. Även finansieringen av de reformer som utredningenförväntas presentera kommer att ha beröring med bostadspolitiken. Översynen avboendekostnaderna kommer därför även att innefatta en analys av hurskattereformen och dess finansiering påverkar fömtsättningama för all uppnå debostadspolitiska målen. Översynen planeras att slutföras . Sambandmed statbudgetens inkomster m.m. Skattereglersom berör bostadssektom påverkar statens inkomster. Den beskattningsbara inkomsten för egnahemsägare minskar som en följd av att ränteutgifter för lån med säkerhet i fastigheter är avdragsgilla. För sådana lån kan skattebortfallet under uppskattas till . kommuner och landsting.Statens intäkler av fastighetsskatten från bo- Prop. 1988/89:150 stadshusberäknas uppgå lill ca . Inläk- Bilaga 1.2terna framöver ökar bl. a. av atl nya bostadshus tillkommer och självfalletockså beroende av ändringar i taxeringsvärdena. För bostadslån utbetalade avstaten före den sker amortering och inlösen vilka registreras sominkomsler på statsbudgeten. Dessa inbetalningar kan fr.o.m. /91uppskattas till ca under långlidsbudgetperioden.Fr. o. m. svarar ()för finansiering av de statliga bostadslånen. Vid slutet avlångtidsbudgetperioden uppskattas samhällets totala subventioner tillbostadssektorn vid dagens räntenivå uppgå till . 1988/89:150 Bilaga 1.2 Milj.kr., oförändrad pris- och lönenivå Procentuell förändring 1989/90 1990/91 1989/90-1993/94 därav Exportkrediter m. m Telnisk utveckling m. m. -23,0, -12,+ 0, Tillindustridepartementels område hör frågor om näringspolitik, industrinsstruktur och branscher, små och medelstora företag, industrins finansiering,bl.a. vissa exportkredilfrågor, teknisk forskning och utveckling, patent ochregistreringsverksamhet, teknisk kontroll, provning och mätning,mineralförsörjning, hantverk och hemslöjd, turism och rekreation samtflertalet statsägda förelag. Riktlinjernaför näringspolitiken framställdes (prop. 1986/87:74, NU 30, rskr. Avindustridepartementets totala budgel för /90 omfattades 1 532milj. av flerårsprogram som löper ut för /90 är del sista i de pågående programperioderna för delar avverksamheten vid statens industriverk, styrelsen för teknisk utveckling,rymdverksamheten och informalionsteknologipro-grammel. Del innebär att drygt60% av huvudtiteln avser kostnader för verksamhet som kommerunderställas prövning när det gäller den fortsalla inriktningenunder långtidsbudgelperioden. Kostnader förexportkrediter och varvsstödd m.m. avser främst utbetalningar till följd avtidigare fattade beslut och är därför lill stor del opåverkbara under denperiod som långtidsbudgeten omfattar. Dessa kostnader svarar för sammanlagt ca470 milj. kr., dvs. av departementets budget /90. Underlånglidsbudgetperioden beräknas kostnader för exportkrediter och varvsstöd allminska med ca 150 milj. kr. De näringspolitiskainsatserna kan också delas in i reguljära stöd och särskilda insatser vidorlskriser, omstruklureringsinsalser m. m. Stödd till krisdrabbade företag harskurils ned mycket kraftigt sedan regeringsskiflet . De små kvarståendekostnaderna är kapitalkostnader på utestående lån och aktiekapital.Eftersläpande nettokostnader för tidigare stöd lill krisfördag uppgick /88till . Nettokostnaderna för all främja tillväxten ochförnyelse (FoU-stöd, exportstöd och småföretagsstöd) saml stöd lill regionalutveckling uppgick lill . Den restriktiva hållningen lillkrisfördagsslöd torde innebära att kostnaderna förde särskilda insatserna fortsätter att ligga på en låg nivå under långtids- Prop. 1988/89:150 budgetperioden. I diagram I redovisas omfattningen avdefensiva resp. Bilaga 1.2 offensiva slöd åren 1980/81-1987/88. Diagram 2, Industristödet fördelat på insatser förtillväxt/förnyelse resp. omställnlng/-neddragning Miljarder kr., priser 75/76 77/7B 79««) 81/82 B3/W 85/86 Källa: InduBtridBpartomflntet 3 Hai Iragp., warv Del beloppsmässigt mestomfattande slödel av reguljär karaktär, dvs. stöd som lill största delenadministreras av myndigheter med stöd av olika författningar, är stödd lillteknisk forskning och utveckling med dl anslag för /90 på 830milj. Anslaget för småföretagsutveckling föreslås /90 uppgå till182 milj. kr. Här ingår bl.a. de regionala utvecklingfondernas förelagsserviceoch administration, nyetablerings-och utbildningsinsatser saml övergripandeinstaser inom småföretagsom-rådd. De statligaindustriföretagen fortsätter all renodla sin verksamhet ochstrukturomvandlingen kan förväntas fortsätta lor långtidsbudgeten.Den gemensamma nämnaren kan sägas vara koncentration mot centrala och lönsammakompetensområden liksom expansion inom dessa fäll. 1988/89: Förändring lill 90/91 91/92 Procentuell förändring 1989/90 1990/91 1989/90-1993/94 6 828 1248 2 784 0,0,0, 0,0,0, Verksamheten inomcivildepartementels område omfattar allmänna frågor om denstatliga förvaltningen, formerna för styrning och organisation av statligverksamhet liksom formerna för myndigheternas anslagsframställning ochresultatredovisning, statlig rationalisering och revision, budgetutveckling,statistik, datafrågor, statlig löne- och personalpolitik, polisväsendet samtpris-, konkurrens- och konsumentfrågor. På.det regionala och lokala områdetavser verksamheten länstyrelserna och polismyndigheterna saml frågor som rörkommunerna, landstingen och kommunförbunden. Vidare handläggs inomdepartementet frågor rörande och andra trossamfund,folkrörelserna och kooperationen, ungdomsverksamhet, jämställdhet mellankvinnor och män samt regelförenkling. Verkamhden omfattar även de kungliga hov-och slottsslaterna. De anslag iriomcivildepartementets område som främst påverkar statsbudgetens utgiftssidaavser förvaltningskostnader för myndigheterna, täckning av merkostnader förlöner och pensioner samt bidrag till vissa utvecklingsåtgärder, tillSlalshälsan, lill kyrkliga ändamål och lill ungdoms- ochfolkrörelseorganisationerna. Pris- och löneutvecklingen är således de främstafaktorerna som påverkar statsbudgetens utgiftssida inom civildepartementetsområde. Underperioden fram t.o. m. /94 avses ett anlal viktigare beslut altfattas som påverkar verksamheten inom departementets område. Ställningstagandena lillförslagen om en samordnad länsförvaltning är aviserade lill . Anslagetför anskaffning av ADB-utrustning föreslås /90 att uppgå lill786 milj. kr. Framtida former för finansiering av myndigheternas investeringarinkl. Riksdagenhar också beslutat om att överföra folkbokföringen från kyrkliga lill statligamyndigheter fr.o.m. . En ny folk- och bostadsräkning harföreslagils bli genomförd . När del gällerdecentralisering av beslutsfattandet inom och omlokalise- Prop. 1988/89:150ring av statlig verksamhet pågår elt arbete inom regionalpoiitiska kommit- Bilaga 1.2 tén, som bl. a. med stöd av statskontoret utvärderar hittillsvarandeomlokaliseringar. Förslag skall läggas fram , varefterställning kan las till inriktningen och omfattningen av arbetet med decentraliseringoch omlokalisering. Budgetprocessenläggs successivt om för I princip hela den civila statsförvaltningen i syfteatt öka resultatorienteringen och möjliggöra en fördjupad verksamhetsprövningvart tredje år. Underåren 1984 och 1985 genomfördes en omfattande reformering av polisväsendet, sombl. innebar ändrade arbetsuppgifter för , en ny regionalpolisorganisation i vissa län, nya arbetsformer på lokal och regional nivå ochförbättrad utbildning och rekrytering. I skilda sammanhang har envidareutveckling av reformen aktualiserats. En samlad redovisning av olikapolisfrågor kommer atl tas upp i en särskild proposition. Förslagom en bättre uppföljning och utvärdering av statens slöd till föreningslivetsamt att treåriga budgetperioder införs har remissbehandlats och ensammanställning av remissvaren pågår .