prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — Den kraftiga sysselsättnings- och befolkningstillväxteni storstadsregionerna, och särskilt i , innebärsvårigheter att fillgodose arbetskraftsbehov, leder till bostadsbrist m.m., som motiveraransträngningaratt begränsa tillväxten. finns behov av att skapa nya arbetstillfällen bl.a.i stödområdena. Industridepartementet och statens industriverk bedriver därför en aktivkontaktverksamhet riktad till privata tjänsteföretag med syfte att fä tillstånd en avlänkning av tillväxten inom tjänstenäringarnatill bl. a. norra , Bergslagen, sydöstra och . haren arbetsgrupp inom industridepartementet kontaktat ett 60-tal störretjänsteföretag (banker, försäkringsbolag, finansbolag, konsultföretagm.fl.) Detta har resulterat i att sjuföretag med hjälp av regionalpolitiskt stöd kommer att etablera ca 250arbetstillfällen inom stödområden och i stödjepunkter i anslutning till dessa.Personalen som nyanställs kommer till övervägande del att utgöras avkvalificerade byggnads- och ADB-konsulter. Vid flera banker ochförsäkringbolag har kontakterna lett till att interna diskussioner ochutredningar inletts beträffande möjligheten att förlägga centrala funktionersamt decentralisera verksamhet till stödområden. Arbetsgruppenplanerar att ta kontakt med ytterligare närmare 50 tjänsteföretag iStorstockholmsområdet. Jag har anledning att anta att även dessa kontakterkommer att leda till fortsatt avlänkning av tjänstenäringarna från regionen. Enligt vad jagerfarit har även statens industriverk förstärkt sina resurser för att påverkalokaliseringen av tjänsteföretagen. Verket har genomfört en seriekunskapssymposier om tjänstesektorn med deltagare från företag, länsstyrelser ochkommuner samt bedriver nu kontaktverksamhet riktad främst mot de mindretjänsteföretagen i . Ävensysselsättningen inom den statliga sektorn har utnyttjats för att skapaarbetstillfällen och bredda arbetsmarknaden i regionalpolitiskt prio riteradeorter och regioner. Regeringen uppdrog således åt och postverketatt utreda förutsättningarna för att förlägga ytterligare verksamhet till och föreslå vilka verksamheter som kan förläggas dit. Regeringen har senare uppdragit åt de båda verken att genomföra förändringar ienlighet med de förslag som respekfive verk redovisat. Det innebär att televerketkommer att etablera ca 100 arbetstill- 43 fallen inomnummerupplysningen i och lika många arbetstillfällen Prop. 1988/89:100 vid ett ADB-center i . Inom postverket kommer ca 100 arbetstillfäl-Bil. 12 len att lokaliseras till . Av dessa avser ca 70 tjänsterverksamhet inom postens frimärksavdelningoch ca 30 verksamhet inom dataområdet. Vidarehar beslutats att plan- och bostadsverket och centrala organisation fr. o. m. den 1 juli 1989skall lokaliseras till Kariskrona. Sammantaget innebär detta att tillförs över 300 nyaarbetstillfällen. 3.7 Internationellt regionalpolitiskt samarbete Ett omfattande internafionellt regionalpolitisktsamarbete bedrivs. Det nordiska regionalpolitiska samarbetet omfattargränsregionalt samarbete, gemensamma stödordningar, utrednings- ochutvecklingsarbete, regionalpolitisk forskning samt informations- ocherfarenhetsutbyte. Inom bedrivsett samarbete och erfarenhetsutbyte kring regional utvecklingspolitik.En del av arbetet utgörs av att fortlöpande beskriva regionalpolitikens inriktning iOECD-länderna. I det gällandearbetsprogrammet behandlas bl.a. betydelsen av teknikspridning, infrastruktur m. m. för den regionala utvecklingen. I regihar bl.a. den europeiska landsbygdskampanjen bedrivits. Frågor om EG:sregional- och strukturpolitik och eventuella konsekvenser för Sverigebehandlas inom inom en arbetsgrupp för industri- och regionalpolitik. De internationella frågorna behandlas mer utförligt iavsnitt 5. Invandring Prop.1988/89: lOO Invandringen till aren liten del av en världsomfattandeprocess. Så har det historiskt settalltid varit och kommer nog så att förbli. Efterfolkomflyttningarna i spår, följde en period under sent femtiotaloch dä invandringen till var starkt styrd av vårt behov avarbetskraft. Vi har ,accentuerat , kunnat konstatera en ökandefolkomflyttning av delvis annat slag. Från fattiga till mer utvecklade länder, från Sydtill Nord. Så länge den stora klyftan mellan mindre utvecklade länderoch i-länderna på norra halvklotet består - eller i varje fall inte väsentligtminskas kommer denna rörelse med all sannolikhet att fortsätta. Enbetydande del av denna migration är av flyktingkaraktär men en stor del ärsnarare ekonomiskt och/eller humanitärt betingad. En starkt bidragandefaktor bakom dagens migrationsmönster är naturligtvis att vi lever i en krympandevärld. Den snabba utvecklingen av kommunikationerna har minskat avstånden ochökat kunskapen om andra länder. En ytterligare bidragande orsak är självfalletde många interna och mellanstalliga konflikter, naturkatastrofer m. m. sominträffar framför allt i dentredje världens fattiga länder. Till följd av denliberalisering som sker i kan vi också konstatera en ökning i migrationen fränÖst fill Väst. Detta har redan märkts i ettantal länder i men även i viss mån i , där enfortsatt ökning är att förvänta. Projektioner avbefolkningsutvecklingen fram visar å ena sidan på enfördubbling av befolkningen i världen, ä andra sidan pä en minskning av Europasandel av denna befolkning till cirka en tjugondel, jämfört med en tiondel . Det är mycket troligt att dessa förhållanden kommer att innebäraett ökande invandringstryck gentemot och nästan oavsett vilken invandringspolitiksom enskilda länder för. Det är däremotknappast troligt att länderna i medvetet kommer att användainvandringen för att motverka den väntade befolkningsminskningen. Migrationkan och fär inte heller ses som något långsiktigt alternativ till nödvändiga ekonomiska framsteg i mindre utvecklade länder, varifrånmånga av dagens migranter kommer. Den bedömning somkan göras är att vi får räkna med en invandring av oförminskadomfattning till vårt land. Huvudsakligen kommer den att bestå av personermed flyktingbakgrund eller som kommer att åberopa humanitära skäl, fattigdom,ekonomiskt förtryck eller helt enkelt en osäker framtid till stöd för att få bosätta sig här. Alltså eninvandring som inte, som under tidigaredecennier, är styrd av våra egna behov. Detta förhällande ställer och kommeratt ställa särskilda krav på vårt samhälle och pä politiken. Vi har och hela1980-talet sett en ökning av antalet flykfingar. Antalet flyktingar i världenuppgår till ca 15 miljonerpersoner. I en del fall har det skett en positiv politisk utveckling sä att flykfingar kunnat återvända till hemlandet,men har nya flyktingskapande situationer utvecklats. Majoriteten av världens flyktingar kommerfrån och finns i länder i tredje världen -i , och . De flesta mottagarländer accepterarsitt ansvar för att ge flyktingarna en . Det finns emellertid ett antalländer, framför allt i och södra och sydöstra , som betraktar sig som transitländer och som därför bidrar till att flyktingar flyttar vidare i sökandetefter en . har tagit emotett växande antal asylsökande. År 1984uppskattades det totala antalet asylsökande i till ca 104000 personer. beräknas de uppgå till över200000. Den största delen avde asylsökande kommer från , även om under den senaste tidenantalet asylsökande från olika östeuropeiskaländer har ökat kraftigt. Invandringen till speglar dennasituation. Från att till största delen havarit en nordisk företeelse är det personer från som dominerar invandringen till . Den består huvudsakligen av flyktingar eller personer medflyktingliknande bakgrund samt anhöriga. tar emot det störstaantalet asylsökande, räknat per capita, av alla länder i . Mot den bakgrund somhär tecknats är det självklart att svensk politik, vare sig det gällermigrationspolitik i allmänhet eller asyl- och flyktingpolitik, måste ta sinutgångspunkt i den internationella verklighet, som vi är en del av. Som vi ärberoende av. Ett väsentligt inslag i denna politik måste vara ett välutvecklat internationellt samarbete. En samlad presentation av detta internationella samarbete lämnas isärskilt avsnitt. Utvecklingen av invandringen till Invandringen till har fortsatt att öka under år1988. Enligt preliminära beräkningar har ca 43 100 utländska medborgare invandrat.Invandringenfortsätter att ligga pä samma nivå som eller t. o. m. något högre, efter en kraftig nedgång ibörjan av . Ökningen beror väsentligen pä den utomnordiskainvandringen. Utvandringen av såvälnordiska som utomnordiska medborgare ligger i jämförelse med på oförändrad nivå. Invandringsöverskottetav utländska medborgare under år 1988var preliminärt 31 100 personer, vilket innebär ungefär 5 600 personer fler än är 1987. Utvecklingen framgår av följande tabell (siffrorna äravrundade): 1988/89:100 Bil. Invandringen av utländska medborgare åren19791988 1988(1)43 (1) Preliminär beräkning Invandringen från har varit istort sett oförändrad och uppgick år 1988enligt preliminära uppgifter till 5300 personer, vilket var ca 500 fler än . Utvandringen fill var också ca5 300 personer. Nettoinvandringen från blev totalt 2700personer. Den ökadeinvandringen fr. o. m. är 1984 av utomnordiska medborgare sammanhänger somnämnts med en ökande invandring av flyktingar eller personer medflyktingliknande bakgrund från . Den största enskilda invandrargruppenunder var iranierna, ca 7 500 personer. Antalet utlänningarsom kommit till på egen hand och sökt asyl har sedan är 1985 varit väsentligtstörre än tidigare . Detta gällde även . Samma utvecklingkan för övrigt konstateras i stora delar av , även om några ländernoterat en nedgång. Det totala antalet asylsökande var ca 18000 personerinkl. har omkring 19000 utlänningar, inkl. barn, söktasyl. Totalt sett har detstörsta antalet asylsökande kommit från, i tur och ordning, , , , , Polenoch . har antalet asylsökande irakiska medborgare ökatmedan antalet etiopiska och chilenskamedborgare minskat något. Ca 15 000 personer,inkl. barn, beräknas ha fått uppehålls tillståndsom flyktingar, krigsvägrare, av flyktingliknande skäl eller pä humanitära grunder. Bland dem som erhållit fillstånd finns såvälsådana personer som kommit till och sökt asyl under detta år som sådana som anlänt undertidigare år och fått sina ärenden avgjorda först . Antalet personer somårligen fått stanna av politiska eller humanitära skäl har successivt ökat . Då omfattade dessa grupper tillsammans ca 7600 personer.Årssiffran för uppehållstill stånd till nära anhöriga har - 1987 ökat från ca 7900 fill ca 12400. beräknas denuppgå fill ca 14000. fick sammanlagt ca 230personer tillstånd att invandra av Prop. 1988/89:100 arbetsmarknadsskäl. fick ca20000 utlänningar svenskt medborgarskap. Vid ingången av var 401000 utländska medborgare bosatta i , vilket var ungefär 10000 personerfler än . Av de utlandsfödda invånarna i var 54%svenska medborgare och utländska medborgare. Tre huvudprinciper utmärker den svenska invandrings- ochflyktingpolitiken: nordiska medborgares fria rörlighet inom , en regleradinvandring vad avser utomnordiska medborgare, en ambitiös flykfingpolitik. Somnämntsbestår invandringen till till största delen av utomnordiska medborgare. De tvä största grupperna ärdels flyktingar eller personer som tillåts stanna här avflyktingliknande skäl, dels anhöriga till i Sverigebosatta personer. I det senare fallet rör det sig oftast om personer som ingår äktenskap med en i bosattsvensk eller utländsk medborgare.Härutöver förekommer en viss invandring av adoptivbarn och en mycketbegränsad arbetskraftsinvandring. Hjälpen till flyktingama i de länder itredje världen, som får ta emot mångaflyktingar, utgör fortfarande en primär uppgift inom ramen för den svenska flyktingpolitiken. Flyktinghjälpenförmedlas huvudsakligen genom FN: sflyktingkommissarie (), FN: s hjälporganisation för palestinaflyktingarna (UNRWA) och vissa andraFN-organ samt via internafionella och nationella frivilliga organisationer.Sveriges samlade bidrag för till flyktingar och hemlösavärlden över uppgick till över 650 milj. kr. har haft enflyktingkvot på ca 1250 personer. Detta gälldeäven /88. Den alldeles övervägande delen avkvotflyktingarna kom då frän länder i och, i någon mån, fränLatinamerika. Även för budgetåret1988/89 gäller en flyktingkvot om 1 250 personer. Inriktningen förinnevarande budgetår har av regeringen fastställts till att i första hand avse flyktingar frän länder isydvästra . Vidare bör överföring skeav flykfingar från länder i Central- och samt i viss utsträckning frän . I enstakafall fär flyktingar föras över frånövriga delar av världen. Inom ramen för kvoten beräknas också ett mottagande avca 50 handikappade och tortyroffer, vilka skall kunna få tillfredsställandevård i . För budgetåret1989/90 beräknar jag resurser för insatser av samma omfattning. En mer detaljeradredovisning av den samlade svenska flykfingpolitiken lämnades i april1988 i regeringens skrivelse till (1987/88: 157) om flyktingpolitiken. Kortare väntetider i utlänningsärenden;mottagande av Prop.1988/89:100 Nägra av huvudproblemen inom invandrar- ochflyktingpoUfiken kan sammanfattasi tre punkter: - Det tar för läng tidatt utreda, handlägga och fatta beslut i utlänningsärenden; beslut om avlägsnande verkställs inte tillräckligt snabbt. - Dettar innan den som fått tillstånd att stanna i landet kan tas emot i en kommun. - Det tar för lång tidefter bosättningen innan invandrare och flyktingar kan få ett arbete och enegen försörjning. Problemen kan intelösas enbart med statliga ätgärder. En framgångsrik invandrar- ochflyktingpolitik är en angelägenhet för många: riksdag och regering, centralaämbetsverk och deras regionala och lokala företrädare, kommunerna,frivilliga organisationer, alla de som blir nyanlända flyktingars och invandraresmedmänniskor. Statsmakternas bidrag till att lösa de problem som jag nusammanfattat i de tre punkterna är flera. Efter förslag avregeringen kompletteringsproposition beslöt att gestatens invandrarverk vidgade och delvis nya möjligheter att åstadkommaytterligare mottagningserbjudanden från kommunerna. I samma propositionföreslog regeringen flera särskilda insatser inom arbetsmarknadspolitiken,i syfte att underlätta invandrares och flyktingars väg in i arbetslivet. Riksdagenbeslöt i enlighet därmed. Arbetet med attfrämja flyktingars och invandrares möjligheter att få arbete och att denvägen förmå kommunerna att ta emot fler flyktingar fortsätter. Senast har dettakommit fill uttryck i regeringens proposition (1988/89:47) om vissaekonomisk-politiska åtgärder . Jag återkommer särskilttill arbetsmarknadsfrågorna längre fram. Åtgärder för kortare väntetider i asylärenden Jag har i flera sammanhang framhållit vikten av att kommatill rätta med de långa handläggningsfiderna i asylärenden. För asylsökande är det oerhörtpåfrestandeatt få vänta pä beslut. De långa väntetiderna går knappast att förena med kravet pärättssäkerhet. Nuvarande kostnader för uppehälle, sjukvård och andraåtgärder för asylsökande kan minskasavsevärt med kortare väntetider. Länga väntetider motverkar och fördröjer enframgångsrik integration för de asylsökande som får stanna i landet. Det översynsarbeteinom invandrings- och flyktingpoUfiken som inleddes syftar primärt till attradikalt förkorta handläggningstiderna i uUänningsärenden. Arbetet har varit uppdelat i fyradelar: - enhuvudsakligen teknisk översyn av ufiänningslagstiftningen - utredningom nya rutiner för handläggningen av asylärenden - översyn avorganisationen vid statens invandrarverk - nyordning för bistånd ät asylsökande . Densistnämnda delen av arbetet har redan resulterat i riksdagsbeslut 49 4 1988/89. 1 saml Nr. och ny lagstiftning Gfr. 1987/88:80, SfU 17, rskr. 160, SFS Prop. 1988/89: 100 1988:156). I övriga tre delar bereds nu tre sinsemellansammanhängande Bil. 12 betänkanden: omreviderad utlänningslagstiftning (SOU 1988: 1), om nya rutiner för hanteringen av asylärenden (SOU 1988:2) och om en ny organisation (slutrapport ijuli 1988 frän särskild utredare). Regeringensställningstagande fill de tre nu aktuella betänkandena sker mot bakgrund bl. a.av det beslut som fattade med anledning avregeringens förslag rörande principerna för en ny organisation för statensinvandrarverk (prop. 1987/88: 158, SfU 28, rskr. har därupphävt sitt beslut från är 1975 (prop. 1975: 26, InU 6, rskr. 160) ominvandrarverkets nuvarande organisation och ställt sig bakom principerna för en nyverksorganisation. Ett förslag till nyutlänningslag remitteras genom beslut av regeringen denna dag till lagrådet. Jag räknar medatt återkomma till regeringen i ärendetsnarast , när lagrådets yttrande föreligger. Siktet är inställt på att den nya lagenskall träda i kraft . Regeringen kommer - medledning i nämnda principbeslut och med stöd avverksledningsbeslutet - att fatta beslut ominvandrarverkets nya organisation. Regeringen har tidigare, , beslutat om lokalisering m. m. avde utredningsslussar och regionkontor som ingår i den nyaorganisationen. Frågorna omorganisation och rutiner som sädana behöver alltså inte underställas riksdagenytterligare. Däremot påverkar de naturligtvis behovet av resurser för bådepolisen i dess roll som utredare i utlänningsärenden, för statensinvandrarverk och för , såsom ansvarigt förberedningen av överklagningsärenden. Jag har i fräga om polisens rollsamrått med chefen för . Såvitt gäller arbetsmarknadsdepartementethänvisar jag till vad arbetsmarknadsministern,i egenskap av departementschef, föreslär. De förändringar, sominnefattas i den genomgripande omstrukturering som genomförs, blir mestkännbara för invandrarverket. Underlaget för en bedömning av resursbehoven är härännu inte sä genomarbetat, att det kan läggas till grund för förslag avseende statsbudgeten /90. Jag avser därföratt före återkomma fill regeringen i de delar som direktberörs av ett nytt arbetssätt och en ny organisation. Anslagen för invandrarverkets centrala och regionalaförvaltning och förförläggningsverksamheten förs därför tills vidare upp med oförändrade belopp. Den förändring somnu är på väg för invandrarverket förutsätter att den gällandeanslagsstrukturen anpassas. Jag återkommer härtill i det följande. Mottagande av flyktingar i Kommunernasmottagande av asylsökande och flyktingar har ökat . mottogs ca 14000 flyktingar och asylsökande i137 kommuner med vilkainvandrarverket träffat överenskommelse. 1986 tog 197 kommuner emot ca 14 700flyktingar och asylsökande. 1988/89: 100 1987 togs ca 18000flykfingar emot i 245 kommuner. 12 1989 har invandrarverket slufit avtalmed 264 respektive 255 kommuner. Antalet avtalade platser är 16712respektive 16592. Trots kommunernas stora insatser finnsdet alltjämt ett mycket stort behov avytterligare kommunplatser för flyktingmottagningen. Antalet personer som vistas på förläggningar är ca13000. Knappt 3000 av dessa harredan fått uppehållstillstånd. Därutöver finns det ca 1 100 asylsökande i kommunerna som väntar på en plats på enföriäggning. En av anledningarnatill att så många personer med uppehållstillstånd blir kvar pä förläggningarna är kommunernassvårigheter att fä fram bostäder. I syfte att bidra till en ökning av detkommunala flyktingmottagandet och en minskning av antalet personer meduppehällstillständ vid invandrarverketsförläggningar har invandrarverket, som redan nämnts, fått vidgade möjligheter att försöksvis ge kommunernaviss ersättning för kostnader förgenomgångsbostäder för flyktingar med uppehällstillständ. Det är förtidigt att dra slutsatser av försöksverksamheten. Jag vill emellertid betona att det inte är meningen att sädanafillfälliga lösningar skall bli permanenta.Målsättningen måste vara att flyktingen sä snart som möjligt får enpermanent bostad. På finnsdet bara ett verkningsfullt sätt att undanröja detta hinder, nämligenatt öka bostadsbyggandet. Kommunerna mäste kontinuerligt räkna medinvandringen som en faktor i sina bostadsbyggnadsplaner. Det byggs nu långtfler lägenheter än för några är sedan. Bostadsbyggandet ökade , jämfört med . påbörjades nybyggnadav hus med sammanlagt 34 300 lägenheter. nyaorganisation, med bättre förutsättningar för nära kontakter mellanverket och kommunerna, bör stärka verkets möjligheter att biståkommunerna i deras mottagande och därmed göra det möjligt för kommunerna att ta emot fler flyktingar. Det system somsedan den finns för ersättningar till kommunerna (SFS1984: 683) kan bli effektivare och rättvisare och därmed mer attraktivt från utgångspunkt, utanatt det leder till statsfinansiellt oacceptabla konsekvenser. Inomregeringskansliet pågår med detta syfte enöversyn av gällande ordning för ersättningar till kommunerna. Resursbehovet förersättning till kommunerna för åtgärder för flyktingar beräknas uppgå tilldrygt . Kostnaderna för förläggningsverksamheten under /90 kan beräknasförst i samband med bedömningen istort av resursbehoven för den nya organisationen. Invandrare och flyktingar på arbetsmarknaden Invandrarnas och flyktingarnas situation påarbetsmarknaden är väsentligt sämre än för svenskar. Arbetslösheten för utländska medborgare var enligt medeltal 4,attjämföra med 1,för svenska medborgare. Utländska medborgare har även ett relativt lågt arbetskraftsdeltagande: 51 mot för svenska medborgare. Samtidigthar bristen på arbetskraft markerats allt tydligare under det Prop.1988/89:100 . Bland invandrare och flyktingar som har svårt att fåarbete Bil. 12 finns en betydande arbetskraftsreserv. Den nuvarandeefterfrågan på arbetskraft måste nu utnyttjas för att hjälpa arbetssökandeinvandrare som har svårigheter att få fotfäste pä arbetsmarknaden. Regeringen har mot den bakgrunden vidflera tillfällen framhållit att motiv saknasför import av arbetskraft i större skala. Inte heller finns det tillräckliga skäl att införa en rätt att arbetaför den som fortfarande väntar påmyndigheternas besked i fråga om uppehållstillstånd. Regeringen har vidflera tillfällen markerat vikten av att man ger prioritet ätflykfingar och invandrare inom arbetsmarknadspolitiken, så att de snabbast möjligt kommer ut iarbete. Genom riksdagensbeslut med anledning av kompletteringsproposition fickinvandrarverket ökade möjligheter att ge särskilda bidrag tillkommunerna för insatser av projektkaraktär, som bidrar till att flyktingar snabbare kan få en egenförsörjning. Sedan den 1 juli1988 pågår i detta syfte en försöksverksamhet under AMS ledning medförhöjt rekryteringsstöd till arbetsgivare som anställer flykfingar ochinvandrare. En del av arbetstiden skall användas för att förbättra kunskaperna i svenska.Försöksverksamheten koncentreras främst tillStockholmsområdet, , , och . Den kommeratt utvärderas av AMS. Efter förslag iregeringens proposition om vissa ekonomisk-politiska åtgärder (prop.1988/89:47) kommer ambulerande arbetsförmedlingar att organiseras,för att underlätta för flykfingar att snabbt få ett arbete så snart derasuppehålls- och arbetstillstånd är klart. De ambulerandearbetsförmedlingarna kommer att arbeta i direkt anslutning till flykfing-förläggningar.Vidare får arbetsmarknadsinstituten, som har en stor erfarenhet av att arbetamed flyktingar och invandrare, förstärkta resurser. Resursförstärkningenskall utnyttjas så att invandrare och flykfingar får en bättre förankring på arbetsmarknaden. Chefen för arbetsmarknadsdepartementetföreslär fortsatta förstärkningar av insatserna för invandrare och flyktingarunder /90. Det gäller bådeakfiv arbetsförmedling och särskilda stödåtgärder via medsvårigheter på arbetsmarknaden. De samlade insatserna föreslås få kosta 83milj. I anslutning tillde åtgärder som föreslagits i regeringens proposition om vissa ekonomisk-politiskaåtgärder, harjag tillsatt en särskild arbetsgrupp med uppgift attundersöka hur man kan organisera meningsfull verksamhet för asylsökande de väntarpå besked i tillståndsfrågan. Arbetet skallske skyndsamt och avrapporteras möjligt efter årsskiftet1988-89. Tillsammans meddelegationen för invandrarforskning (DEIFO) har ar betsmarknadsdepartementetunder hösten inlett ett arbete som syftar till att öka och bredda kunskaperna omflyktingars och invandrares situation på arbetsmarknaden.