prop · GC03129 · 1988-12-31 00:00:00 — har tidigare i storutsträckning använts för att möjliggöra tekniskt underhåll av distributionsnätet.Genom ändringarna tillmötesgås dels ett starkt krav från radiobranschen, delsönskemål om all kunna sända text-TV också . Inomramen för nuvarande medelstilldelning bedömer sändningstidsschematsom rimligt. Kritik har riktats mot att testbildssändning-arna i TV2 utanför desex storstadsområdena är kortare än sändningarna i övriga områden och också motde begränsade testbildssändningarna . En ökning av testbildssändningarnai TV2 så att de skulle få samma omfattning som i TVl skulle kräva ettmedelstillskott om ca 5 milj. kr. De begränsade testbildssändningarnaunder sommaren beräknas dock kunna utökas något fr.o.m.innevarande år med hjälpav intäktsfinansiering. Förår 1990 beräknas driftskostnaderna uppgå till sammanlagt 284,4 milj. kr. Ibeloppet ingår 3,0 milj. kr. för ökade driftskostnader för regio-nal-TV-sändningarochFM 4. har även, i likhet med SR, räknat med ökade driftskostnader om2,0 milj. kr. för 24-timmarssändningar för P2 och P4 samt 0,9 milj. kr. Dessa kostnader betalas avSR. Utgångspunktenför beräkningarna har vidare varit dels en prisomräkning motsvarande , delsen mindre volymökning motsvarande I %. Det belopp om 1,8 milj. kr. för tekniskoch programmässig forskning som tidigare ingått i medelstilldelningbör i fortsättningen ingå i medelsanvisningen till SR. resp. 1992räknar med kostnaderom 288,2 resp. 291,8 milj. kr. i 1990 årsprisläge. Fördet förlängda budgetåret (1988/89 och , 1989:2) har113,8 milj. kr. anvisats för kostnader för avgiftsinkassering 23 och avgiftskontroll.Eftersom verksamheten med avgiftsinkassering och Prop. 1988/89:129 avgiftskontrollunder successivt övertas av begärs inga medelför dessa ändamål för . 1. till televisions- ochljudradioanläggningar för distribution av program för år 1990anvisas investeringsmedel om 165,4 milj. 2. för uppförande avtelevisions- och ljudradioanläggningar för distribution avSveriges Radios program beviljas ett beställningsbemyndigande om 30 milj. 3. vid behov får utnyttja upp till15 milj.kr.av nästkommande års medgivna förbmkning av investeringsmedel föratt avbalansera det löpande årets förbmkning samt rätt att intill 15 milj. kr.få utnyttja icke ianspråktagna medel det nästkommande året, 4. för andel i mndradiorörelsensdriftskostnader av rundradions avgiftsmedel få ta i anspråk ettbelopp om högst 284,4 milj. kr. anslagsframställningar räknar SR och med att radiofonden vidingången av /88 uppvisar ett underskott om 108 109 milj. kr.Underskottet kommer att vid utgången av ha ökat till 138140 milj. kr.om ingen avgiftshöjning görs och om inflationen, som den kommer till uttryck i SR:skompensationsindex, uppgår till under /89. SRpåpekar i detta sammanhang att de ekonomiska konsekvensema av underskottenhittills, dvs. /86 1987/88 har inneburit ränteutgifter förradiofonden om sammanlagt 34 milj. kr. IRIKAB:s anslagsframställning till SR framhålls att det är av utomordentligtstor betydelse att omläggningen av uppbördsverksamheten genomförs så att inteintäkterna minskar. Av denna anledning har i etable-ringsplanema för RlKAB:sverksamhet även marknadsföring en central roll. Denna syftar dels till attinformera om den förestående omläggningen, dels att motivera de berörda TV-innehavarnaatt erlägga sina avgifter. 1och med utgången av /89 har den utbyggnad av Radio-koncernens programverksamhet avslutats som inleddes . 1 det riksdagsbeslut som föregick denna (prop. 1978/79:91, KrU 24, rskr. 337) angavs bl. a. hur programverksamheten skulle byggas ut och förbättras. Deväsentligaste ambitionshöjningarna gällde en regionalisering av verk- Prop.1988/89:129 samheten, åtgärder för särskilda publikgrupper ochkvalitetsförbättringar. I det föregående har en av SR lämnad redovisning av hurkraven uppfyllts sammanfattats. Införden avtalsperiod som inleddes Qfr prop. 1985/86:99, KrU 21, rskr.343) ställdes vissa kompletterande krav på programverksamheten såsom attsamtliga programföretag i koncemen skall utöva ett folkbildningsansvar, att dennationella kulturen, radion och televisionen bör främjas och att nivån på frilansmedverkanoch utläggningen av produktionsuppdrag skall vara hög. Dessa krav gälleralltjämt. Också vad gäller uppfyllandet av de två sistnämnda kraven har enredogörelse lämnats i det föregående. SRhar i sin anslagsframställning understrukit att vad som återstår av 1978 årsreformprogram är främst fortsatta åtgärder för kvalitetsförbättringar. Mot bl.a. denna bakgrund har SR lagt fram förslag om en förstärkning av medlen tillkoncernen om sammanlagt 541,6 milj.kr. Vidmina beräkningar av medelstilldelningen harjag, som jag redovisat i samband medmina allmänna överväganden, utgått från att koncernen bör ges en förstärkningom 41,6 milj. kr. I beloppet ingår en överföring från om 1,8 milj.kr. för teknisk och programmässig forskning och utveckling. Somjag också har redovisat i samband med mina allmänna överväganden ärjag inteberedd att tillstyrka att ytterligare medel nu tillförs koncernen. Skälenhärför är främst att frågan om Radio-koncernens roll och resursbehov iden nya mediemiljön behöver prövas i ett vidare sammanhang. Vidmin föredragning längre fram om verksamhet kommer jag inte helleratt biträda det förslag om tilldelning av särskilda medel för sändningstidsökningi televisionen och ljudradion som verket har lagt fram och som SR tillstyrker.Jag vill erinra om dels beslut genom vilken beslutanderättenom sändningstidens längd och förläggning överfördes till , dels att kostnader utöver dem som medelsanvisningarna tillteleverket för programdistribution avser att läcka i likhet med tidigare bör bestridas med till SR anvisade medel (jfr prop. 1981/82:100 bil. Det senare gäller även kostnader för ytterligare anpassning av sändarnätetpå grund av ändringar i den lokala eller regionala indelningen och/ellerförändring av sändningsområden för regional-TV (jfr KrU 1985/86:21 s. 52 53).Som jag ser det bör vid mer permanent verkande förändringar som initieras av ettSveriges Radio-företag, kompenseras genom av beslutadeöverföringar av medel från koncernen till verket. Förslag härom bör lämnas iparternas anslagsframställningar. Idetta sammanhang vill jag påpeka att på samma sätt som gäller för anslagsfinansierade verksamheter måste SR och , så långt det är möjligt, i sina anslagsframställningar presentera samtliga de kostnader för rundradiorörelsen som en föreslagen satsning inom någon av parternas ansvarsområde på kan leda till. Byggnadsinvesteringarnaenligt den investeringsplan som redovisades i Prop. 1988/89:129 1986 årsproposition (s. 91) beräknas för innebära kostnader om 13,0 milj. kr.Beloppet avser den om- och tillbyggnad av radio- och i som sedanlänge planerats och som beräknas kunna starta . Jag har vidmin medelsberäkning tagit hänsyn till dels byggkostnadsutfallet /88, dels ändrade planer för perioden därefter. Sammanlagt harjagräknat med 28,1 milj. kr. Därmed har den iprincip högsta kapitalkostnadsnivå nåtts som den nämnda investeringsplanen kanmedföra. Jag räknar med att SR senast inför anslagsframställningen för år 1992redovisaren plan för kostnadernas avtrappning. Genomriksdagens beslut med anledning av propositionen om TV-avgiften (prop.1988/89:18, KrU9, rskr. 97), de avtal som regeringen har träffat medRadiotjänst i () och SR samt de författningar ochregeringsbeslut i övrigt som riksdagsbeslutet har föranlett, har RIKAB gettsförutsättningar för sin verksamhet. Denna har inletts den . RIKABkommer successivt att överta uppbördsverksamheten från ,medan ansvaret för avgiftskontrollen övergår först inför årsskiftet 1989/90. Deriktlinjer för omläggningen som beslutade om (prop.1986/87:100 bil. 10, KrU 11, rskr. 220) innebar att lokaliseringsstöd ochannat tillämpligt regionalpolitiskt stöd skulle utgå för etableringen iKiruna. Övriga merkostnader under förberedelse- och flyttperioden skulle bärasav . På motsvarande sätt skulle även efterår 1990 på lämpligt sätt kompensera för det intäktsbortfall som den nyaorganisationen kan medföra. Medstöd av ett särskilt bemyndigande av ( prop. 1987/88:100 bil. 14, AU13, rskr. 268) beviljade regeringen kommunlokaliseringsbidrag med . för att uppföra lokaler att hyras ut tillbl.a. RIKAB resp.den 1 december 1989 RIKAB lokaliseringsbidrag med 15 965 000kr. till täckande av utgifter i samband med investeringar i maskiner ochinventarier. Även sysselsättningsstöd bör enligt regeringens bedömning utgå. SRhar i skrivelse bl.a.hemställt att regeringen klargör ivilken utsträckning skall svara för de kostnader och investeringsutgiftersom RIKAB har under övergångsfasen. har den 8 och 22 februari 1989yttrat sig i ärendet. Det bereds inom . Jagavser att återkomma till regeringen i frågan. Medelsbehovetför RIKAB harjag beräknat till 83,5 milj. kr. Jag har därvid uppskattat att ca 3,0 milj. kr. kommer att lämnas i regio nalpolitiskt stöd i form av sysselsättningsstöd . Därmed har RIKAB i enlighet med riktlinjerna riksdagsbeslut Gfr prop. 1986/87:100 bil. 10 s. 501), med undantag av det regionalpolitiska stödet, tilldelats medel i samma omfattning som då gällde för uppbörd sverksamhet. Jag har dock beräknat medlen i 1987/kostnadsnivå för att möjliggöra en anpassning till Radio-koncernens system för kost nadskompensation. 1 avvaktan på att RlKAB:sverksamhet skall stabiliseras bör enligt min Prop. 1988/89:129 mening dettabolags medelstilldelning och medelsanvisning redovisas särskilt. SRbör sammantaget för anvisas 2 692, 4 milj. kr. i 1987/prisläge förkoncernens drifts-, investerings- och kapitalkostnader. Denkompensation för kostnadsutvecklingen som ges innebäratt av kostnaderna (löner) räknas upp med genomsnittspåslaget enligt avtalför hela SAF/PTK-området medan (priser) räknas upp enligtkonsumentprisindex med effekterna av livsmedels- och boendekostnader frånräknade.Som en följd av atl de ursprungliga förutsättningarna för bestämmandet avlöneglidningsdelen av kompensationsindex förändrats beslöt regeringen den 19januari om ett preli-minäravräkningssystem för denlöneglidningskompensation som ingår i indexets lönedel. Därmed har stabiliteteni indexkonstruktionen förbättrats. Under /88 ökadekompensationsindex . SRhar i anslagsframställningen redovisat att den kostnadskompensation koncernenerhållit /831986/87 i stort motsvarat de kostnadsökningarsom är en följd av allmänna prishöjningar. Åren närmast före /83blev under-kompenserad. En oroande faktor för dekommande verksamhetsåren är, enligt bolaget, en förväntad mycket kraftigkostnadsutveckling avseende rättighetskostnader inom sport och andrakonkurrensutsatta områden. Dess följder, förändringar i programutbudetsgenomsnittliga kvalitet och därmed en uttunning av utbudet, kan emellertid intevärderas vid jämförelser mellan faktisk kostnadsutveckling och storleken avkompensationsindex. Motbakgrund av att det av mig i det föregående föreslagna medelstillskottetfrämst syftar till att söka motverka en sådan utveckling hos programutbudet,anser jag att kompensation för kostnadsutvecklingen även fortsättningsvis börges på samma grunder som . Riksdagenhar i samband med beslut om tilläggsbudget (prop. 1987/88:125 bil. 5, KrU 23, rskr.287) bemyndigat regeringen att ställa särskilda medel till SR:s förfogande förutbildningsradions programverksamhet i samband med särskilt angelägenfortbildning av skolans personal. Med stöd av bemyndigandet har regeringen den9 juni och beslutat alt anslå 0,5 resp. 1,5 milj. kr. Den fortbildningsverksamhet besluten varit knutna lill är den i matematikför klasslärare i samt grundskollärarfortbildningen. För densistnämnda har en särskild redovisning lämnats i årets budgetproposition (prop.1988/89:100 bil. Genom1986 års riksdagsbeslut fick moderbolaget möjlighet att finansi era investeringar eller investeringsliknande anskaffningar genom lån. Även kostnaderna för vissa andra anskaffningar som t. ex. köp av större pro grampaket skulle, enligt beslutet, kunna länefinansieras. (Jfr prop. 1985/86:99 s. 74 75). Den nya möjligheten lill lånefinansiering innebär att SR kan skaffa sig en slags buffert i utgiftsplaneringen. Moderbolaget har därför föreslagit att den s. k. dragningsrätten avskaffas fr.o. Jag biträder detta förslag. Moderbolaget har enligtregeringens anvisningar redovisat en verksam- Prop. 1988/89:129 hetsplan förperioden /90 1993/94 för Radio-koncernensV-svarsberedskap.Planen följer de riktlinjer som angavs i den proposition om säkerhetspolitikenoch totalförsvaret (prop. 1981/82:102, FöU 18, rskr. 374) som, vad beträffarSveriges verksamhet, antogs av och somalltjämt gäller (jfrprop. 1986/87:95 bil. 7, FöU II, rskr.310). 1 medelsberäkningarna för den avgiftsfinansierade radio- och TV-verksamhetenhar hänsyn tagils lill kostnader för beredskapsåtgärder. Avmedelsanvisningen för /89 har . inte ställts lill radionämndensdisposition till följd av tillämpandet av en utgiftsram. Vidmin medelsberäkning för nämndens verksamhet under /90 harjag somtidigare tagit hänsyn till kända löneökningar och till prisutvecklingen. Jaghar också räknat med en förstärkning av medlen för andra förvaltningskostnaderän löner och arvoden. Därvid harjag beaktat att tjänstebrevsrätten föreslåsslopad för radionämnden fr.o.m.den . Somen följd av beslut om att i fortsättningen inte skall hadet ansvar för förvaltningen av TV-avgiftsmedlen som verket tidigare haft, kanradionämndens ekonomiadministration inte längre skötas av verket. Jag hardärför beräknat medel för ersättning till kammarkollegiet för motsvarandeinsatser fr.o. m.den Ijuli 1989. Huvudförslagethar inte tillämpats. Medelsanvisningenför /90 bör uppgå till . Därav utgör medlen för löne-och arvodeskostnader högst . och medlen för lokalkostnader 158 000kr. I de senare ingår medel för elkostnader. budgetproposition (prop. 1980/81:100 bil. 2 s. 92) angavs en plan förteleverkets investeringar i mndradioanläggningar fram till /86.Denna plan föriängdes genom beslut i anslutning till förslag i 1983års budgetproposition (prop. 1982/83:100 bil. 10 s. 151 -152), gjordes rullandeoch kom att omfatta de fem närmast följande budgetåren. beslut vidföregående (prop. 1987/88:100 bil. 10, s. 514, KrU 11, rskr. 220)innebar dock att investeringsplanen, till följd av omläggning tillkalenderårsvisa medelsanvisningar, övergångsvis omfattar . Mittnu aktuella förslag till förlängning av investeringsplanen innebär att den ånyo omfattar , att kostnaderna för det fjärde FM-nätet enligt beslut (prop. 1985/86:99, KrU 21, rskr. 343) belastar och att kostnaderna för åtgärder för bättre regional-TV-täck ning m.m., som beslöt om (prop. 1986/87:100 bil. 10, KrU 11, rskr. 197), belastar hela perioden. I planen har också medta- 28 gits kostnaderna förteleverkets försvarsberedskapsåtgärder för rundra- Prop. 1988/89:129 dionsbehov samt 8,8 milj. kr. för att slutföra ersättningsanskaffningen för denförstörda högmasten i . 3,0 milj. kr. av delta belopp bör dock anvisasförst efter beslut av regeringen, eftersom det ännu inte är helt klart i vilkenutsträckning de slavsändare, som dessa medel avser, behövs. Jaghar också i enlighet med förslag räknat med en höjning av investeringsramenför att kunna utsträcka möjligheten till stereo/flerljudssändningar itelevisionen till hela landet. Jag förordar därför att investeringsplanenkompletteras med 6,0 milj. kr. för vart och ett av . Investeringsnivånblir därmed 165,4 milj.kr. för med den prisomräkning begärt.Nivån för de fyra övriga åren i planen är beräknad i samma prisläge och stannarvid 156,4 milj. kr. för vart och ett avaren 1991 och 1992 samt 144,8 milj. kr.för och 139,2 milj. kr. Riksdagenhar bemyndigat regeringen, eller efter beslut av regeringenteleverket, att föra högst 5 milj. kr. av de för ett budgetår anvisade investeringsmedlenmellan det året och nästa budgetår som skuld resp. tillgodohavande. Beloppethar varit oförändrat /83 och har måstöverskridas. Telerörelsen har stått för merkostnaderna genom lån i avvaktan påny medelsanvisning. Detta är enligt min mening inte en tillfredsställandeordning. För att åstadkomma den ursprungligen avsedda graden av flexibilitetbör beloppet höjas till 10 milj. kr. Bemyndigandet bör nu avse åren 1990 och1991. Regeringenbör vidare föreslå atl i likhet medge atl regeringenlämnar ett beställningsbemyndigande om 30 milj. kr. avseendeinvesteringsändamål förår 1991. Vidmina beräkningar av medel för nästa budgetår för driftskostnader harjagnär det gäller programdistribution inkl. programinsamling räknat in ökademedel till följd av tidigare nämnda beslut angående utbyggnaden avett fjärde FM-nät och åtgärder för bättre regional-TV-täckning m. m. Jag haräven räknat med viss volymökning. Jaghar däremot inte räknat in medel för sändningstidsökning i televisionen ochljudradion. Principen om att kostnader for , utöver dem sommedelsanvisningarna till verket avser att täcka, skall betalas av till SR anvisademedel (jfr prop. 1981/82:100 bil. 12 s. 172) bör enligt min mening alltjämtgälla. Som jag har anfört i samband med mina förslag rörande Radiosverksamhet bör dock vid mer permanent verkande förändringar som initieras avett kompenseras genom av beslutadeöverföringar av medel från koncemen till . Förslag härom bör lämnas iparternas anslagsframställningar. redovisat i sin anslagsframställning kom de för budget /88 anvisade driftsmedlen inte att räcka till. Kostnaderna blev större än väntat till följd av masthaveriet i . Möjligheten till flexibilitet för vid användningen av anvisade driftsmedel finns bara i en riktning, nämligen att verket gör ett lägre uttag av TV-avgiftsme del än vad som anvisats på grund av minskade kostnader eller ökade 29 intäkter.Ell sådant lägre uttag har gjorts . En motsvaran- Prop.1988/89:129 de möjlighet till överskridande finns inte. Masthaveriet iSollefteå är ett exempel på när en sådan skulle ha behövts. Jag förordar därföratt regeringen, eller efter beslut av regeringen , bemyndigas attföra högst 5 milj. kr. av driftsmedlen som skuldresp. Ikonsekvens med mina förslag i prop. 1988/89:18 om TV-avgiftsuppbörden harjaginte beräknat några medel för för avgiftsinkassering ochavgiftskontroll. Medelsanvisningenför driftskostnader bör uppgå till 288,6 milj. kr. för medden prisomräkning som begärt. Riksdagensbeslut (prop. 1988/89:18, KrU9, rskr. 97) om en ny TV-avgiftslag innebär bl. a.att en enhetlig TV-avgift motsvarande den för en färg-TV har införts, allstatliga myndigheter har blivit avgiftsskyldiga och att avgiftsskyldighetenför mottagare i hotell- och pensionatsrörelser, för statliga myndigheter ochinom undervisningsområdet har bestämts till en avgift för var tionde mottagare.Vidare gäller att fömtom påminnelseavgift skall en tilläggsavgift betalas sommotsvarar av avgiften för en tremånadersperiod, om denna avgift intebetalas inom den tid som satts ut i påminnelsen. Minaförslag till medelstilldelning för den med TV-avgifter finansierade radio- och TV-verksamhetenunder för Radio-koncernens och del samt /90 för radionämndens del framgår av följande sammanställning.Till gmnd för förslaget till medelstilldelning för Radio-koncernenligger även beräkningar som avser den nya uppbördsorganisationen i anges i milj. kr. 2391,2' 1201,5' 2,169' 141,2" 3.34,8' 73 24 6 176,1" 165,4' 288,6' ' Prisläge 1986/87 -Prisläge 1987/88 'Prisläge 1988/89 " Prisläge 1989:2 () *" Exkl. tilläggsbudget 18 milj.kr. 1985/86:99 om verksamhet m. m. redovisade jag som min uppfattning att en successiv återuppbyggnad av radiofonden vore lämplig. Vid ingången av innevarande budgetår var underskottet i 30 fonden drygt 110 milj. kr.Orsaken är i första hand att kostnadsutveckling- Prop. en gått snabbare änberäknat. Mitt förslag till höjning av den allmänna mottagaravgiften iföregående års budgetproposition (prop. 10 s. 516) utgickfrån antagandet att kostnadsutvecklingen såsom den mäts genom SverigesRadios kompensationsindex - skulle uppgå till högst och riktmärketatt underskottet i den s. k. radiofonden skulle ha förbytts i ett överskottsenast . Fr.o.m.denI bör TV-avgiften höjas med 100 kr.till 1084 kr.per år. Avgiften fören tremånadersperiod blir därmed 271 kr.i stället för . Höjningen behövsför att täcka ökade utgifter på grund av kostnadsutvecklingen och deförbättringar jag föreslagit i det föregående samt för att möjligtåterbetala den skuld staten har till riksgälds-kontoret för rundradiorörelsensräkning. Vid min beräkning har jag tagit hänsyn till de ökade intäkter somriksdagens beslut om införandet av en enhetlig TV-avgift bör medföra. Medden föreslagna höjningen av TV-avgiften beräknas underskottet vara helt bortavid utgången av om indexutvecklingen inte överstiger . Den negativautveckling, som pågått /85 och som varit en följd av en som det visat sig alltför låg TV-avgiftshöj-ning inför det året, kan dåbrytas. Mittförslag rörande TV-avgiften förutsätter att lagen (1978:478) om avgift förinnehav av televisionsmottagare och lagen (1989:41) om TV-avgift ändras.Förslag härtill har upprättats inom och bör fogastill protokollet i detta ärende. Lagförslagenrör i och för sig ett sådant ämne som avses i 8 kap. 18 § andra stycketregeringsformen. Enligt min mening är emellertid lagändringarna av sådanbeskaffenhet alt lagrådets yttrande inte behöver inhämtas. Medhänvisning till vad jag har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att 1. anta förslaget till lag omändring i lagen (1978:478) om avgift för innehav av televisionsmottagare, 2. anta förslaget till lag omändring i lagen (1989:41) om TV-avgift, 3. godkänna milt förslag tillmedelsberäkning för den avgiftsfinansierade verksamheten inom , 4. godkänna mitt förslag tillmedelsberäkning för radionämndens verksamhet, 5. godkänna föriängningen avteleverkels investeringsplan med ell år, 6. godkänna mitt förslag tillmedelsberäkning för investeringar, 7. bemyndiga regeringen, ellerefter beslut av regeringen , att föra högst . 1990och 1991 som skuld resp. tillgodohavande, 31 8. medgeatt regeringen lämnar det beställningsbemyn- Prop. 1988/89:129 digande om . avseende investeringsändamål för år 1991som jag har förordat, 9. godkännamitt förslag till medelsberäkning för driftskostnader, 10. bemyndigaregeringen, eller efter beslut av regeringen telever ket, att föra högst 5 OOOOOO kr.av driftsmedlen som skuld resp. tillgodohavande. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta de förslag som föredraganden har lagtfram. Propositionen....................................................... ... 1 Propositionenshuvudsakliga innehåll ........................ ... 1 Lagförslag........................................................... ... 2 Utdrag urregeringsprotokollet ...... ... 4 1 Inledning.......................................................... ... 4 2 Allmänna överväganden .................................... 5 3 Allmänna riktlinjer för mndradiorörelsen,ansvarsfördelning och finansiering 7 4 Kostnader för budgetåret1987/88 för den avgiftsfinansierade verksamheten, m. m ... 9 5 Medelsberäkningar............................................. ... 9 5.1 .............................................. ... 9 5.4 TV-avgiften................................................. 24 5.5 Föredragandens överväganden ....................... 24 5.5.4 TV-avgiften .......................................... 30 6 Beslut ........................................................... . 32 Tryckeri, Stocktiolm 1989 33