prop · GC03121 · 1988-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1988/89:121 om lag om en folk- och bostadsräkning år Regeringenförelägger vad som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet för den åtgärd och det ändamål somframgår av föredragandens hemställan. Ipropositionen föreslås i anslutning till prop. 1988/89:91 en särskild lagom en allmän folk- och bostadsräkning (FoB 90). Uppgifternatill FoB 90 skall enligt den föreslagna lagen samlas in dels genomfrågeblanketter till allmänheten, dels genom utnyttjande av uppgifter somfinns tillgängliga i vissa register. Arbetetmed FoB 90 skall enligt förslaget ledas av undermedverkan av kommunerna. Lagenavses träda i kraft . 1988/89. 1 saml Nr 121 Lag om enfolk- och bostadsräkning 1 §En allmän folk- och bostadsräkning skall företas (FoB 90) för att framställa statistik för samhällsplanering, forskning och allmän infor mation. Degenom den allmänna folk- och bostadsräkningen insamlade uppgifterna får inteanvändas för andra ändamål än det som anges i första stycket. 2 § 1 denna lag finns föreskrifter om - genomförandet (3 och 4 §§), - information (5 §), - personuppgifter (6 och 7 §§), - bostadsuppgifter (8 och 9 §§), - fastighetsuppgifter (10 och 11 §§), - insamlingsförfarandet (12-18 §§), - anmaningar(19§), - viten m.m. (20 22 §§), - registemppgifter (23 och 24 §§), - ett register förkvalitetskontroll (25 §), - användning av andra uppgifter (26§), - hänsyn till de uppgiftsskyldiga(27§). 3 §Statistiska centralbyrån genomför folk- och bostadsräkningen med hjälp av automatisk databehandling. Person-,bostads- och fastighetsuppgifter skall lämnas för folk- och bostadsräkningenenligt 6-18 §§. Registemppgifter får inhämtas enligt 23 och 24 §§. 4 §Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer faststäl ler när uppgifterna enligt 3 § skall lämnas eller inhämtas och vilken tid punkt eller tid som de skall avse. 5 §Statistiska centralbyrån skall se till att de uppgiftsskyldiga får infor mation om folk- och bostadsräkningen. Informationen skall omfatta ända målet med folk- och bostadsräkningen och innehållet i det register som upprättas vid denna. Informationenskall vidare innehålla upplysningar om de sekretess- och 2 säkerhetsbestämmelsersom gäller och om rätten att få registerutdrag och Prop. 1988/89:121rättelse till stånd enligt datalagen (1973:289). Föreskrifterom sekretess finnsi sekretesslagen (1980:100). 6§Personuppgifter skall lämnas av dem som är födda eller tidigare och somär bosatta i eller annars skall vara kyrkobokförda här vid den tidpunktsom uppgifterna avser. 7§ Den som är skyldig att lämna personuppgifter skall ange församlingdär bostadsfastigheten är belägen, 8 § Bostadsuppgifter skall lämnasav dem som innehar och stadigvarande bebor en bostadslägenhet i vidden tidpunkt som uppgifterna avser. 9 § Den som är skyldig attlämna bostadsuppgifter skall ange namn,personnummer och hushållsställning (gifta eller samboende, barn, övriga boende)för de boende som är födda eller tidigare, förekomstenav kök eller kokvrå, förekomstenav en eller flera bostadslägenheter i huset. 10 §Fastighetsuppgifter skall lämnas av dem som som uppgifterna avser äger ett eller flera bostadshus i . Medbostadshus förstås byggnader med en eller flera bostadslägenheter. Omsamma person äger flera bostadshus på samma fastighet, lämnas en endafastighetsuppgift för husen gemensamt. Försådana bostadshus som ingår i arrendeupplåtelser skall fastighetsuppgifterlämnas av arrendatorn i stället för av husägaren. fl 1988/89. 11 § Den som är skyldigatt lämna fastighetsuppgifter skall ange följande Prop. 1988/89:121uppgifter om den fastighet där bostadshuset är beläget, om bostadshuset och ombostadslägenheten, nämligen 1. omfastigheten: län,kommun och församling där fastigheten är belägen fastighetstyp(jordbruksfastighet, annan fastighet) ägarkategori(staten, kommun, allmännyttigt bostadsföretag, bostadsrättsförening, enskildperson, annan ägare) 2. om huset: hustyp(enbostadshus, tvåbostadshus, flerbostadshus, annat bostadshus) 3. om lägenheten: förekomstenav kök eller kokvrå omlägenheten inte är upplåten, orsaken till det 12 §Person- och bostadsuppgifterna skall lämnas på en personblankett, som skall ges in till granskningsorganet i den kommun där den uppgifts skyldige är bosatt eller annars skall vara kyrkobokförd. Fastighetsuppgifternaskall lämnas på en fastighetsblankett, som skall ges in till granskningsorganeti den kommun där fastigheten är belägen. Den som äger och stadigvarande beborett enbostadshus får dock lämna fastighetsuppgifterna på personblanketten. Föreskrifterom granskningsorganet finns i 16 §. 13 §Person- och fastighetsblanketterna fastställs av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Statentillhandahåller såväl blanketter som portofria svarskuvert utan kostnad for deuppgiftsskyldiga. 14 §Om en bostadslägenhet innehas och bebos av två eller flera personer tillsammans, får de lämna bostadsuppgifterna gemensamt på samma per sonblankett. Densom är skyldig att lämna person-, bostads- eller fastighetsuppgifter skriverunder uppgifterna och svarar för deras riktighet. 15 § Kommunerna skall Prop. biträdavid spridningen av informationen om folk- och bostadsräkningen, biträdavid distributionen av blanketterna och vid upprättandet och insamlingen avuppgifterna, svaraför att de insamlade uppgifterna granskas och i berett skick lämnas över tillstatistiska centralbyrån för fortsatt bearbetning. 16 §Varje kommun skall uppdra åt ett särskilt granskningsorgan att svara för de uppgifter som anges i 15 §. Granskningsorganetskall bestå av en granskningsledare och en ställföreträdare för denne samt iövrigt av den personal som behövs för uppgifterna. Granskningsledarenbeslutar på organets vägnar. 17 §Granskningsledaren och dennes ställföreträdare utses av kommu nen. Kommunenskall sörja för att granskningspersonalen utbildas för sina arbetsuppgifter. 18 §Granskningsledaren får begära att de uppgiftsskyldiga lämnar upplysningar om förhållanden som omfattas av uppgiftsskyldighe ten enligt 611 §§. Granskningsledarenfår delegera denna befogenhet till någon annan inom granskningsorganet. 19 §Om en begärd uppgift inte lämnas inom föreskriven tid, får statistis ka centralbyrån eller granskningsledaren anmana den uppgiftsskyldige att fullgöra sin skyldighet. Detsamma gäller, om den uppgiftsskyldige underlå ter att lämna upplysningar som har begärts enligt 18 §. Innanen anmaning utfärdas, bör den uppgiftsskyldige, om det kan ske utan någonolägenhet, på lämpligt sätt erinras om skyldigheten att lämna föreskrivnauppgifter och upplysningar. 20 §Om den uppgiftsskyldige inte följer en anmaning enligt 19 §, får på begäran av eller granskningsledaren den uppgifts skyldige föreläggas att göra detta vid vite. Ett sådant föreläggande utfärdas av i det län där uppgiftsskyldigheten skall fullgöras. Vitetbestäms till lägst 100 och högst . 21 § Beslut om vitesföreläggandefår inte överklagas. 22 § Frågor om utdömande avförelagt vite skall på begäran av ellergranskningsledaren prövas av länsrätten i det län där uppgiftsskyldighetenskall fullgöras. 23 § Från nedan angivna register får för folk- och bostadsräkningen inhämta följande uppgifter: 1. statisUskacentralbyråns register över totalbefolkningen 2. statistiskacentralbyråns sysselsättningsregister 3. statistiskacentralbyråns centrala företags- och arbetsställeregister arbetsställenasnamn, nummer, storlek, sektortillhörighet, belägenhet och näringsgrenskod 4. statistiskacentralbyråns inkomst- och förmögenhetsregister 5. statistiskacentralbyråns utbildningsregister 6. statistiskacentralbyråns register över nyckelkodområden 7. statistiskacentralbyråns fastighetstaxeringsregister 9. statistiska centralbyrånsregister års folk- och bostadsräkning 24 § Uppgifter som avses i 23 § 9 får bara användas för att i förväg trycka uppgifter på blanketterna till de uppgiftsskyldiga. 25§ För att kunna kontrollera om uppgifterna i folk- och bostadsräkningen ärtillförlitliga får med stöd av automatisk databehandlingföra ett särskilt register för framställning av statistik. för att förebygga risk för otillbörligt intrång i den personligaintegriteten med anledning av registret meddelas av datainspektionen enligtdatalagen (1973:289). Användning av andrauppgifter Prop. 26§ Om med hjälp av automatisk databehandlingtillsammans med uppgifterna från folk- och bostadsräkningen skall använda andrauppgifter för det ändamål som anges i I § första stycket, får det ske baraenligt beslut eller med tillstånd som avses i datalagen (1973:289). 27§ och kommunernas granskningsorgan skall vidtillämpningen av denna lag se till att de uppgiftsskyldiga inte betungas onödigt. Dennalag träder i kraft . Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsråden , ordförande, , , R. , ,, , , G. , , , ,, , , Proposition om lag om en folk- och bostadsräkning Den19 gav regeringen genom tilläggsdirektiv (dir. 1987:20)statistikkommissionen (C 1985:01) folk- och bostadsräkning, (landshövdingen , ordförande, riksdagsledamöterna generaldirektören , jur.kand. och fil.lic.Thomas ), i uppdrag att utreda frågan om behovet och utformningen av fortsattafolk-och bostadsräkningar. FoB-kommissionenöverlämnade delbetänkandet (SOU 1988:43) Folk- ochbostadsräkningar . Ibetänkandet föreslår kommissionen bl. a. att en allmän folk- och bostadsräkning av i huvudsak samma omfattning som den genomförsår 1990. En sammanställning av remissvaren har publicerats avcivildepartementet (Ds 1989:7). Regeringenhar i prop. 1988/89:91 på gmndval av betänkande föreslagitatt en folk- och bostadsräkning genomförs och att medel för budgetåret1989/90 anvisas till en sådan. Ianslutning till den lämnade propositionen tar jag nu upp frågan om en särskildlag till grund för den nya folk- och bostadsräkningen. Ettutkast till lagförslag jämte motiv har i enlighet med 2 a § datalagen (1973:289,omtryckt 1982:446, ändrad senast 1988:1485) i form av en promemoria fråncivildepartementet remitterats till datainspektionen för yttrande.Datainspektionens yttrande bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga1. Regeringenbeslutade att inhämta lagrådets yttrande överlagförslaget. Dettill lagrådet överlämnade förslaget överensstämmer, frånsett ett nytt andra stycke i 1 § ochnågra smärre redaktionella ändringar, med det förslag som jag nu lägger fram. Lagrådethar i allt väsentligt godtagit förslaget. Lagrådetsyttrande bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 2. Jag återkommer tilllagrådets och datainspektionens yttranden i specialmotiveringen till I och 6 §§. 2.1 Reglerna om en folk- och bostadsräkning Mittforslag: Reglerna om en folk- och bostadsräkning (FoB 90) skall ges ien särskild lag. FoB-kommissionensförslag: Överensstämmer med mitt. Remissinstanserna:De flesta remissinstanserna tillstyrker förslaget eller lämnar det utanerinran. Skälenför mitt förslag: Folk- och bostadsräkningar (FoB-ar) har i sedan enlång tid tillbaka genomförts . Den senaste folk-ochbostadsräkningen gjordes (FoB 85). Informationav det slag som erhålls genom en FoB utgör ett väsentligt underlag församhällsplanering, forskning och allmän information och därpå grundadeställningstaganden inom såväl den offentliga som den privata sektorn. FoB-informationenkompletterar sådant underlag som kan erhållas genom annan löpande samhällsstatistik,särskilda utredningar, mer eller mindre regelbundna urvalsundersökningar m. m. Iett par väsentliga avseenden intar FoB-informationen en särställning. Den geren regelbundet återkommande information om vissa samhällsförhållanden som ärgemensamma för hela landet. Genom denna kan man göra jämförelser mellan skildadelar av landet och jämförelser mellan olika tider. Detta är viktigt för bl.a.samhällsplaneringen och forskningen. Den ger också information om förhållandeni fråga om hushåll, bostäder och yrken som man inte kan få pånågot annat sätt. Detär angeläget att få fram ett enhetligt underiag för den regionala och lokalasamhällsplaneringen. Det ligger i medborgarnas intresse att de regionala ochlokala organen kan fullgöra sina åligganden på ett rationellt sätt. Dettaförutsätter tillgång till uppgifter om befolkningen avseende förutom ålder,kön och civilstånd även sysselsättning, arbetspendling, hushållssammansättning,bostäder, utbildning och yrke. Förforskningsändamål används FoB-informationen främst inom medicinsk och dåhuvudsakligen yrkes-, arbetsmiljö- och socialmedicinsk forskning samt inomsamhällsvetenskaplig forskning. För att kunna klarlägga förändringar ochutvecklingstendenser är det av betydande värde för forskningen att på grundvalav upprepade folk- och bostadsräkningar få uppgifter i långa tidsserier. Bland annat frånsamhällsekonomiska synpunkter är det angeläget att man tar till vara alla möjligheteratt undvika en dubbelinsamling av uppgifter. Om de nu aktuella uppgifterna inteskulle samlas in i någon form av totalundersökning, torde ett stort antallikartade undersökningar och statistiska bearbetningar behöva genomföras påregional och nivå samt inom forskningens ram. Detta blir onödigtkostsamt. Regeringen har därför i prop.1988/89:91 föreslagit att en ny folk- och bostadsräkning genomförs år1990 (FoB 90). Som har skett vid tidigarefolk- och bostadsräkningar bör regler om FoB 90 ges i en särskild lag. I lagenbör bland annat regleras för vilka ändamål statistiken skall användas. Lagenbör träda i kraft och gälla tills vidare. 2.2 Hur FoB 90 bör genomföras Mittförslag: I FoB 90 skall uppgifter om hushåll, lägenheter, färdsätt tillarbete, yrke, arbetad tid och utbildning samlas in genom en frågeblankett tillallmänheten. Uppgifter skall också inhämtas från vissa befintliga register. Arbetetmed FoB 90 skall ledas av () under medverkan avkommunerna. Vad som har sagtsskall framgå av den särskilda lagen. FoB-kommissionensförslag: Överensstämmer med mitt med undantag av att kommissionen inte har föreslagitatt uppgifter om färdsätt till arbete, arbetad tid och utbildning samlas ingenom en frågeblankett. Remissinstanserna:I stort tillstyrker remissinstanserna kommissionens förslag. Fleraremissinstanser vill dock att ytterligare uppgifter samlas in. Det gäller bl.a. uppgifter om utbildning, arbetstid och färdsätt till arbetet. Skälen för mitt förslag:Uppgifter om hushåll och lägenheter utgör ett viktigt underlag för allmännabedömningar av samhällsutvecklingen på och regional nivå. Uppgifternaär också viktiga för bostadsplanering, barnomsorgs- och befolkningsprognoser m.m. Det finns inget alternativt underlag som kan ge liknande informationför denna betydelsefulla del av samhällsplaneringen. Enligt min uppfattningkommer det även i fortsättningen att vara mycket viktigt församhällsplaneringen att ha tillgång till sådan information. Uppgifterom färdsätt till arbetet förekom senast i folk- och bostadsräkningen (FoB75). Uppgifter av denna typ har mycket stor betydelse för trafikplaneringen,eftersom arbetsresorna ofta är dimensionerande för utformningen avtrafikanläggningar. De stora investeringar i transportsektorns infrastruktursom planeras och diskuteras ställer krav på goda underlag ochprognoser såväl på nationell som regional nivå. I likhet med fleraremissinstanser anser jag det mot denna bakgrund viktigt att uppgifter omfärdsätt till arbetet inkluderas i FoB 90. Desnabba förändringarna på arbetsmarknaden motiverar en regelbunden insamlingoch presentation av uppgifter om yrke. De uppgifter om hushåll,lägenheter, färdsätt till arbetet och yrke som Prop. 1988/89:121 behövstorde inte kunna fås på annat sätt än genom uppgiftsinsamling hosallmänheten. Uppgifterom arbetad tid är av värde såväl för analyser av omfattningen avsysselsättningen som för barnomsorgsplaneringen och pendlingsstudier. Detta ärväsentliga uppgifter för att på ett allsidigt sätt kunna göra analyser ochprognoser över sysselsättningen på regional och lokal nivå liksom för riskbedömningarinom bl. a. arbetsskadeområdet. Uppgifterom arbetstid hämtas genom skattade beräkningar via lämnadeinkomstuppgifter. Detta förfarande har emellertid visat sig ge en alltföroprecis bild av arbetstidens omfattning i vissa kommuntyper. Jag delar därfören del remissinstansers bedömning att uppgifter om arbetad tid bör inhämtasgenom frågeblankett i FoB 90. Sysselsättningsuppgifterbör också få hämtas från SCB:s sysselsättningsregister. Uppgifter om utbildning har bara , , ingått itidigare folk- och bostadsräkningar. De uppgifter som inhämtades av allmänhetenår 1970 har utgjort grundmaterial i det samlade utbildningsregister som SCBinrättade i samband med beslutet om FoB 85. Registret har därefterkompletterats med uppgifter om genomgången utbildning från olika skolformersom löpande lämnas till SCB. Sådana kompletteringsmöjligheter har dock saknatsför vissa gmpper av utbildningar och för invandrare. Registrets kvalitet kandärför förbättras i viktiga avseenden. Uppgifterom utbildning är särskilt värdefulla i kombination med yrkesuppgifter för bådearbetsmarknads- och utbildningsstatistiska analyser. Föratt rätta upp och komplettera utbildningsregistret anser jag, i likhet med endel remissinstanser, att även kompletterande utbildningsuppgifter bör samlas ini anslutning till frågeblanketten i FoB 90. De uppgifter som redan finns iutbildningsregistret bör i så fall om möjligt förtryckas på frågeblanketterna.På så sätt får även den enskilde information om vilka uppgifter som finns iregistret. Jaghar också övervägt i vad mån en uppgift om språklig tillhörighet bör ingå i FoB90. Emellertid har jag erfarit att SCB redan nu kartlägger befolkningensspråkliga tillhörighet i undersökningen om levnadsförhållandena (den s. k. ULF-undersökningen).Denna undersökning, som gmndas på ett urval, visar hur stor del avbefolkningen som har något annat modersmål eller något annat hemspråk änsvenskan. Frågor om språkförhållanden bör i första hand tas upp inom ramen fördenna undersökning eller i speciella språkundersökningar. Motdenna bakgmnd anser jag att det inte finns något direkt behov av att samla inuppgifter om språklig tillhörighet i FoB 90. Närdet gäller vilka uppgifter som bör få inhämtas från befintliga register,stämmer mitt förslag i stort överens med vad som gällde vid FoB 85, bortsettfrån att uppgifter om utbildning enligt mitt förslag skall inhämtas från . SCBbör också så långt det är praktiskt möjligt och acceptabelt med hänsyn till den framtagna informationens kvalitet få använda uppgifter i 11 t2 1988/89. 1 saml Nr 121 detvid FoB 85 upprättade personregistret för att förtrycka uppgifter påfrågeblanketterna. En förtryckning av uppgifter underlättar allmänhetens uppgiftslämnande. Enligt min mening är detmycket viktigt att också i övrigt underlätta uppgiftslämnandet för allmänheten.Frågorna på blanketterna måste därför utformas på ett enkelt, klart ochtydligt sätt som minimerar utrymmet för tveksamheter. Blanketterna måstetextmässigt redigeras och tryckeri-tekniskt utformas så, att de blir lätta attöverblicka och att fylla i. Jag förutsätter att särskild språkexpertis kommeratt medverka i arbetet med att utforma blanketterna. Arbetet med FoB 90 bör som vid FoB 85 ledas av SCB under medverkan av kommunerna. 2.3 Säkerhet, integritet och sekretess Minbedömning: Frågan om en avidentifiering av uppgifterna i börövervägas ytteriigare. Lagen bör intemedge att uppgifter från FoB 90 används för kontroll av folkbokföringen. FoB-kommissionensforslag: Överensstämmer med min bedömning när det gäller att uppgifter från FoB90 inte bör få användas för kontroll av folkbokföringen. Kommissionen föreslårvidare att det samlade skall avidentifieras, men att de olikadelregistren skall behållas åtskilda i identifierbar form hos SCB. Remissinstanserna:Dessa tillstyrker eller lämnar utan erinran kommissionens förslag om attuppgifter från FoB 90 inte skall användas för att kontrollera folkbokföringen.Förslaget om att skall avidentifieras avstyrks av fleraremissinstanser. Datainspektionen och förordar för sin del att detsamlade överlämnas till för arkivering, i ställetför att man behåller de olika delregistren i identifierbar form hos SCB. Skälenför min bedömning: Skyddet för den personliga integriteten måste fortlöpandeuppmärksammas. Riskernaför otillbörliga integritetsintrång är enligt min mening små när det gällerstatistik av det slag som FoB-informationen representerar. Detta hindrar inteatt eventuella risker för integritetsintrång måste undanröjas så långt det ärmöjligt. Det gäller också oron för sådana intrång. Enväsentlig källa till oro för integritetsintrång är det förhållandet att en mängduppgifter om en person samlas på ett ställe. Detta talar mot ett sammanhållet FoB-registermed mer eller mindre identifierbara personuppgifter. föreslårockså att det vid folk- och bostadsräkningar upprättade personregistretavidentifieras, medan de använda källregistren behålls hos SCB i identifierbarform för att möjliggöra återskapandet av information förforskningsändamål. Datainspektionenmenar i sitt remissvar att kommissionens förslag inte innebärnågon avidentifiering, eftersom de olika delregistren kommer att Prop.1988/89:121 bilda ett logisktpersonregister enligt datalagen även om registret förs som Fleraremissinstanser har också hävdat att ett avidentifierat FoB-register skullemedföra att bl.a. viktig medicinsk forskning som kräver identifierbarauppgifter, försvåras och i många fall helt omöjliggörs av kostnadsskäl. Denlösning som förordas av datainspektionen och är att ipersonrdaterat skick lämnas över till för arkivering, så snart detinte längre behövs hos SCB för sammanställning av den anslagsfinansierade FoB-statistiken,dvs. i huvudsak sammanställning av statistik för samhällsplanering och allmäninformation. När sedan skall lämna ut ett FoB-register på mediumför automatisk databehandling till t.ex. en forskare eller SCB, följer enligtdatainspektionen av datalagens bestämmelser att mottagaren blir skyldig att halicens och tillstånd av datainspektionen. Denav datainspektionen och föreslagna ordningen stämmer överens medden ordning som enligt vad datainspektionen bestämt skall gälla för det vid FoB85 upprättade registret och för alla tidigare registerbaserade folk- ochbostadsräkningar. Ävenom en del skäl talar för att man med hänsyn till den framtida forskningen måstebehålla ett FoB-register i identifierbar form, ärjag inte beredd att nu taställning till vilka regler som bör gälla på detta område. Frågan bör enligtmin mening övervägas ytterligare, innan ett ställningstagande görs. Sombiträdande civilministern nämnt i prop. 1988/89:91, avser jag att föreslåregeringen att en kommission med parlamentarisk förankring tillsätts för attfölja arbetet med FoB 90 och därvid särskilt uppmärksamma sekretess- ochintegritetsfrågorna. En sådan kommission bör inledningsvis överväga frågan om FoB-registretskall avidentifieras eller bevaras i identifierbar form. Detta bör kunna ske igod tid innan FoB 90 genomförs, så att de uppgiftsskyldiga hinner informeras omvad som skall gälla i det avseendet innan de lämnar sina uppgifter. Ävenom riskerna för otillbörliga integritetskränkningar är små, är frågan ominformation av central betydelse för att förebygga oro hos allmänheten.Medborgarna måste hållas informerade om , karaktäroch användning. Inte minst viktigt är det att informera om de sekretess- ochsäkerhetsbestämmelser som gäller och hur de tillämpas samt om de rättigheterden enskilde har enligt datalagen. Enanledning till oro hos allmänheten torde vara rädslan för att FoB-informationenutnyttjas för att kontrollera administrativa register. Så gjordes vid FoB 85,där uppgifterna användes för kontroll av folkbokföringen. Någon sådan kontrollföreslår jag inte . Jag menar att det är viktigt frånintegritetssynpunkt att skilja på sådan uppgiftsinsamling som sker förstatistiska ändamål och sådan insamling som äger mm av andra skäl. 2.4 Ettregister för kvalitetskontroll av Mittförslag: Av lagen skall framgå att SCB för kvalitetskontroll av uppgifterna i FoB90 får med stöd av automatisk databehandling föra ett särskilt register förframställning av statistik.