prop · GC03152 · 1988-12-31 00:00:00 — Vid bedömningen bör, som närmare har utvecklats i bilaga I, beaktas att även sådana alternativ som bygger på makulering av aktiebreven är förenade med vissa praktiska problem som kan leda till rättsförluster. Princippropositionens förslag är vidare otvivelaktigt smidi gare och mindre kostnadskrävande för enskilda aktieägare och andra in- 91 tressenter än sådanalösningar som bygger på en makulering av aklie- Prop. 1988/89:152 breven.Härtill kommer att remissinstansema vid hearingen allmänt har förordat dettaförslag. Vid en samlad bedömning vill jag därför förorda principropositionensförslag när det gäller hur man skall gå till väga för alt ersätta aktiebreven ivid ikraftträdandet befintliga avslämningsbolag med registreringar på de nya akliekonlona. Föratt enligt den nu föreslagna ordningen akliekonlona verkligen skafl komma attredovisa vid ikraftträdandet aktuefla innehav är del naturligtvis angelägetall den som före ikraftträdandet förvärvar en aktie i ett avslämningsbolageller en panträtt i en sådan aktie anmäler sitt förvärv till värdepapperscenlralenför registrering. Jag anser emellertid inte alt det för detta ändamål behövs ensärskild "legaliseringstid" på del sätt som har föreslagits i princippropositionen(s. 49). Som framhålls i bilaga 1 torde det i stället vara tiflräckligt atl enviss lid - som inte bör understiga får förflyta mellan den nyalagstiftningens utfärdande och dess ikraftträdande. Ifråga om kupongaktiebolag som efter ikraftträdandet av den nya lagstiftningenövergår tifl att bli avslämningsbolag torde aktieböckema som regel inte vara såtillförlitliga att de möjliggör en direkt överföring av uppgifter frånaktieböckerna till aktiekontona. För dessa aktiebolag föreslår jag därför istället övergångsregler som innebär att akliebrevel måste företes för altinnehavaren skall få registreras som aktieägare på elt aktiekonto. Därigenomknyter mitt förslag an lill de regler om akliebrevets legitimerande verkan somfinns i nu gällande rätt. Akliebrevel bör makuleras av del konloförandeinstitut som vidtar registreringsålgärden. En sådan ordning innebär attaktieägaren måste se lill att han blir införd på ett aktiekonto när han Jivserall i något avseende förfoga över aktien, t.ex. genom försäljning efler pantsätlning.Aktiekontolagen innebär nämligen som tidigare framhållits (se avsnitt 2.4) attendast den som är antecknad som ägare till en aklie på ett aktiekonto ärbehörig alt förfoga över aktien. Även för att få uppbära utdelning eller deltai emission bör i fråga om kupongaktiebolag som övergår till all bli avslämningsbolagkrävas atl akliebrevel ges in (se 3 kap. 14 § aktiebolagslagen i dess föreslagnanya lydelse). Enligtprincippropositionen (s. 51) bör efler den nya lagstiftningens ikraftträdandeett aktiebrev i ett avslämningsbolag i princip inte längre kunna dödas enligtlagen (1927:85) om dödande av förkommen handling. För egen del anser jagemellertid att det i vissa situationer kan finnas ell behov av all kunna döda akliebrevel.Jag tänker framför allt på del faflel att någon efter ikraftträdandet förregistrering anmäler att en aktie före ikraftträdandet har överiåtits tillhonom samt att aktiebrevet har förkommit. I enlighet med vad som har förordalsi bilaga 1 föreslår jag därför att möjligheten all döda akliebrev behålls föraktiebrev i bolag som vid ikraftträdandet är avslämningsbolag. Motsvarande böräven gälla för aktiebrev i bolag som efter ikraftträdandet övergår lill allbli avslämningsbolag. I sistnämnda fall måste ju akliebrevel i princip företesför att aktien skall få föras in på ett aktiekonto. Innehavetav de rättigheter som i gällande rätt representeras av emis- 92 sionsbevis ochoptionsbevis noteras inte i aklieböcker eller andra förteck- Prop. 1988/89:152 ningarhos värdepapperscenlralen. Denna har inte heller alllid tillgång till deuppgifter om aktiebetalningar som kan finnas antecknade på interimsbevis. Påmotsvarande sätt som jag har förordat i fråga om aktiebrev i kupongaktiebolagsom efter ikraftträdandet blir avslämningsbolag föreslår jag därför att ettemissionsbevis, oplionsbevis eller interimsbevis skall företes för altinnehavaren skall få registreras på ett konto för den rättighet som harrepresenterats av beviset. Av samma skäl som jag angav bör denna ordning,i motsats lill vad jag har förordat angående aktiebrev, tillämpas även ombeviset har utfärdats av ell aktiebolag som är avslämningsbolag redan vid dennya lagstiftningens ikraftträdande. Ifråga om skuldebrev och depåbevis förordar jag i huvudsak samma övergångsreglersom arbetsgmppen har föreslagit. Det innebär framför allt att utfärdadedokument inte blir ogiltiga. Beträffande övergångsregleringen i fråga om dessadokument hänvisas till specialmoliveringen. Ienlighet med det anförda har inom juslitiedepartementel upprättats förslag till 1. aktiekontolag, 2. lag om införande av aktiekontolagen,- 3. lag om Värdepapperscenlralen VPCAktiebolag, 4. lag om upphörande av lagen (1987:623)om förenklad aktiehanlering, 5. lag om ändring iaktiebolagslagen (1975:1385), 6. lag om ändring iförsäkringsrörelselagen (1982:713), 7. lag om ändring ibankaktiebolagslagen (1987:618), 8. lag om ändring ibankrörelselagen (1987:617), 9. lag om ändring i lagen(1914:45) om kommission, handelsagentur och handelsresande, 10. lag om ändring i lagen(1924:322) om vård av omyndigs värdehandlingar, 11. lag om ändring i lagen(1927:85) om dödande av förkommen handling, 12. lag om ändring i lagen(1936:83) angående vissa utfästelser om gåva, 13. lag om ändring i , 14. lag om ändring i lagen(1980:1103) om årsredovisning m. m. i vissa företag, 15. lag om ändring i ulsökningsbalken, 16. lagom ändring i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar. Samråd har skett med chefen för beträffande lag förslag 3, 4 och 6-8. Förslagenbör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 2. 4 Specialmotivering Prop. 4.1 Förslaget till aktiekontolag Lagenavviker till sin disposition från arbetsgmppens förslag. Bl.a. har lagtextenkapitelindelats. Efter 1 kap. med inledande bestämmelser följer 2 8 kap.,vilka avser aktier och därmed likställda rättigheter. Genom hänvisningar i 9kap., som innehåller bestämmelser om skuldförbindelser, blir de flesta avreglerna 12-8 kap. tillämpliga även på skuldförbindelser. I 10 kap. finnsföreskrifter om aktiekontonämnden. Föravslämningsbolag som avses i aktiebolagslagen (1975:1385), försäkringsrörelselagen(1982:713) och bankakliebolagslagen (1987:618) skall finnas register enligtdenna lag (avstämningsregister). Avstämningsregislrenförs av (värdepapperscentralen) med hjälpav aulorrtalisk dalabehandling. I fall som anges i 4 kap. vidtas regislreringsålgärderäven av kontoförande institut på värdepapperscentralens vägnar. Ändamåletmed avstämningsregislren är all noteringar i registren skall medföra sammarättsverkningar som i andra fall är knutna till innehavet av värdepapper.Regeringen får föreskriva alt registren skall ha ytterligare ändamål. (JfrI § i arbetsgruppens förslag) Stycketinnebär all aktiekontolagen är obligatoriskt tillämplig på avslämningsbolag.Med avslämningsbolag avses aktiebolag i vilkas bolagsordning finns ett avslämningsförbehåll(se 3 kap. 8 § aktiebolagslagen, ABL). Enligt den bestämmelsen i dessföreslagna nya lydelse skall avslämningsförbehållel ange all den som på en vissfastställd dag avstämningsdagen är införd i aktieboken eller i förteckningenligt 3 kap. 12 § ABL skall anses behörig att mottaga utdelning och, vidfondemission, ny aklie som tillkommer aktieägare saml att utöva aktieägaresföreträdesrätt all della i emission. I 4 kap. 5 och 16 §§ samt 12 kap. 3 § ABLfinns bestämmelser om hur avstämningsdagen fastställs i olika fall. Omett avslämningsförbehåll inte finns med i bolagsordningen vid bolagetsbildande, kan förbehållet införas genom en senare ändring av bolagsordningen. Eltvanligt aktiebolag kan alltså under sitt bestånd övergå till all bli avslämningsbolag. Ellavslämningsbolag kan genom elt beslul om ändring av bolagsord ningen la bort avslämningsförbehållel. Därigenom upphör bolaget atl vara avslämningsbolag och är inte längre underkastat bestämmelserna i föreva rande lag. En förutsättning för giltigheten av ell beslul all ta bort avsläm ningsförbehållel är dock all de som innehar panträtt i bolagels aktier har samtyckt till beslutet (se 3 kap. 8 § Qärde stycket ABL i dess föreslagna nya lydelse). Ettbolags övergång från vanligt aktiebolag till avslämningsbolag eller Prop.1988/89:152 vice versa får verkställas först sedan ändringen i bolagsordningenregistrerats hos patent- och registreringsverket (se 9 kap. 14 § tredjestycket ABL). Av3 § promulgationslagen framgår atl aktiekontolagen även omfattar aktiebolag somhar blivit avslämningsbolag före aktiekontolagens ikraftträdande. Bestämmelserom avstämningsregister finns i 2 kap. aktiekontolagen. Enligt 2 kap. 5 § skallvärdepapperscenlralen ansvara för all registren förs på ett sådant sätt somföreskrivs i denna lag eller annan författning. Själva registreringsålgärdernaskall i princip vidtas av kontoförande institut men på värdepapperscentralensvägnar (se 4 kap.). Ifråga om värdepapperscentralens organisation och uppgifter i allmänhethänvisas till förslaget lill lag om . Förstameningen innehåller en föreskrift om ändamålet med avstämningsregislren (jfr 5och 6 a §§ dalalagen, 1973:289). Del kan inte uteslutas att registren behövertas i anspråk också för andra ändamål, t. ex. statistiska ellerskatterättsliga. Enligt andra meningen får därför regeringen föreskriva attregistren skall ha även andra ändamål än det som anges i första meningen. 1avstämningsregister skall registreras aktier i avslämningsbolag. Bestämmelsernai denna lag om aktier tillämpas också på följande rättigheter i avslämningsbolag,nämligen. 1. företrädesrättall della i emission som avses i 4 kap. aktiebolagslagen (1975:1385), 4 kap. försäkringsrörelselagen (1982:713) och 4 kap. bank akliebolagslagen (1987:618), 2. räll på grund av teckning avaktier vid nyemission enligt 4 kap. aktiebolagslagen, 4 kap.försäkringsrörelselagen och 4 kap. bankaktiebolagslagen, saml 3. räll på grund av nyteckning avaktier enligt 5 kap. aktiebolagslagen och 5 kap. bankakliebolagslagen. 19 kap. finns bestämmelser om registrering i avstämningsregister av ensidigaskuldförbindelser avsedda för allmän omsättning och vissa andra rättigheter. (Jfr4 § i arbetsgruppens förslag) Iförsta och andra styckena anges de rättigheter i ett avslämningsbolag som skallregisteras enligt aktiekontolagen. Tredje stycket avser sådana skuldförbindelsersom får registreras enligt 9 kap., om emitlenten begär det. Här avses aktier som hartilldelats enligt ABL, även om betalning för aktierna ännu inte har eriaglslill bolaget (jfr 2 kap. 3 § 3 i förevarande Andra stycket Prop. Derättigheter som räknas upp i detta stycke skall registreras på akliekonton somavses i 2 kap. Om en rättighet förvärvas av någon som redan innehar ett aktiekonloavseende aktier eller andra rättigheter i del aktuella bolaget, kanregistreringen ske på del kontot. 1 annal fall måste ett nytt konto öppnas (jfr2 kap. 2 §). Punkt1 gäller företrädesrätt att della i nyemission eller fondemission av aktier.Huvudregeln i ABL är att företrädesrätten tillkommer aktieägarna i förhållande lilldel antal aktier de redan äger. När del gäller fondemission är denna regel iprincip ovillkorlig. I fråga om nyemission finns däremot vissa undanlag (se 4kap. 1 och 2 §§ ABL, jfr även lagen, 1987:464, om vissa riktade emissioner i akliemarknadsbolag,m.m.). Oavsett vem företrädesrätten tillkommer omfattas emellertid denna av aktiekontolagensregelsystem. Punkt2 avser den räll som vid en nyemission föreligger när en aktie har tecknats mentilldelning av aktien ännu inte har ägt mm (jfr 4 kap. 9 § ABL). Inom det pappersbaseradesystemet ärdet vanligt att s. k. teckningsbevis utfärdas i sådana fall. 1motsats tifl aktiebolagslag (se 35 och 37 §§ sistnämnda lag)innehåller emellertid inte ABL några bestämmelser om dessa dokument. Vidfondemission förekommer inte någon aktieteckning (se 4 kap. 16 § ABL). Punkt3 avser rätt på gmnd av en aktieteckning som har skett enligt villkoren vid enemission av skuldebrev förenade med optionsrätt till nyteckning. Självaoptionsrätten omfatlas däremot inte av förevarande paragraf men kan registrerasenligt bestämmelserna i denna lag om skuldförbindelser (se 9 kap. 1 § 2). Begreppetensidiga skuldförbindelser avsedda för allmän omsättning samt reglerna omregistrering av sådana förbindelser behandlas i specialmotiveringen till 9kap. Förrättigheter som skall registreras enligt denna lag får inte utfärdas aktiebrev,emissionsbevis, interimsbevis eller optionsbevis som avses i aktiebolagslagen(1975:1385), försäkringsrörelselagen (1982:713) eller bankakliebolagslagen(1987:618). Har en sådan handling utfärdats, gäller inte bestämmelserna i dessalagar fÖr handlingen. Försådana ensidiga skuldförbindelser avsedda för allmän omsättning som registrerasenligt denna lag får inte utfärdas skuldebrev. (Jfr3 kap. 8 § ABL i arbetsgruppens förslag) Bestämmelsernainnebär all elt aktierällsligl, skriftligt dokument som utfärdastrots all rättigheten skall registreras enligt denna lag inte medför derättsverkningar som i vanliga fall är knutna lill dokumentet. interimsbevisutfärdas i ell avslämningsbolag kommer dokumentet l.ex. inte alt få devärdepappersrättsliga egenskaper som anges i 3 kap. 6 § ABL Prop. 1988/89:152jämfört med samma kapitel 5 §. Det sagda innebär inte nödvändigtvis alldokumentet helt saknar rättslig betydelse. Dokumentet kan liksom andra urkunderåberopas som skriftligt bevis för all styrka ett visst sakförhållande, t. ex.att en aklierätt upplåtits till en viss person. Vilket bevisvärde som skalltillmätas dokumentet får i sådana fall avgöras enligt den fria bevisvärderingensprinciper. I5 9 §§ promulgationslagen behandlas frågor om betydelsen av befintligaskriftliga dokument då ett avslämningsbolag har bildals före lagensikraftträdande, då ell vanligt aktiebolag övergår till att bli avslämningsbolageller då en låntagare har överfört ett befintligt lån till registrering enligtdenna lag. Någonsanktion, liknande den som gäller enligt första stycket, har inte föreskrivitsför det fall att ett skuldebrev utfärdas trots att penningutfastel-senregistreras enligt denna lag. Det utfärdade skuldebrevet förlorar alltså intepå gmnd av registreringen de rättsverkningar som enligt lagen (1936:81) omskuldebrev är knutna tifl ett skuldebrev. Vilkarättsverkningar som i gällande rätt är knutna lill de icke lagregleradeteckningsbevisen är oklart (jfr specialmoliveringen till 2 § andra stycket 2).Dessa dokument har därför inte omnämnts bland de skriftliga handlingar somanges i förevarande paragraf Avsikten är emellertid givelvis atl derättigheter som avses i 2 § andra stycket 2 inte längre skall representeras avnågot skriftligt dokument. Bankinspektionenskall övervaka all denna lag följs. (Jfr2 § i arbetsgmppens förslag) Bankinspektionentorde utöva sin övervakande verksamhet enligt förevarande paragraf främstgenom att inhämta upplysningar från värdepapperscenlralen, kontoförandeinstitut (se 3 kap. 1 §) och auktoriserade förvaltare (se 8 kap. 1 §).Bestämmelser angående bankinspektionens tillsyn i fondkommissionslagen(1979:748), bankrörelselagen (1987:617) och den föreslagna lagen om gör det möjligt för bankinspektionen all inhämta erforderligaupplysningar från fondkommissionsbolag, banker och värdepapperscentralen. 3 § i förevarande lag finns föreskrifter om atl de kontoförandeinstituten skall stå under bankinspektionens tillsyn och att instituten påbegäran skall lämna bankinspektionen upplysningar. Föreskrifterna i 3 kap. 3 §får praktisk betydelse i sådana fall där ell konloförande institut varken är fondkommissionsbolageller bank. Regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar när mare föreskrifter om registerföring enligt denna lag, om tillsyn av kontofö rande inslilul och om förvaltning som avses i 8 kap. 97 7 1988/89. 1 samt Nr 152 (Jfr 2 § i arbetsgmppensförslag) Prop. 1988/89: 152 Paragrafengör del möjligt för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmerall meddela l.ex. de närmare bestämmelser om de konloförande institutensverksamhet som behövs för att bankinspektionens tillsyn över dessa institut(se 3 kap. 3 §) skall kunna utövas på elt ändamålsenligt sätt. (Jfr 8 kap. 7och 11 §§ regeringsformen.) För varje avslämningsbolagskafl finnas ett avstämningsregister. Avstämningsregisterbestår av en daglig journal och de akliekonton i bolaget som avses i 2 § och 8kap. (Jfr5 och 6 §§ i arbetsgmppens förslag) Somframgår av lagtexten skall ett avstämningsregister finnas för varje avstämningsbolag.Datordriften av samtliga avstämningsregister sker hos värdepapperscenlralen(jfr 1 kap. I § andra stycket). Somframhållits i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.1) utgör ell avstämningsregisterpersonregister enligt 1 § datalagen (1973:289). Istycket anges vad som ingår i ell avstämningsregister. Värdepapperscenlralenkan finna del lämpligt all i anslutning lill avslämningsregistret registreravissa ytterligare uppgifter som berör bolaget, l.ex. angående innehållet ibolagsordningen. Aktiekontolagen hindrar inte alt en sådan registrering ägermm. Uppgiftema kommer emellertid all rättsligt sett ligga utanför avslämningsregistret. Av4 kap. 5 § framgår att en registreringsålgärd afltid först skall verkställasgenom anteckning i den dagliga joumalen. Sedan samtliga villkor för registreringsålgärdenhar uppfyllts skall enligt sistnämnda lagmm anteckning även ske på aktiekonlo. Enligt6 kap. 5 § inträder i vissa fall rättsverkan av en registrering redan genomanteckningen i den dagliga joumalen, under fömtsättning all anteckningdärefter sker på aktiekonlo. Närmarebestämmelser om aktiekonton finns i 2 och 3 §§ i förevarande kapitel saml i 8kap. 2 och 3 §§. Aktiebokeningår inte i avslämningsregistret. Tekniskt sett kan emellertid en långtgåendesamordning ske mellan akliekonlona och aktieboken, t. ex. när del gälleruppgifter om aklieägama. Avden nya bestämmelsen i 3 kap. 7 § tredje stycket ABL framgår atl den som ärinförd som aktieägare på aktiekonto skall föras in som aktieägare iaktieboken. Aktiekontolagenmedför även vissa ändringar av bestämmelserna om aktiebok i 3 kap. 10, 11 och 13 §§ ABL (se specialmoliveringen till nämnda lagrum). I 8 kap. 4 § i förevarandelag finns bestämmelser om tillfällig införing i Prop. 1988/89:152aktieboken av ägaren till en förvaltarregistrerad aktie. Varjeaktieägare skall för sina aktier i ett avstämningsbolag ha ell eller flera akliekonton,om inte aktiema är förvaltarregistrerade enligt 8 kap. Kontona skall öppnas avett eller flera kontoförande institut. Aktieägaren eller, i fall som avses i 4kap. 2 §, det emitterande bolaget bestämmer vilket eller vflka institut somskall anlitas. (Jfr15 § i arbetsgmppens förslag) Avförsta meningen framgår alt ett visst aktiekonlo endast kan avse aktier somhänför sig lill ell och samma avslämningsbolag. Som framgår av I § andrastycket ingår samtliga aktiekonton som avser elt visst bolag i bolagets avstämningsregister. Förstameningen innebär att en aktieägare kan fördela sill aktieinnehav i ett bolag påflera konton. Dessa konton kan öppnas och handhas av olika konloförandeinstitut (se andra meningen). Itredje meningen behandlas frågan om vem som skall utse det kontoförandeinstitut som skall förmedla öppnandet av ell aktiekonlo. Normall är detaktieägaren som fritt kan välja vilket av de kontoförande instituten ban villanlita. När ett konto behöver öppnas med anledning av att en aktie förvärvalsgenom aktietilldelning enligt aktiebolagslagen skall del konloförandeinstitutet dock utses av det emitterande bolaget (jfr 4 kap. 2 §). Lagenhindrar inte att bolaget i sådana fafl utser det kontoförande institutet eftersamråd med aktieförvärvaren. Angåenderegistrering på akliekonton av rättigheter som avses i 1 kap. 2 § andra styckethänvisas till specialmoliveringen lill den bestämmelsen. Enligt8 kap. 2 § skall en auktoriserad förvaltare på motsvarande sätt som anges iförevarande paragraf ha elt eller flera akliekonton för de aktier som förvaltasav honom. Iell aktiekonlo som avses i 2 § skall anges 1. aktieägarensnamn, personnummer eller annat idenlifieringsnummer saml postadress, 2. namn,personnummer eller annat identifieringsnummer samt post adress för panthavare och för den som har en rättighet på gmnd av sådan inskränkning i rätten att fritt förfoga över aktien som avses i 12, 3. delanlal aktier som kontot omfattar med uppgift om aktiernas nominella belopp och för varje aktie humvida full betalning har eriagls för aktien till avslämningsbolaget, 4. lill vilket slag varje aktiehör, om aktier av olika slag kan finnas enligt bolagsordningen, 5. i förekommande fall all aklieav visst slag kan omvandlas till en aklie av annat slag, 6. i förekommande fall all aktieär bunden, 7. förbehåll atl aktieägare ellerannan skall vara berättigad atl lösa aklie som övergår till ny ägare, 8. utbetalningsom görs vid inlösen av en aklie eller minskning av aktiens nominella beloppeller vid skifte av bolagels tillgångar, 99 9. iförekommande fall att aktieägaren har förvaltare enligt 11 kap. 7 § Prop.1988/89:152 med uppdrag som omfattar förvaltning av aktiema, 10. pantsättningavseende en aktie, 11. konkursavseende aktieägaren samt utmätning, kvarstad eller betal ningssäkring avseende en aktie eller panträtt i aktien, 12. inskränkning i rätten att frittförfoga över en aktie som avses i 3 kap. 12 och 15 §§ aktiebolagslagen(1975:1385), 3 kap. 12 och 15 §§ försäkringsrörelselagen (1982:713) eller 3kap. 13 och 16 §§ bankakliebolagslagen (1987:618), 13. förbehåll enligt 15 kap. 8 § . Vidregistrering av företrädesrätt för en aktieägare att delta i en emission somavses i 4 kap. aktiebolagslagen och 4 kap. försäkringsrörelselagen skall i akliekontolanges om rätten lill ny aktie tillkommer aktieägaren på gmnd av bunden ellerfri aktie. Harutan återbetalning en aklie dragils in eller del nominella beloppet ändrats,skall della anges i aktiekontot så snart det kan ske. (Jfr16 § i arbetsgmppens förslag) Paragrafenanger vad ett aktiekonlo som avser icke förvaltarregistrerade aktier skallinnehålla. Angående förvaltarregistrerade aktier hänvisas lill 8 kap. 3 §. Avförsta stycket 3 framgår atl en aktie inte behöver vara betald till bolaget föratt las upp på ett akliiekonlo. I det pappersbaserade systemet fårinterimsbevis men inte aktiebrev utlämnas för en sådan aklie. Iövrigt kan bestämmelserna i stycket delas in i tre gmpper. Enförsta gmpp avser uppgifter som identifierar den som äger en aklie ellerinnehar någon annan rättighet som är registrerad på kontot (se första stycket 1och 2). Till den gmppen kan även räknas föreskriften i första stycket 3 attantalet aktier på kontot skall anges. Enandra gmpp avser sådana uppgifter som vid pappersbaserad aktiehanlering skallåterges på akliebrev, interimsbevis eller emissionsbevis (se första stycket 3 8 saml andra och tredje styckena, jfr 3 kap. 4 och 5 §§ saml 17 kap. 4 § ABL). tredje gmpp (se första stycket 913) föreskrivs noteringar på kontot avsådana rättsliga åtgärder som i det pappersbaserade systemet vanligtvissäkerställs genom att värdepapperet i fråga tas i förvar eller överlämnas avtalspart. Teknisktsett kan den särskilda förteckning över uppdragstagare och panthavare m.fl. somavses i 3 kap. 12 § ABL samordnas med ett aktiekonto (jfr första stycket 2 och12). Genomvärdepapperscentralens försorg skall en aklie på ell aktiekonlo förses med ettnummer eller annat kännetecken, om det finns behov av att särskilja aktien frånandra aktier på samma konto. (Jfr52 § i arbetsgmppens förslag) Bestämmelseninnebär att en aktie på ett aktiekonlo skall individualiseras i förhållande till andra aktier på samma konto, om det finns behov av det. Ett sådant behov kan föreligga t. ex. om en pantsätlning eller annan rådig- 100 helsinskränkningsom hänför sig lill ell visst aktiekonlo inte belastar alla Prop.1988/89:152 aktierna på kontot likformigt.