prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — Chefen för hartidigare denna dag behandlat UHÄ:sutredningsförslag: Organisation av (1988:11) och föreslagit att det bildas tre centra för marin forskning, vilka skall knytas tilluniversiteten i , Stockholmoch . Jag vill understryka vad chefen för anföratt även om beslutet innebär en kraftsamling tiU dessa universitet måste ett nära samarbete ske med t.ex. i när det gäller genomförandet av verksamhet som berörsydkusten. Jag vill här erinraom de ökade resurser som jag i det följande tar upp under anslaget B 18.Åtgärder mot havsföroreningar. Denna förstärkning innebär att ytterligare tjänster kaninrättas för marin forskning. Jag kommer att ianslutning till den forskningspolitiska propositionen som planeras göra en samlad bedömning om vilken miljörelaterad marin forskning som behövs. Jag avser då närmastsådan forskning som är inriktad på problem i de öppna havsområdena, dvs.Västerhavet och . Det är viktigt att redannu startar förberedelser för dessa marinaforskningsinsatser. De resurser som frigörs när vissa projektområden avslutas inför /90 bör iförsta hand användas för detta ändamål. Som ett led iinsatserna för att få till stånd en så snabb avveckling av CFC-an vändningen sommöjligt anser jag att det är viktigt att har tillgång egen oberoende vetenskaplig kompetens för bedömning av olika tekniskalösningar bl. a. vad gäller polyuretanproduk-ter. Av regeringensfinansplan framgår att särskilda resurser har avsatts för bl. a. svensktdeltagande i en rad av EG:s forsknings- och utbildningsprogram och att förslag om den närmarefördelningen av dessa resurser kommer attläggas fram kompletteringsproposition. Medel för stöd tillkoUektiv forskning inom miljövårdsområdet bör även fortsättningsvis ställas till förfogande från detta anslag. Enligt nu löpande avtalmellan staten och () skall för /90 staten skjuta till . och 15 905000 kr.Verksamheten skall bedrivas i enlighet med ett till avtalet fogat ramprogram. Ansvaret förprogrammets genomförande avses liksom hittillsåvila Stiftelsen . Statenhar tidigare infriat garantiåtaganden för att täcka underskott i bokslut för verksamhets- Prop.1988/89:100 året den Ijuli 1981 - den 30juni 1982 (prop. 1978/79:100, bil.13, BiL 16 JoU20, rskr 253-254, prop. 1982/83:100, bil. 11, JoU24,rskr204). bör nu ersättas för de infriade garantierna. Anslaget tillmiljövårdsforskning bör för nästa budgetår föras upp med sammanlagt . Jag hemställer att regeringen föreslår att tillMiljövårdsforskning för /90 anvisa ett reservationsanslagpå . Åtgärder mot luftföroreningar ochförsurning 1987/88 Utgift 178 642 873' Reservation 117055 528' 1988/89Anslag 163000000 1989/90 Förslag 165000000 ' Anslaget Åtgärder motförsurningen Anslaget användsför åtgärder mot luftföroreningar och försurning, huvudsakligen statsbidragtill kalkning av sjöar och vattendrag. Dessutom finansieras viss forskning ochövervakning av försurningssituationen, försök med kalkning av mark och gmndvatten samtinformationsinsatser. Vidare utgår medel förmark- och skogsinventeringar, skydd och restaurering av kulturminnen,internationellt forskningssamarbete, utredningar samt central uppföljning avkalkningsinsatser. föreslår en uppräkning av anslaget med47 milj.kr. för budgetåret1989/90. Förslaget grundas på bedömningarna i den aktionsplan mot luftföroreningar och försurning som utarbetades av naturvårdsverketi samarbete med en rad andra myndigheter . Aktionsplanenlåg till grund för regeringens proposition om miljöpolitiken inför 1990-talet (prop. 1987/88:85) när det gäller åtgärdermot luftföroreningar och försurning. Verket har dockjusterat bedömningarna i aktionsplanen med hänsyn till beslutatt finansiera vissa verksamheter över andra anslag och att inte inrätta ettstatsbidrag för försök med praktisk skogsmarkskalkning. Verket har även ändrat sin bedömning avbehovet av medel för kalkning av sjöar och vattendrag med hänsyn till en ökandeefterfrågan på medel från länsstyrelsernassida. En utredning pekar på behov av ökade insatser i inre . Verket föreslår, att en störreinventering av försurningssituationen genomförs under budgetåret1989/90. Naturvårdsverketanger också medelsbehov för teknisk utveckling, pro duktkontroll, informationm.m. rörande åtgärder mot surt brunnsvatten. 3 1988/89. Däremotföreslås inte statsbidrag tillåtgärder mot surt gmndvatten i Prop. 1988/89:100 enskilda vattentäkter. När det gällerforskning om miljöeffekter betonar verket vikten av att ambitionsnivån i aktionsplanen uppnåsgenom en ökning av de anvisade medlen.Detta gäller framför allt forskning om kvävenedfallets effekter. Ävenförsöksverksamheten avseende mark och gmndvatten behöver ökade resurser, bl. a.föruppföljningavskogsmarkskalkningens effekter på flora och fauna. Verket har ävenräknat upp behovet av medel för utredningar. Detta gmndas delvis på regeringensuppdrag att utforma en ny aktionsplan mot luftföroreningar, där bl. a. en svensk kolvätestrategioch åtgärder mot koldioxidutsläppingår. Försurningen av mark och vatten är ett av våraallvarligaste miljöproblem. Iavvaktan på att minskningar av utsläppen i stora delar av märkbart kan minska nedfallet av försurande ämnenöver är en fortsatt kalkningsverksamhet ett nödvändigt inslag iåtgärdsprogrammet för att minska försurningen. Den fortgående försumingen avmark och vatten kräver enligt min meningökade insatser. Ett ställningstagande till förstärkta åtgärder i inreNorrland bör dock kunna anstå, till dess utredningen om försurningssituationendär har hunnit utvärderas. Försöksverksamheten avseende mark ochgmndvatten, liksom annan forskning omluftföroreningamas effekter, har stor betydelse för att insatserna motförsurningen skall få största möjliga effekt. Det internationella samarbetetoch informationsinsatserna är också av stor vikt. Det är angeläget medfortsatta åtgärder mot surt grundvatten. Det gäller bl. a. utökad informationom möjliga åtgärder och fördjupad kunskap om eventuella hälsorisker. Mot bakgmnd av det jag nu har anfört,beräknarjag behovet av medel till 165milj.kr. för verksamhet under detta anslag för /90. Jag hemställer att regeringen föreslår att tillÅtgärder mot luftföroreningar och försurning för /90 anvisa eU reservationsanslagpå 165000000kr. ' Särskilda projekt på miljövårdens område 1987/88Utgift 14845 723 Reservation 7419 350 1988/89Anslag 20 500000 1989/90 Förslag 27 500000 Från anslaget betalas under budgetåret1988/89 bl.a. bidrag till vård av det äldre odlingslandskapet samt vissa kostnader för recipientkontroll i 34 jordbruketoch för handlingsprogrammet för att halvera kemikalieanvänd- Prop.1988/89:100 ningen i jordbmket. Anslaget avräknas mot tillgängliga medel sominflutit Bil. 16 genom miljöavgifter på bekämpningsmedel och handelsgödsel. Den pågående rationaliseringen av jordbmket medför enutarmning av det tidigare mer varierade odlingslandskapet med åker-, ängs- och hagmark.Detta landskap innehåller de mest art- och individrika växt- och djursamhällenai svensk natur. Det är en mycket angelägen naturvårdsåtgärd att bevara ett urval avdessa marker för framtiden. Bäst och mest ekonomiskt sker detta genomett riktat stöd till enskilda jordbmksföretag i berörda områden.Naturvårdsverket beräknar ett medelsbehov av 20 milj. kr. för budgetåret1989/90. För innevarande budgetår utgår lOmilj.kr. för ifrågavarande åtgärder. Jordbruket harålagts särskilda begränsningar i fråga om bmkningsmeto-dernas intensitet.En särskild anslagspost för övervakning av jordbmkets miljöeffekter hargjort det möjligt att också få med jordbmket i recipientkontrollen. beräknarkostnaderna för jordbmkets medverkan irecipientkontrollen till 9 milj. kr. för /90. Riksdagensbeslut att användningen av bekämpningsmedel i jordbmket skall halveras har inneburit nya uppgifter inomkemikaliekontrollen. Kemikalieinspektionenföreslår särskilda insatser för utvärdering och omprövning av gamlabekämpningsmedel, förbättrad och utökad statistik över försäljning ochfaktisk användning av bekämpningsmedel, datorstöd samt utvecklings-och utredningsarbete rörande bl. a. sänkt dosering och miljöstudier.Risk/nyttoanalysen behöver utvecklas. Inspektionen behöver också delta iarbetet med att utveckla alternativ till kemisk bekämpning, minska användningenav kemiska medel samt utveckla mindre farliga kemiska medel. Kemikalieinspektionenhar beräknat medelsbehovet till 12 milj. kr. fram till och med . Naturvårdsverketsverksamhet avseende naturvårdsåtgärder i odlings landskapet har fortsatt och1988. Lämpliga områden har efter inventering valts ut och avtal har tecknats med bmkare för atthävda marken. Jag anser det vara angeläget attdenna verksamhet kan fortsätta. Erfarenhetema visar att ett riktat stöd till jordbmksföretag ger godeffekt. De värdefulla ängs- och hagmarker som därmed kan bevaras representerar ofta också kulturhistoriska värden. Detta bör vägas in vid urvalet av områden för bevarandeåtgärder och närvårdinsatser planeras. i dessa frågorliksom ske med . Vidare bör Prop. 1988/89:100naturvårdsverkets åtgärder på området i tillämpliga delar samordnas med Bil. 16 de natur- och landskapsvårdande insatser som finansieras med medelunder åttonde och nionde huvudtitlarna. Det är angelägetatt verksamheten med recipientkontrollen i jordbruket fortsätter och vidareutvecklas.Naturvårdsverket bör närmare prioritera de områden till vilka medel frånanslaget skall anvisas. m. fl. bör svara för att kontrollen genomförs. Kemikalieinspektionenbör fortsätta sin del av arbetet med att minska kemikalieanvändningen inom bl.a. jordbruket.Kemikalieinspektionen bör tilldelas ytterligare resurser för detta arbete. Jag finner detsärskilt viktigt att kemikalieinspektionen kan fullfölja genomgången av gamla bekämpningsmedel.För att klara detta krävs att det omfattande arkivet för bekämpningsmedeldatoriseras. Arbetet med halveringsprogrammetbehöver också följas upp genom miljöstudier, doseringsstudier m. m.Risk/nyttoanalysen bör utvecklas. För /90 beräknar jaglOmilj.kr. för naturvårdsåtgärder i odlingslandskapet, 5,5milj. förrecipientkontroll i jordbmket samt 12milj. för kemikalieinspektionens arbete med halveringsprogrammet avseendebekämpningsmedel. För /90 beräknarjag anslaget till 27,5 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Särskilda projekt påmiljövårdens område för /90anvisa ett reservationsanslag på . 1987/88Utgift 40446752 Reservation 6915 1988/89Anslag 40000000 1989/90 Förslag lOOOOOOOO Från anslaget betalas statens förvärv avvärdefulla naturområden. De naturvårdsobjektsom förvärvas med utnyttjande av medel från anslaget liksom vissa andra nalurvårdsobjekt i statens ägoredovisas på naturvårdsfonden. Naturvårdsfonden förvaltas av statensnaturvårdsverk. Från anslaget betalas vidare ersättningarenligt naturvårdslagen (1964:822) samt 86 och 122§§ byggnadslagen(1947:385) i lydelse intiU den Ijanuari 1965. Från anslaget kan lämnas statsbidrag till kommuner eller kommunala stiftelser för skydd av mark för naturvårdsändamål. Dessutom får anslaget disponeras förutrednings-, förhandlings- och värde ringskostnader i samband med säkerställande av mark för naturvårdsän damål. Syftetmed anslaget är att skydda representativa områden och unik svensk ' " natur som är av betydelse för artbevarandel, förden vetenskapliga naturvården och för friluftslivet. Detta sker genom delsförvärv som främst inriktas på områden av vetenskapligt intresse, delsintrångsersättningar och dels bidrag till kommuner eller kommunala stiftelser för skydd av friluftsområden. I avsikt attpåskynda skyddet av urskogarna, bl.a. på grund av det exploateringshotsom föreligger och för att såvitt det är möjligt komma ifrån framtidaprisstegringar, föreslår att anslaget höjs till 60 milj. kr. Jaghar i propositionen om miljöpolitiken inför 1990-talet (avsnitt 3) ingående behandlat skydd av värdefull natur. a. där att alla förekommandenaturtyper bör säkerställas i en sådan utsträckning och på ett sådant sätt attde kan bibehållas i ekologisk stabilitet och med bevarat artinnehåll. Särskild uppmärksamhet bör riktas motskyddet av våra urskogar. 1 likhet med anser jag att det krävsomedelbara insatser för skydd och bevarandeav urskogsområden med högsta skyddsvärde. De urskogar och relativt orördaskogar som finns kvar är skyddsvärda bl. a. för att: mångadjur och växter är helt beroende av urskogsmiljön urskogen är enursprunglig naturtyp i vårt land och därför har ett egenvärde bevaraden genetiska variationen hos skogsträd vilken bl. a. är viktig för skoglig forskning effekterna avmänniskans skilda verksamheter på naturen skall kunna värderas och ge kunskap om hur den opåverkade naturen fungerar människanskall kunna uppleva den storslagenhet och de naturupplevelser som en urskog kan ge. ochnaturvårdsverket har och genomfört enriksomfattande urskogsinventering i landet.Syftet med denna inventering har varit att ta fram ett underlag för att kunnaskydda särskilt värdefulla urskogsområden. Enligt beräkningarsom gjorts inom upptar den oskyddade arealen urskog av högsta skyddsklassför närvarande en areal av ca 19 000 ha. Avdessa områden är 20 belägna i (1 177 ha) och 40 i norraSverige (18055 ha). Det är angelägetatt särskilt skyddsvärda urskogsområden kan bevaras för framtiden. Många urskogar hotas nu av avverkning och kräver därför omedelbara insatser för skydd och bevarande. Jag förordar därför att en kraftig resursförstärkning nu görs för detta ändamål. Anslaget bör mot bakgrund av det skyddsbehovsom jag redogjort för höjas med 60 milj. kr. med 40 milj. kr. mer änvad har begärt. Jag vill understryka vikten av attsäkerställandearbetet även Prop. 1988/89:100 bygger på en noggrann planering och prioriteringpå alla plan. Anslaget för Bil. 16 nästa budgetår bör föras upp med100 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att att till för naturvård /90 anvisa ett reservationsanslag på . Vård av naturreservat m. m. 1987/88Utgift 46668988 Reservarion 10796016 1988/89 Anslag 49 192000 1989/90 Förslag 52 143000 Från anslagetbetalas kostnader för vård och förvaltning av naturvårdsobjekt som haravsatts enligt naturvårdslagen och ännu inte avsatta objekt, vilka redovisas på naturvårdsfonden.Vidare utgår från anslaget bl.a. bidrag till vård av hagmarker med ädellövskog samt till andralandskapsvårdande åtgärder inom odlingslandskapet. Anslaget får ävenanvändas för att bekosta upprättande av skötselplaner för ännu inte avsatta naturvårdsobjekt,för särskild tillsynspersonal i fjällvärld och för bemanning avvissa utsjöplatser. Huvuddelen av anslaget används för vård av objekt somsäkerställs genom förvärv och ersättning. Det samlade resursbehovet för /90uppgår till ca 83 milj.kr. vilket behövs för att på etttillfredsställande sätt klara vårdoch förvaltning av nationalparkerna och naturreservaten samt skötseln m. m. av det statliga ledsystemet ifjällvärlden. Med hänsyn tillbesparingskraven begränsar verket sitt yrkande för /90011 70 milj.kr (-h20808000kr.). Ökningen avser bl.a. kostnader för beslutadenytillkomna naturvårdsobjekt och fortsatt bemanning av utsjöplatserna GotskaSandön, , Nidingen och Svenska Högarna, restaurering av blivande naturreservatenDraven och , för en viss utökning av fältpersonalen i Qällvärlden på grund av enövergång från en- till tvåmannapatruller samt för att något kompensera tidigare eftersläpningar i vården på grund avmedelsbrist. Jag har i propositionen om miljöpolitiken inför1990-talet (avsnitt 3) redo visatvissa förslag för att effektivisera naturvårdsförvaltningen. Utgångs punktenför förslagen är bl. a. behovet att stärka och förbättra vården av skyddade naturvårdsobjektgenom att befintliga resurser uttnyttjas på ett effektivare sätt. Jag vill i detta sammanhang erinra om att med anledning av 38 om särskilda regionalpolitiska insatser i Prop.1988/89:100 m. m. 1987/88:86, bil. 9) har anvisat lOmilj. föruppmstning av Bil.Tö leder m. m. i länets fjäUvärld. Medlen får disponerast. o. m. /91. Det är angelägetatt de möjligheter som kan finnas till samarbete med länsarbetsnämnderna tas till vara när det gällerberedskapsarbeten på naturvårdsområdet. I de fall vårdåtgärdernaomfattar objekt som också berörkulturmiljövårdens intressen bör dessa beaktas. Samråd bör i dessa frågorske med . Anslaget bör för nästa budgetår föras upp med . Jag hemställer att regeringen föreslår att tillVård av naturreservat m. m. för /90 anvisa ettreservationsanslag på . Vård av hotade arter m. m. 1987/88 Utgift 1829536 Reservation 170463 1988/89 Anslag 3000000 1989/90 Förslag 3180000 Från anslagetbetalas utgifter i samband med särskilda insatser tillskydd för utrotningshotade växt- och djurarter. har behovet av målinriktade studier ochåtgärder rörande de hotade och sällsynta arterna blivit alltmer framträdande. Dagensteknik inomframför allt de areella näringarna åstadkommer mycket snabba förändringar avdjurens och växternas livsbetingelser. Antalet arter minskar kraftigt. För vård avutrotningshotade djurarter behöver särskilda program upprättas. Detta arbete har redan påbörjatsoch avses fortsätta även /90. Förgenomförandet av handlingsprogrammen kommer under /90 och framåt att krävas utökaderesurser. Ett viktigt led i arbetet med bevarande av hotade arter är deartdatabanker för flora och fauna som hållerpå att byggas upp och beräknas vara i full drift under budgetåret1989/90. beräknar ett medelsbehov av 5 milj. kr. 1propositionen om miljöpolitiken inför 1990-talet (avsnitt 3) har jag ingående behandlat frågan om vården av hotade arter. Behovet av att säkerställa mångfalden iflora och fauna har vuxit sig allt 39 starkareunder senare år. Dagens teknik inom framför allt de areella Prop. 1988/89:100näringarna åstadkommer mycket snabba förändringar för djurens och Bil. För vissa arters överlevnad krävs åtgärder utöver det biotopskydd som ges med stöd avnaturvårdslagen. Jag delar bedömning att vården av dehotade växt- och djurarterna bör gmndas på särskilda program. I detta arbetebör artdatabanker för flora och fauna utnyttjas. Möjligheterna till samarbeteoch samordning med andra myndigheter ochmed ideella organisationer på området bör tas till vara. Jag anser detangeläget att särskilda resurser kan avsättas för insatser till skydd för utrotningshotade växt- ochdjurarter. Anslaget bör för nästa budgetår föras upp med . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Vård av hotade arter m. m. /90 anvisa ett reservationsanslag på . 1987/88Utgift 3 334116 Reservation 6238 848 1988/89 Anslag 3 800000 1989/90 Förslag 3 500000 Från anslaget betalas kostnaderna för restaurering avHomborgasjön. Under /90 väntas den vattenrättsligaprövningen av ärendet i vattendomstol och regering äga rum liksom vissaförberedande röjningsarbeteni sjön. Utgifterna beräknasför budgetåret till 4,9 milj. kr. Med hänsyn till ingående reservationföreslår verket ett anslag av 3,5 milj. kr. Riksdagenhar (prop. 1987/88:150, bil. 7, 1988/89:JoU5, rskr. 36)beslutat godkänna att hos ansöker om restaurering enligt det nya alternativ somverket har föreslagit. Den nya ansökningen avser restaurering utanvallar och med en lägre vattenståndshöjningän den som avses i det tidigare förslaget. Med hänsyn till beräkningar av medelsbehov och beräknadreservation bör anslaget för nästa budgetår föras upp med 3,5 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår ' att till Restaurering av Hornborgasjönför /90 anvisa ett reservationsanslag på . 1988/89 Anslag 1000 1989/90 Förslag 1000 är centralförvaltningsmyndighet för frågor om skydd avmänniskor, djur och miljö mot skadlig verkan av joniserande ochicke-joniserande strålning. Institutet skall enligt sin instmktion (1988:295) särskilt inhämta kunskap om de riskersom är förenade med strålning samtfölja utvecklingen inom de biologiska strålningsverkningarnas och strålningsfysikens områden. Det skall haett centralt samordnande ansvar föroch självt bedriva målinriktat forsknings- och utvecklingsarbete inom strålskyddsområdet. Vidare skall institutetfrämja tillkomst och vidmakthållande av internationella strålskyddsnormer samtvara samordnande organ för olika strålskyddsintressen i landet.Institutet skaU också sprida upplysning omstrålskyddet samt om strålning och dess egenskaper och användningsområden. I uppgifterna ingår ävenatt ha beredskap för rådgivning tillde myndigheter som ansvarar för befolkningsskyddet i fråga om det strålskydd som behövs om en olycka ikärnteknisk verksamhet inträffar inom eller utom landet. Institutet leds av en chef(generaldirektören). består av högst tio personer,generaldirektören medräknad. Vid institutet finns fyra huvudenheter, nämligenadministrativa enheten, enheten för tillsyn påkärnenergiområdet, enheten för allmän tiUsyn samt forsknings- ochutvecklingsenheten. Inom institutet finns en rådgivande forskningsnämnd samtkansliet för (). Kostnaderna förtillsynsverksamheten på kärnenergiområdet, beredskapen motkärnkraftsolyckor samt för den strålskyddsforskning som har anknytning tillkärnkraftsproduktionen finansieras genom avgifter som betalas in av kärnkraftsföretagen enligtförordningen (1976:247) om vissa avgifter till . Även viss övrig tillsyns- och uppdragsverksamhet på strålskyddsområdet finansierasmed avgifter. Under anslaget tas upp ett formellt belopp av . Myndighetsuppgifter m. m. Avgift för beredskap mot Dennya strålskyddslagen (1988:220) trädde i kraft den Ijuli 1988. Den som bedriver verksamhet med strålning åläggsenligt lagen större ansvar än tidigare för att hindra eller motverkastrålskador på människor, djur och miljö.Huvudansvaret för samhällets strålskydd skall även i fortsättningen varasamlat hos . Stora ansträngningar har gjorts för att rationaliseraoch effektivisera institutetsverksamhet. I enlighet med den plan som beslutades inför /87har ett huvudförslag som inneburit en real minskning av utgifterna tillämpats . Med hänsyn till att prioriterade områden som radon i bostäder,radiofrekvent strålning, solstrålning,mammografi, avfaUshantering, olycksberedskap, Tjernobylupp-följning m.m. kräver allt större resurser anser institutet det inte längre vara möjligtatt tillämpa huvudförslaget. Med minskade resurser måste viss angelägen verksamhet prioriteras bort. Ettundantag från huvudförslaget bör därför medges. Institutet svarar bl. a. för strålskyddstillsynen avtolv reaktorer i kommersiell drift, det centrala lagret för använt kärnbränsle(CLAB), anläggningen förreaktoravfall (SFR), anläggningar för lågaktivt avfall, kärntekniska Prop.1988/89:100 anläggningar i Studsvik och kärnbränslefabriken i samthjälpin- Bil. 16 dustrier vid kärnkraftverken. bedömning har kontroll och uppföljning av strålskyddsverksamheten vidanläggningarna till följd avpersonalbrist nått en så låg nivå atttrovärdigheten till institutets insatser kan ifrågasättas.För att kunna bedriva tillsynsverksamheten tillfredsställande krävs enligtinstitutet ytterligare fyra tjänster. Kraven påinformationsutbyte i strålskyddsfrågor med andra länder i anslutning tillingångna multi-och bilaterala avtal ökar liksom kraven på internationellaengagemang i EG, och det internationeUaatomenergiorganet lAEA. Uppbyggnaden avberedskapen mot olyckor i kärnteknisk verksamhet har fortgått enligt beslut (prop.1986/87:18, NU 12, rskr. Till följd av gjorda investeringar och medanledning av att utomstående experter/konsulter behöver anlitas kommer kostnaderna för serviceoch underhåll av datorer,mätsystem och mätinstrument samt andra ersättningar under /90 att öka med 1,4 milj. kr. tillsammanlagt 6,8 milj. kr. Forskningenbeträffande lågfrekventa falt kring bildskärmar och kraftledningar samt solstrålning bör enligtinstitutet prioriteras . Denpåbörjade radonepidemiologiska studien avses fortsätta ytterligare ettantal år. Nya tekniker inom medicinsk diagnostik och terapi utvecklas ständigt. Hit hörande strålskydds- ochoptimeringsfrågor kräver allt störreforskningsinsatser. Fortsatt uppföljning av effekter är angelägen. Behovet av forskning ifråga om avfallshantering och nedläggningav kärnkraftsreaktorer ökar. Kostnaderna för utlagd forskning har stigit kraftigt.