prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — Under 1980-talel har den kommunalakonsumtionen ökat med i genomsnitt , vilket överskrider vad riksdagenangivit vara förenligt med en balanserad utveckling av samhällsekonomin.Behoven all dämpa den kommunala konsumtionsökningen accentueras nu också avbrislen på arbetskraft och risken för alt kommuner och landsting sökertillgodose behovet av personal genom atl locka med stora nominella lönepåslag. Situationen understrykerbetydelsen av att kommuner och landsting söker utnyttja de befintliga personalresurserna mer produktivt samfidigl som personalomsättningen bör nedbringas. Det är också väsentligt att genom omprioritering och omprövning av verksamheter öka effekfiviteten och därmed dämpa behovet av nyanställningar. har tidigare angivit barnomsorgen samt vården och omsorgen av de äldre som de mest prioriterade områdena. Detta innebär inte att dessa verksamheter kan undantas från åtgärder för att öka effektiviteten. Tvärtom är del vikfigt att sådana åtgärder vidtas. Det är också viktigt att staten visar slor ålerhällsam- hel med alt ställa krav på ny verksamhet i kommuner och landsfing och i stället vidtar åtgärder som gör det möjligt för dessa att bättre utnyttja de tillgängliga resurserna. Mindre av detaljstyrning och mer av resultatstyrning, där krav på uppföljning och utvärdering får en betydligt större betydelse, 37 måste prägla statens agerande. Kalkyler visar att den kommunala sektornsfinansiella sparande kan Prop. 1988/89:100 förbättrasom lönekostnadsökningen bUr låg. Det är således viktigt att den Bil. 1 stora intäktsökning som kommer kommunerna delår 1990 inte används för att snabbtöka den kommunala verksamheten eller kraftigt höja de nominella lönerna. Detbör också understrykas, att den nya lönebildningsmodell som börjat tillämpas ikommunsektorn - och som innebär att den lokala lönebildningen spelar en större roll - medför ett ökat ansvarför de enskilda kommunerna ochlandstingen att undvika sådana lönekostnadshöjningar som kan leda tillkrav på skattehöjningar. Jag avser att efterytterligare beredning av de kommunalekonomiska frågorna återkomma i 1989 årskompletteringsproposition till de åtgärder som erfordras för att få till stånd enbalanserad utveckling i den kommunala sektorn. Statsbudgeten ochsärskilda frågor 7- i988/89:ioo 1 Statsbudgeten budgetåren1988/89 och 1989/90 Vid en beräkning av statsinkomsternas utveckling är deantaganden som görs om inkomstutvecklingen i samhället av slor betydelse.Riksrevisionsverket () har lämnat en beräkning av statsbudgetensinkomster. En sammanfattning av beräkningen bifogas till protokollet i dettaärende som bilaga 1.2. De antaganden som RRV grundat sina beräkningar påframgår av tabell 1. Under slutskedet i arbetet med den preliminäranationalbudgeien har bedömningen av den ekonomiska utvecklingen reviderats.Med anledning härav räknar jag nu med något förändrade antaganden, vilka ocksååterfinns i tabell 1.1 övrigt finns ingen anledning att avvika frän RRV:sberäkningsförutsättningar. 1.2 Statsbudgetensinkomster och utgifter under /89 RRV:s senaste beräkning av budgetutfallet för budgetåret1988/89 utgörs av verkets budgetprognos nr 2/3 från . Beräkningarna av inkomsterna /89 redovisas också i verkets inkomstberäkning. I sin inkomstberäkning har RRV för /89beräknat inkomsterna till364 565 milj. kr. RRV har för sinaberäkningar antagit att basbeloppet kommer att uppgå till . Regeringen har sedan RRV:s beräkning gjordes fastställt basbeloppet lill27 . Detta medför att jag räknar ned statsinkomsterna på inkomsttitelnFysiska personers inkomstskatt med 234 milj.kr. för innevarande budgetår. I enlighet med vadjag anfört om den privata konsumfionens utveckling i löpande priser, räknar jag vidare ner inkomsterna på inkomstfiteln deskaumed 100 milj. kr. Sammantaget medför minajusteringar en beräknad minskning av inkoms- Prop. 1988/89'100 terna med 334milj.kr. jämfört med RRV:s beräkning. Ändringarna framgår Bil. 1 av tabell2. Ändringar i RRV:s beräkningar av statsbudgetens inkomster /89 1111 Fysiska personers inkomstskatt 1411 Mervärdeskatt 75 146 000 86 300 000 -234 000 -100 000 Summa förändringar enligt föredraganden RRV:s beräkningar föranlederi övrigt inte någon erinran från min sida. Sammantaget medför justeringarna avRRV:s beräkningar atl jag beräknar inkomsterna för /89 fill 364231 milj. kr. I statsbudgeten uppgårutgifterna till 353 567 milj. kr. RRV har i sin prognos beräknat de totalautgifterna till 354 226 milj. kr. Verket har beaktat tilläggsbudget I, därutgifterna uppgick fill 463 rnilj. RRV har beräknat utgifterna förstatsskuldräntor till . En aktueUare beräkning ger vid handenatt räntekostnaden beräknas bli något lägre. Jag beräknar dessa utgifter till52,. Utgifterna framgår av labeU 3. Räntor påstatsskulden /89 Budgetår Statsbudget Nuvarande Förändring Räntor på inhemska lånm.m. 44,5 45,0 -(-0,5 Räntor pä utländskalån 9,5 8,6 -0,9 Valutaförluster, netto 0,0 -0,8 -0,8 Summa 54,0 52,8 -1,2 När det gäller den beräknade belastningen underövriga anslag räknar jag upp Viss bostadsförbättringsverksamhet m.m. och Tilläggslån till ombyggnad av vissa bostadshus m.m. med 248 milj. kr. jämfört med RRV:s beräkning. Enligt RRV kommer de totala anslagsbehållningarna på reservationsans lag under innevarande budgetår alt minska med 1 005 milj. kr. för alt uppgå fill 24 345 milj. kr. Bedömningen är självfallet osäker, men jag accepterar tills vidare RRV:s beräkning som bl.a. baseras på uppgifter från de ansvariga myndigheterna. I tabell 4 redovisas utvecklingen av anslagsbehållningarna mellan budgetåren 1987/88 och 1988/89. Tabell 4.Anslagsbehållningarna vid utgången av budgetåren 1987/88 och 1988/89 Prop. Huvudtitel /88 1988/89 Enligt RRV:s och min egen bedömning kommerutnyttjandet av rörliga krediter atl öka med 200 milj. kr. under budgetåret1988/89. Jag vill också nämna attRRV för tiUkommande utgiftsbehov, netto tar upp . Jag har ingainvändningar mol RRV:s beräkning. Sammantaget beräknar jagdärmed utgifterna under /89 fill 353 274 milj. kr. Statsbudget RRV Föredra ganden Utgiftsanslag exkl.statsskuldräntor 292 567 296021 296 269 Statsskuldräntor 54 000 54000 52 800 Förändring ianslagsbehållningar 1 500 1 005 1 005 Ändrad disposition avrörliga krediter 500 200 200 Beräknat tillkommandeutgiftsbehov, netto 5 000 3000 3 000 Summa statsutgifter 353567 354226 353 274 Finansfullmaktsutnyttjande - - - 1.3 Statsbudgetensinkomster och utgifter under /90 RRV beräknar statsbudgetens totala inkomster till 376 394 milj. kr. för /90. I förslaget till statsbudget för nästa budgetår ingår ett anlal förslag som påverkar statsbudgetens inkomster. I det följande redovi- i sas de förändringar av RRV:s beräkningar som jagfunnit nödvändiga. I enlighet med vad jaganfört om del av regeringen fastställda basbeloppet har jag korrigerat nedinkomsttiteln inkomstskatt med 305 milj. kr. Med anledning av vad jaganfört om den privata konsumtionens utveckling i löpande priser, räknar jag nedinkomsttiteln med 100 milj. kr. i förhållande lill RRV:sberäkning. Utöver vad som sagts ovanjusterar jag, i enlighet med de förslag chefen för och statsrådet kommer att presentera, ner inkomsttiteln , netto med sammanlagt 41 4 1988/89. 1 902 milj. kr. Av detta belopp avser 1 970milj. ökade kostnader för den Prop. 1988/89:100 utbyggdaföräldraförsäkringen. Besparingarna tillföljd av de åtgärder som 3il_ i föreslås inom tandvårds- resp.sjukförsäkringen beräknas till 42,5resp. 25,5 milj. kr. Chefen för kommunikationsdepartementetkommer att föreslå att trafiksäkerhetsverket finansieras fullt utmed avgifter fr.o.m. /90. Såsom framgår av förslaget minskardärmed belastningen på statsbudgeten med ca 30 milj. kr. för /90.Samtidigt föreslås alt inleveransen av vissa avgifter till inkomsttitel Trafiksäkerhetsavgift slopas, vilket ger ettinkomstbortfall om ca 61 milj. /90. I stället föreslås en omsättningsbaserad inleverans till inkomsttitel Övriga inkomster tillstatens verksamhet, vilken beräknas motsvara ca 31 milj. kr. 1989/90. Samlatpåverkas således inte statsbudgetens saldo av de här närmast redovisadeförändringarna. Överskott avbyggnadsstyrelsens verksamhet har räknats upp med 872 milj. kr. Skälet är attdispositionen av överskottet från försäljningen av tomt m.m. i beräknasske under /90. Chefen förarbetsmarknadsdepartementet komtner att föreslå förändringar som medförökade Inkomster av arbetsgivaravgifter till arbetarskyddsstyrelsens ochyrkesinspektionens verksamhet med 17,4 milj. kr. Sammanlagt innebäravvikelserna från verkets beräkningar en nedskrivning av inkomsterna /90 med 1 447 milj.kr. Jag beräknar således statsbudgetensinkomster för /90 lill374 947 milj.kr. Förändringarna i förhållande till RRV:s beräkningar framgårtabell 6. Ändringar i RRV:$ beräkningar av statsbudgetens inkomster /90 1271Inkomster av arbetsgivaravgifter till arbetarskyddsstyrelsens och yrkesinspektionens verksamhet 2214 Överskott avbyggnadsstyrelsens verksamhet 2811 Övriga inkomster avstatens verksamhet -2 359 000 -1 902 000 -t- 17 375 -1- 31 000 -1 447 377 Avslutningsvis vill jag redovisa förändringarnai indelningen av statsbudgetens inkomstsida i förslaget till statsbudget /90 (tabell 7). Prop.1988/89:100 Bil. Förslag till förändringari uppställningen av statsbudgetens inkomster /90 Inkomsttitel/Inkomsthuvudgrupp/Inkomstgrupp 1100 Skatt påinkomst Namnändring 1143 Bevillningsavgift Namnändring 1343 Tillfällig förmögenhetsskatt för livförsäkringsbolag, un derstödsföreningar och pensionsstiftelser Upphör 1431 Särskild skatt för oljeprodukter m.m. Namnändring 1435 Särskild skatt mot försurning Namnändring 2116 Statens vattenfallsverks inlevererade utdelning Namnändring 2119 Statens vattenfallsverks inleverans av motsvarighet till Ny inkomst- statlig skatt titel inlevererade överskott Upphör 2341 Ränteinkomster pä statens lån för universitetsstudier och garantilån förstuderande 2533 Avgifter vid statens planverk Upphör 3116 Statens vattenfallsverks inkomster av försålda fastighe ter och maskiner Upphör 3125 inkomster av försålda byggnader Namnändring 4311 Återbetalning av statens lån för universitetsstudier och 5100 Avskrivningar ochamorteringar Namnändring 5110 Affärsverkens avskrivningaroch amorteringar Namnändring 5115 FFVis amorteringar Namnändring 5116 Statens vattenfallsverks amorteringar Namnändring5144 Avskrivningar på förrädsanlaggningar för civilttotalförsvar Namnändring I mitt förslag till statsbudget för budgetåret1989/90 uppgår utgifterna sammanlagt till 374 524 milj. kr. Ulgiflsanslag exkl.statsskuldräntor svarar dä för 309 524 milj. kr. Schablonmässigt beräknasanslagsbehållningarna minska med 1 500 milj. kr. under /90. Budgetutfallet, ochdärmed statens upplåningsbehov, påverkas även av förändringar i utnyttjandet avrörUga krediter hos . Sådana krediter har enligt riksdagensbeslut ställts till förfogande för vissa affärsverk, myndigheter och bolag.Sammanlaget räknar jag schablonmässigt med en ökning av utnyttjandet av rörligakrediter med 500 milj. kr. I syfte atl förslagettill statsbudget så långt som möjligt skall visa en realistisk budgetbelastningförs på budgetens utgiftssida . upp pä posten Beräknatullkommande utgiftsbehov, nello. Vid beräkningen av denna post har enuppskattning gjorts av sådana utgifts- och inkomstförändringar som inte förtsupp på något annal ställe i budgeten. Prop.1988/89:100 Bil. Andrad disposition av rörliga krediter Beräknat tillkommande utgiftsbehov, netto 1.4 Statsbudgetens saldoför budgetåren 1988/89 och 1989/90 Med hänvisning lill redovisningen i detföregående beräknas utfallet av statsbudgetens inkomster och utgifter förinnevarande budgetår och förslaget till statsbudget för /90såsom framgår av tabell 9 och tabell 10. Sammanfattningsvis beräknasbudgelöverskoilel lill . /89 och lill 0,4 miljarderkr. Utvecklingen avstatsbudgetens saldo budgetåren 1987/88-1989/90 Förslag till - statsbudget Prop.1988/89:100 Bil. oo o o o o oo o o o o o o o o VI r- n. ' ra OJ Oj : T3 OJ Oj I 5 ra ra it£ CXQ. I M OJ OJ VI T3 h ra v5 u ii « a.s :; c r. t: E,; oi oi S 5 a : c3 5 o.t: -ä > o. 4Jra - a oui>-o a. 5 --S£"i ' i _; 5i u ra 2 I I U. c/5 2P.-=:i£ ä;.« T3 1-(Ji .~ OJ v: 3 w IT3 (/) OX) c o« -a il, O 3 -O "S 2 C sC o C o r- f*". «i-i \C OC Tf -rr sO r- rM « OC »o r-i rn w, r- t: OJ '- 0/ CO) OJ > OJ t; tens såld lån kom ra ir > c ä S; c Si ' L- t/) irl c S a E E.S>, o o oSl: 2 Underliggande budgetutveckling Prop.1988/89; lOO Den underliggande utvecklingen av statsbudgetenssaldo erhålls om det redovisade saldot korrigeras för effekter som är av tillfällig art eller hänger samman medändringar i redovisningsprinciperna. Det bör betonas att det ofta är enbedömningsfråga om en enskild post skall betraktas som en reguljärinkomst/utgift eller som en extraordinär effekt. Trots att avgräns-ningarna ide enskida fallen inte är helt självklara anser jag del ändå angeläget atlredovisa en beräkning där de extraordinära effekterna uteslutits såstatsbudgetens underliggande utveckling klargörs. På inkomstsidan har bl.a. följande effekter betraktats som ejilraordinära vid framräkning av detunderliggande budgetsaldot: - vissaengångsvisa höjningar/sänkningar av skatter eller avgifter - tillfälligaextra inleveranser från affärsverk tillstatsbudgeten - utförsäljningav beredskapslager av olja. På utgiftssidan har bl.a. följande effekter beaktats vid framräkning av det underliggandebudgetsaldot: - valutaförluster/vinstersom uppstår vid amortering av statens utlandslån - engångsvisaförändringar av redovisningsprinciperna för slatsskuldväxlar - renabudgelavlastningar, som t.ex. atlräntekostnaderna för studielånen inte längre belastarstatsbudgeten - vidareatt vissa affärsverk finansierar sina investeringar genom lån påkrediimarknaden eller direkt i riksgäldskontorei i stället för som tidigareöver anslag på statsbudgeten. Tabell 11 visarstatsbudgetens underliggande utveckling /88-1989/90. Underliggande budgetsaidoför budgetåren 1987/88-1989/90 Miljarder kr., löpande priser 1987/88 1988/89 1989/90 Underliggande budgetsaido -7,0 5,6 -3,8 Andel av BNP (%) -- 3 Statens lånebehov ochstatsskuldens förändring Det är vid en finansiell analys av intresse allstudera hur likviditeten i ekonomin påverkas av statens inkomster och utgifter.Statens lånebehov bestäms dels av budgetulfallet och vissa kassamässigakorrigeringar av detta, dels av vissa inkomster och utgifter (utanför budgeten)på statsverkets och riksgäldskontorels checkräkningar i . Statsskuldens förändringbestäms av statens lånebehov samt av de skulddispositioner somriksgäldskontoret gör. Med det redovisadebudgetsaldot som utgångspunkt krävs således en del justeringar för alt erhålla statens lånebehov och statsskuldens förändring. 1 det följande redovisas kortfattat hur dessa begrepp är relaterade till varandra. . 46 Statens lånebehov Prop. Det redovisadebudgetsaldot utgör utgångspunkt för kalkylen. Korrigeringar görs då detförekommer skillnader mellan när transaktioner bokförs i myndigheternasredovisning och när de registreras på statsverkels checkräkning. Sådanaskillnader uppstår dels genom att inkomster och utgifter bokförs vid en annantidpunkt än motsvarande betalningar, dels genom atl vissa transaktioner intebokförs mot budgeten. Ett exempel på de sistnämnda är regeländringen den 1 juli1987 beträffande statens förskotte-ring av kommunernas kostnader för kommunaltbostadstillägg (KBT). Ändringen innebär bl. a. en engångseffeki i form av ettminskat lånebehov för staten i storleksordningen . budgetåret1987/88. Denna engångseffeki kommer dock inte lill ullryck i förbättratredovisat budgetsaido. Den tillfälliga engångsskattenpå försäkringsbolag överfördes 1987, via en inkomsttitel på statsbudgeten,oriiedelbart till riksgäldskontoretför avskrivning mot statsskulden. Delta innebär all skatten inte påverkadebudgetulfallet 1987 men den medförde däremot en minskning av statens lånebehov. En del av statenskreditgivning går via och redovisas inte på statsbudgeten.Exempel på detta är vissa krediter tillde statliga affärsverken. Dessa krediter måste dock finansieras via statligupplåning. Genom en saldering avposterna 14 erhålls statens lånebehov. Statsskuldens förändring påverkas utöver statenslånebehov av transaktioner av disposiliv karaktär som gör. ex. av uppköp av statsobligationer, utbetalningar av förskott för inlösenav obligationer och premieobligationsvinster samt tillfälligabokföringstransaktioner som påverkar statsskuldens storlek. Genom attskulddispositionerna läggs tillstatens lånebehov erhålls ett rättvisande ullryck för statsskuldens förändring. Statenslånebehov (netto) budgetåren 1987/88-1989/90 1987/88 1988/89 1989/90 - 0,4- (- 2,6) (- 0.3) (- 1.8) (- 0.2) Budgetsaldotsbetydelse för statens lånebehov Tillfälligförmögenhetsskatt för försäkringsbolag m.fl. Riksgäldskontoretskreditgivning till vissa affärsverk 4 Statliga garantier Prop.1988/89; 100 Bil.1 4.1Redovisning av statliga garantier () har den 19 december1988 redovisat verksamheten med statliga garantier. I tabell 13 sammanfattasuppgifterna. Redovisningen är kassamässig och avser tidpunkten den 30 juni1988 utom för garantiramarna som avser tidpunkten . Gällande, av regeringentilldelade gflrrtnr/rawar per den Ijuli1988, uppgår lill . Kreditgarantierna för KonungariketSveriges Stadshypotekskassa står för den största ökningen under det gångnaåret. En kraftig minskning har beslutals i fräga om ramarna förinduslrigaranlier och AB Aerotransport. Gjorda garantiutfästelseruppgår till 124,9 miljarder kronor.Enligt gällande regler kan utfästelser för exportkreditgarantier lämnas till belopp som överstiger de fastställdagarantiramarna eftersom endast en del av del utfästa beloppet resulterari garanterad kapitalskuld. Större ökningar avutfästelserna kan noteras för Stadshypotekskassan. Minskningar i utfästelserförekommer bl.a. beträffande stöd tillvarvsföretag, exportkredilgarantier. ABA och induslrigaranlier. Den garanteradekapitalskulden var , varavgrundfondförbindelser . Skillnaden mellan den garanteradekapitalskulden och gjorda garantiutfästelser beror till största delen på det faktiskautnyttjandet av exportkreditgarantierna. Den garanteradekapitalskulden har ökat med 600 milj. kr. Inom dennaneltoökning svarar valutakursförändringarna för en minskning med ca 100 milj.kr. Beträffande valutakursförändringarna i exporlkreditgarantierna föreliggeringa uppgifter. ,Stadshypotekskassan och biståndsseklorn svarar för de största ökningarna avkapitalskulden. Även minskningar av dengaranterade kapitalskulden förekommer. De mest betydelsefulla gäller stöd tillvarvsföretag. Utgifter till följd avinfriade garantier - - härrör som framgår av tabell 13främst från stödet tillvarvsföretagen och exportkreditgarantierna. Infriade exportkreditgarantierfördelade på berörda länder avser 186 milj. kr. ,132 milj. kr. , 113 milj. kr. Peru.104 milj. kr. , 79 milj. kr. 70 milj. kr. 66 milj. kr. Inkomster frångarantiavgifter uppgår till ca 500milj. Inkomsterna genereras främst av exportkreditgarantierna.Garantiavgifterna har minskal med 30 milj. kr. Även om dessa garantiavgifter nutas ut på nya garantier ger delta ännu inte något större genomslag eftersomstocken av äldre garantier är helt dominerande och inte i sin helhetavgiftsbelagd . Inkomster ull följd avåterbetalning av infriade garantier uppgår till drygt 600 milj.kr. Inkomsterhärrör främst frän exporlkreditgarantierna till bl.a. , och Turkiet.Betydande återbetalningar har även gjorts inom varvssektorn, t.ex. från ,, varv och 1988/89:100 Bil. = ££ alll c- ii.EJg- - 3N o O, O : r-' oi-~' c ; -1- o o o I-. ' rj c; =' o ö n-i r-i c p O OC O : i cO 11 c> -T (1 m OC O OC o ; OI pri c: p O OC : sC LTi o o o :; ra OJ ra D.._ ra - = o ;ra c ri o(-Nj C; p r-- O r. p f, R " ON ' ir' r-' OC OC o' u-i r! o K OC ' c rc:ijT-r--ioc-:tooi r- 't a oorr-oc-i-riT nr*-, ON oiTt m fi p(1 OC p p r- p ri p p p p p o ' u-i ' o OC ON »X (i o a ' (-Ni OC r--oc: 'i-r-o-T n "t-, r-- OCTt t u-, Tt ri ur, ri -T O oc (i :- !_ 3 ON\C r vC O "", Tt ir, r- OC f. O :y: Tt"/", *rt r', ir, OC rNi sC Tt rj C X OC \0 >'oij . s s - s s OJ ~ OJ OJ 5"S raSll'! c/5h--lc/iiJii>0-l-O n-i- S X ra g Summan av inkomsterna från garantiavgifter ochåterbetalningar för Prop. 1988/89; 100 tidigare infriade garantier har i förhållande till utgifterna förinfriade Bil. 1 garantier resulterat i en nettokostnad på ca 300 milj. kr. Garantier i utländskavalutor redovisas till den kurs somgällde . Hänsyn till senare kursfiuktuationer har alltså inte tagits. 5 Utgiftsram för lönekostnadsökningar I finansplanen 1987 (prop. 1986/87:100) framhöllregeringen atl de grundläggande förutsättningarna för lönebildningen inom denprivata och den offentliga sektorn av arbetsmarknaden bör bli mer likartade.Della innebär bl. a. att löneökningar inom den statliga sektorn i ökande gradmåste motsvaras av höjd produktivitet eller verksamhetsinskränkningar för attundvika skatte- eller avgiftshöjningar eller en försvagning av budgeten.Finansutskottet (FiU 1986/87:10) delade denna uppfattning. En stor majoritet iriksdagen anslöt sig till finansutskottets betänkande. Regeringen föreslog mol denna bakgrund i denreviderade finansplanen 1987 (prop. 1986/87:150) enreformering av beräkningen i statsbudgeten av lönemedel för statligt reglerade tjänster. Förändringen innebär atl regering en inför varje avtalsrörelse skall klargöra vilket totalt utrymme för lönekost nadsökningar som kan anses föreligga för den statliga sektorn. Varje kostnadsökning som går utöver denna ram måste mötas med effektivilels- och produktivitetshöjande åtgärder eller besparingar. ställde sig bakom detta förslag (FiU 1986/87:30) 1 finansplanen 1988 (prop. 1987/88:100)redovisades att regeringen för år 1988 fastställt enutgiftsram om . Regeringen konstaterade att det kunde bli nödvändigt med särskilda åtgärder om det visade sig att löneutvecklingen medfört förvärrade perso nalförsörjningsproblem inom vissa områden. De av fastlagda riktlinjerna för den statliga personalpolitiken (prop. 1984/85:219, AU 1985/86:6, rskr. 48) borde vara utgångspunkt för huruvida sådana åtgärder borde läggas till grund för medelsberäkningarna. Regeringen hemställde mol denna bakgrund om bemyndigande all besluta om medelstilldel ning för särskilda personalförsörjningsåtgärder i enlighet med vad som anförts. lämnade detta bemyndigande (FiU 1987/88:20). Lönekostnadsökningarnatill följd av det statliga löneavtalet för uppgår till ca 6,. Enligtregeringens bedömning är insatser motsvarande en lönekostnadsökning av 5,6%nödvändiga för att undvika förvärrade personalförsörjningsproblem inom staten.Della följer även de riktlinjer som lagt fast för den statligapersonalpolitiken. Regeringen har därför med stöd av nämnda bemyndigandebeslutat att justera utgiftsramen för fill . Lönekostnadsökningarnaför statliga avtal kom sammanlagt att överstiga den av regeringen fastställda utgiftsramen (6,6-5,6). Del extra rationaliseringskrav som härigenom föranleds för /89 uppgår därmed till . Till följd av detta reducerades förvaltningsanslagens 50 lönekostnader och statsbidrag i de delarmedelsberäkningarna grundas på Prop. 1988/89:100 avtal inom det statliga reglerade området med motsvarande belopp i Bil. 1 samband medregleringsbrevens utfärdande. Myndigheter inom försvarsdepartementets områdeliksom bidrag tillarbetsmarknadspolitiska åtgärder har för /89 undantagits fråntillämpningen av utgiftsramen (prop. 1987/88:100, bil. En ny utgiftsram bör nu -i enlighet med de budgetpolitiska riktlinjersom ställt sig bakom - läggas fast för . Utgiftsramen bör ilikhet omfatta förvaltningsanslag och statsbidrag i de delarmedelsberäkningarna grundas på avtal inom det statliga reglerade området. Det nu redovisadeförslaget till statsbudget bygger på att löneutgifterna ökar med högst 5%.Detta är enligt regeringens budgetpolitiska bedömning de nya resurser som kantillföras statsbudgeten för ökade lönekostnader som inte kan läckas avförbättrad effektivitet och ökad produktivitet. Myndigheterna bör dock utöverutgiftsramen få del i de produktivitetsvinster som kan frigöras i den statligaverksamheten.