prop · GC03150 · 1988-12-31 00:00:00 — Prognosenfrån början av 1980-talel pekade på elt ökat bilinnehav fram lill på ca15%, med en motsvarande ökning av persontransportarbelet. De senaste årenstrafikökning överskrider kraftigt de långsikliga prognoser som för närvarandetillämpas. Bara har således den prognostiseradetrafikökningen fram intecknats. Trafikökningeninnebär ett större slitage på såväl beläggningen som på vägkroppen i övrigt.Enligt innebär i trafikökning i stort sett 15 milj. kr. i ökatbehov av beläggningsunderhåll. Enstörre andel tung trafik liksom högre haslighder bidrar också till dl ökatslitage på vägbeläggningarna. De i framliden till följd av riksdagsbeslut(bärighets-programmet etc.) tillåtna högre boggielaslerna kommer att innebärastörre slitage och påfrestningar på beläggningar och överbyggnad. 1den senaste budgetproposilionen (1988/89: IOO, bil. 8, s. 39) konstateras attde behov av medel som har redovisat för att säkerställa entillfredsställande väghållning och vägstandard i enlighet med detrafikpolitiska målen är så omfattande all del inte är möjligt att överstatsbudgeten anslå erfoderliga medel. har mol denna bakgrund fåll iuppdrag atl utreda förutsättningarna för alternativa finansieringskällor förden statliga väghållningen. skall bl.a. lämna förslag lill ett systemmed avgifter på befintliga och tillkommande motorvägar, motortrafikleder ochbroar. Utredningsresultaten skall redovisas . Beträffandejärnvägsinvesteringar fastslås i det trafikpolitiska beslutet riktlinjen 10miljarder kr. Denna riktlinjekommer således att påverka statsbudgeten under den kommandelånglidsbudgetperioden. Detrafikpolitiska mål som fastslagit beträffande regionalpolitikenkommer att ställa krav på effektivisering avinsatserna genom decentralisering och omfördelning av resurser. Investeringsutgiflernainom verksam hetsområde är omfattande. De största insatserna avser vägbyggande samt järnvägs- och teleanläggningar. Dessa svarar för närmare 3/4 av totalutgif terna som kan beräknas lill . I tabell 6 nedan visas 58 departementsområdetstotala investeringsutgifter samt fördelning av dessa Prop. 1988/89:150 för /90 oberoende av finansieringskälla. Totala investeringsutgifter /90, oberoendeav finansieringskälla Sektor Investeringsutgifter /90 Deinvesteringar i nät och annan utrustning som beräknas inom leleverkskoncernenuppgår för /90 till . För de påföljande årenunder långtidsbudgetperioden beräknas investeringarna ligga på i stort settsamma nivå. Investeringarna finansieras helt utanför statsbudgeten. Deberäknade investeringsutgiflerna för poslväsendd uppgår för /90lill ca varav 550 milj. kr. för byggande av posthus.Investeringarna finasieras med i postverkets rörelse tillgängliga likvidamedel. Enligt nuvarande planer kommer nivån på byggverksamheten alt sjunkanågot framöver. Nyinvesteringari järnvägens infrastruktur beräknas /90 uppgå till sammanlagt ca1,. Förutom nyinvesteringar i stom- och länsjärnvägar, somfinansieras med anslag över statsbudgeten, ingår i della belopp bl.a. investeringari och eldrifts-investeringar som finansieras genom upplåningi riksgäldskontorei. För anskaffning av rullande materiel m.m. till statensjärnvägars affärsrörelse beräknas investeringarna för samma budgetår uppgå tillca . Dessa investeringar finansieras utanför statsbudgetengenom upplåning i . Utgifternaför vägbyggande och investeringar i kollektivirafikanläggningar i länenfinansieras med anslag över statsbudgeten och kommer totalt för budgetåret1989/90 all uppgå lill ca . iövrigt beräknas investeringarna i vägar och kollektivirafikanläggningar varaoförändrade jämfört med / 90. Luftfartsverketsinvesteringar finansieras utanför statsbudgeten och beräknas för budgetåret1989/90 uppgå till ca 950 milj. kr. /91 väntas investeringarnasjunka till ca 900 milj. kr. och ligga kvar på denna nivå underlånglidsbudgetperioden. Sjöfartsverkelsinvesteringar finansieras utanför statsbudgeten och beräknas uppgå lill ca 110milj. under /90. /91 beräknas investeringarnaöka till ca 125 milj. kr. Därefter beräknas investeringsvolymen åter sjunka. 1988/89:150 Bilaga 1.2 kr., oförändrad pris-och lönenivå 1989/90 1990/91 1989/90-1993/94 Bidrag lill den kommu- nala sektom; skatte- Finansdepartementelsverksamhetsområde omfattar frågor om ekonomisk politik och skattepolitik ochfrågor som rör statens budget och resursfördelningen inom den offentligasektorn. Vidareomfattar verksamheten frågor om skatteutjämningsbidrag m. fl. generellastatliga bidrag lill den kommunala sektorn och andra kommunalekonomiskafrågor. Till departementets verksamhetsområde hör också tullfrågor utom frågorom tulltaxan och befrielse från tull. Vidare bereder departementet frågor somrör statlig lokalförsörjning, bank- och försäkringsväsendet,värdepappershandeln, statliga lotterier och spel m. m. Somen följd av den ändrade arbetsfördelningen i regeringen fr.o.m. den 1 januari1989 har frågor om konsolidering av utländska skulder samt omvärldsbanksgmppen, utom vissa biståndspolitiska frågor, överförts frånutrikesdepartementet till . Kostnaderna för statsskuldensförvaltning inklusive riksgäldskontorels förvaltningskostnader kommer fr.o. m.den 1 juli 1989 att redovisas under verksamhetsområde.Någon ökning av utgifterna för denna verksamhet har inte beräknats underlångtidsbudgetperioden. För /90har regeringen föreslagit all ca anvisas till utgiflerinom verksamhetsområde. Skalleförvaltningensnuvarande organisation gäller , då länsstyrelsernasskatteavdelningar bröts ut och bildade länsskattemyndigheterna.Exekutionsväsendet fick en ny organisation den 1 juli 1988.1 stället för detidigare 81 kronofogdemyndigheterna bildades då 24 myndigheter, en i varjelän. Genom riksdagsbeslut (prop. 1986/87:158, Prop. 1988/89:150 1987/88: SkU2,rskr. 1987/88:2) har bestämls att de lokala skattemyndig- Bilaga 1.1 heternafr.o.m. skall sköta den lokala folkbokföringen. Denna reformbedöms innebära en merbelastning på statsbudgeten med ca 250 milj, kr. Detta belopp avser all täcka den totala merbelastningen påstatsbudgeten lill följd av reformen, dvs. även sådana kostnader som kan kommaalt uppstå vid sidan av skatteförvaltningen. I långlidsbudgdsberäkning haringa förändringar i övrigt antagils. Elt omfattande utredningsarbete pågår isyfte alt förenkla och förbättra de materiella beskattningsreglerna. Treutredningar en på inkomstskattens, en på förelagsbeskattningens och en på deindirekta skatternas område ser över bestämmelsema med inriktning på lägreskatter, bredare skattebas och förenklingar. Arbetet i dessa utredningarberäknas i huvudsak bli avslutat . Ettintensivt arbete är i gång för atl bygga upp dl datasystem för tullverketsimport-, transit- och exportruliner. byggs en central dataenhetupp i . Första driftstart för export- och transilsystemet planeras lillden . Tulldalasystemet beräknas vara fullt utbyggt under år 1993.Samtidigt med arbetet all införa en datorisering av lullverksamheten pågår enorganisationsöversyn hos där en första avrapportering skall görastill regeringen . Deviktigare slatsmaklsbeslut som kan fömtses kommeralt avse investeringar m. m. för att genomföra datoriseringen avlullverksamheten. 1 budgetproposilionen 1988 ställde sig statsmakterna iprincip bakom de förslag som tulldatautredningen presenterade i sin förstudierörande datorisering av tullens import- och exportrutiner (SOU 1987:40). 1 juni1989 kommer tulldatautredningen att lämna en slutrapport med huvudstudie m.m.för tulldalasystemels genomförande som statsmakterna särskilt får la ställninglill. redovisas de förväntade besparingarna vidtullverket till följd av datoriseringen. Allmännabidrag till den kommunala sektorn Anslagetomfattar skatteutjämningsbidrag till kommuner och landsting, bidrag tillkommuner med anledning av avskaffandet av den kommunala företagsbeskattningensaml bidrag till kommuner och landsting med anledning av avskaffandet av denkommunala garantibeskattningen m. m. Delallmänna bidraget utgör ell ekonomiskt stöd till kommunerna utan förbehållbeträffande användning och utan koppling lill viss verksamhet. Syftet medskatteutjämningsbidraget är atl minska de ekonomiska skillnaderna mellankommunerna som uppslår lill följd av olika förutsättningar vad avser kostnaderoch skattekraft. Bidraget bör också leda lill att skillnaderna i skattesatsminskas. Skatteutjämningsbidragetutgår dels som ell ordinarie bidrag, dels som 61 Genom del ordinarie skatleuljämnings- Prop.1988/89:150 bidragetgaranteras kommunerna och landstingskommunerna ett visst Bilaga 1.2 skalleunderlagi skattekrona per innevånare (skattekraft) i förhållande till riksgenomsnittet.Extra skatteutjämningsbidrag utbetalas tlll kommuner somav olika skäl har kommit i ekonomiska svårigheter. tillkommuner i skogslänen och som kompensation för avskaffandetav statsbidraget till kollekliv landsbygdstrafik. slödkan även utgå inom ramen för kommunersom vidtar förebyggande åtgärder mot jordskred m. m. Övergångsvis ges extraskatteutjämningsbidrag till kommuner utom skatte-uljämningssyslemd som får ettpåtagligt skattebortfall tlll följd av att beskattning i ulbokommun slopas. Skatteuljämningsbidragdsutveckling påverkas fömtom av skattesals-ändringar, dels av utvecklingen av detegna skatteunderlaget i enskilda kommuner eller landstingskommuner iförhållande till genomsnittet i riket, dels av en förändring avmedelskaltekraflen. Skatteuljämningsbidra-gets storlek beräknas utifrån resp.kommuns och landstingskommuns skattesats. Den skallesats som används vidberäkning är maximerad till /skr för kommunerna, /skr förlandstingen och lill /skr för de kommuner som inte ingår i landsting.Gmndgarantin som fastställs i lag, kompletteras med tillägg eller avdrag förkommunernas och landslingens ålderssimktur saml för kommunernas socialastuktur. Tilläggen eller avdragen beräknas åriigen och anges i tiondels procentav medelsskat-lekraften. I beräkningarna för långlidsbudgetperioden antas ingasyslem-förändringar vad gäller bidragen lill det kommunala verksamhetsområdet. kr., oförändrad pris- och lönenivå 1988/89:150 Bilaga 1.2 Procentuell förändring 1989/90 1990/91 1989/90-1993/94 därav Obligatoriska skolväsendet Gymnasiala skolor Högre utbildning, forskning m. m. Studiestöd 10 560 5 937 -293 + 30 - 61 -162 + 127 -232 + 180 + 116 -+ 1, + 0,+ 5, -1,-J, + 0,+ 2, Tillutbildningsdepartementets verksamhetsområde hör ungdomsskolan, dengrundläggande högskoleutbildningen, forskningen och forskarutbildningen,vuxenutbildningen, studiesociall slöd, kultur samt massmedierna. Staiensvarar för knappt hälften av kostnaderna för del obligatoriska skolväsendet iform av skolledar- och lärarlöner. Resterande kostnader faller på kommunerna.För vissa skolformer sameskolan och specialskolan svarar staten församtliga kostnader. Deviktigaste utgiftsstyrande faktorema för gmndskolebidragd i löpande priser är fömtom löneutvecklingen och antalet elever den genomsnittligaundervisningsskyldighden för lärarna. Genom att utbetalningen av statsbidragetfördelas på förskott och slutreglering är belastningen på statsbudgetenregelmässigt skild från vad kommunerna är berättigade till i statsbidrag förett visst läsår. minskar antalet elever igmndskolan () med ca 3,. Det innebär all utgiflema i fasla prisersjunker . I propositionen(1988/89:4) om skolans utveckling och styrning behandlas bl.a. styrnings- ochinflylandefrågor, pedagogiskt utvecklingsarbete inom gmndskolan,läromedelssituationen och specialpedagogiska frågor i skola ochlärarutbildning. Förslagen kommer all påverka utvecklingen inom gmndskolanunder långtidsbudgelperioden. I varje kommun skall del finnas en avkommunfullmäktige anlagen skolplan för de skolformer som kommunen är huvudmanför. Skolplan skall upprättas och antas minst . Av skolplanenskall särskilt framgå de åtgärder kommunen avser vidta för all för skolanuppsatta mål skall uppnås, bl. a vad gäller lokaler, läromedel ochskolmåltider. Målsättningenför gymnasieskolan är all alla ungdomar skall erbjudas en plats igymnasieskolan. laieras lill antalet16-åringar dvs. majoriteten av de sökande resp. budgel- Prop. 1988/89:150 år.Antalet 16-åringar minskar från 110800 innevarande Bilaga 1.2 årtill 97 1993. Antalet intagningsplatser inom gymnasieskolans ram minskasi motsvarande mån som regeringen redovisat i årets budgetproposition. 1avvaktan på resultatet av den analys som redovisats i årets budgetpropositionav lilla ramens utbildningsutbud förutsätts nu samma antal platser inom dennaram dvs. i sådana specialkurser som för tillträde kräver tidigare gymnasialutbildning, praktik eller viss ålder, som föreslagits för budgetård 1989/90(32 450). Kostnadernaför gymnasieskolan styrs förutom av planeringsramarna och antalet elever främst av löneutvecklingen, lärarnas undervisningsskicklighet, utbildningarnasart och limplanernas utformning. Den försöksverksamhet med treårigayrkesinriktade studievägar som startats innevarande budgetår och som ibudgetpropositionen /90 föreslagits ökas lill 10000 platser skallenligt beslul pågå lill och med /91. Statsbidragutgår fr.o.m till vissa kommunala åtgärder för ungdomar under18 år som efler inte genomgår reguljär utbildning eller har fastarbete. Utgifterna styrs av antalet ungdomar som blir föremål för dessaåtgärder. Antalet ungdomar i de olika delarna av åtgärderna varierar.Utgångspunkten för medelsberäkningen i årets budgetproposition är att 28 900ungdomar beräknas omfattas av uppföljningsprogram, 18 200 beräknas innehaungdomsplats och 9 100 beräknas delta i utbildningsinslag. 1 avvaktan påresultatet av den översyn som pågår av de olika åtgärderna inom kommunernasuppföljningsansvar beräknas oförändrad dimensionering . Vuxenutbildningeninom ulbildningsdeparlemenlels område ges i olika former: utbildningför vuxna (komvux), grundutbildning för vuxna (grundvux), vuxenutbildning förpsykiskt utvecklingsstörda (särvux), den statliga vuxenutbildningen,studieförbunden, svenskundervisning för vuxna invandrare, folkhögskolor,central kursverksamhet och kontakttolkutbildning. Tilldelningenav statsbidrag till komvux, grundvux och särvux styrs av en riksram förtimlilldelning. Totalramen uppgår för /90 till 3 979 800undervisningstimmar och anslagels storlek till 1,2 miljarder kr.Ulbildningsvolymen förväntas inte förändras . Studieförbundenbedriver förutom sludiecirkelverksamhet omfattande kulturverksamhet. Del totalastatliga bidraget som för /90 beräknas lill 1,1 miljarder kronorbestäms av beräknad omfattning av sludiecirkelverksamheten för dl visstbudgetår tillsammans med en uppräkning av anslaget med en för varje budgetårfastlagd bidragsprocent. Undervisningi svenska för invandrare (sfi) syftar till att ge grundläggan de kunskaper i det svenska språket. Statsbidrag utgår lill kommunerna för grund-sfi enligt elt elevbaserat statsbidragssystem som skall täcka de ge- nomsnitlliga kostnadernaför kommunerna. Statsbidrag utgår lill stiidie- Prop. 1988/89:150 förbundenför deras verksamhet med påbyggnads-sfi med dl fast bidrag Bilaga 1.2 förvarje studietimme. Slalsbidragsutvecklingen styrs av dels den allmännakostnadsutvecklingen dels av förändringar i invandringens omfattning. Anslagetför /90 uppgår lill 332 milj. kr. Huvuddelenav statsbidraget till folkhögskolorna utgår i form av ett allmänt bidrag. Dettabidrag beräknas med hänsyn till antalet elevveckor under verksamhetsåret och enviss angiven lärariön. Statsbidraget för de enskilda skolorna regleras iefterhand utifrån faktiska lärarkoslnader. Det totala antalet elevveckor förvilket statsbidrag kan utgå fastläggs i regeringens budgetproposition.För /90 beräknas bidraget lill folkhögskolor lill 565 milj. kr.Folkhögskolan är föremål för utredning. Uppdraget omfattar bl.a. all konstrueraelt nytt statsbidragssystem. Högreutbildning, forskning m.m. Dedominerande ulgiftsslyrande faktorerna för den grundläggande högskoleutbildningen,exkl. högskoleutbildning, utgörs dels av de planeringsramar i form avnybörjarplatser som fastställs av , dels utbildningens längd,kostnaderna per utbildningsplats samt kringkostnader såsom administration vidhögskoleenheterna m.m. Dessa faktorer genererar av de totala utgifterna.För driften av den kommunala högskoleutbildningen lämnar staten bidrag lillkommuner öch landstingskommuner. Antaletgymnasiestuderande förväntas sjunka . Antalet pensioneringarbland de högskoleutbildade i den yrkesverksamma delen av befolkningen kommeratl stiga successivt. Med utgångspunkt i dessa förändringar utreds förnärvarande högskolans framlida dimensionering. Iproposition (1988/89:65) Om formerna för högskolepoliliken föieslås attriksdagen fr.o.m. /91 skall besluta om treåriga ekonomiskaramar för högskolans utbildning och forskning. Medel för grundläggandehögskoleutbildning föreslås bli anvisade högskolevis under ett samlat anslagfr.o.m. Vidare föreslås all fr.o.m. samma budgetår medelför forskning och forskarutbildning anvisas fakulldsvis under ell anslag tillvart och elt av universiteten och lill de högskolor som harfakulletsorganisation. Från och med /94 föreslås även enövergång till s. k. ramanslag, vilket ger möjligheter till såväl anslagssparandesom anslagskredit. I propositionen föreslås även all anslagen för högskolanslokaler skall utformas så att man vid varje universitet och högskolabättre skall kunna väga kostnader för lokaler mot andra kostnader förverksamheten. Anslagentill forskarutbildning och grundforskning uppgår /90 lill sammanlagt ca . Huvuddelen avser anslag som går direkt till högskolan. Av resterande medel fördelas merparten via forskningsrådsorganisationen inom verksam hetsområde. Därtill kommer vissa forskningsinstitut, internationellt forsk ningssamarbete m.m. Regeringens avsikt är atl en forskningsproposition 65 5 1988/89. skall läggas fram ifebruari 1990. Denna proposition skall, i likhet med Prop. 1988/89:150tidigare forskningspolitiska propositioner, bl.a. behandla resursutveck- Bilaga 1.2 lingen , dvs 1990/91 1992/93. Utgifternaför studiesociall stöd styrs framför allt av antalet studerande på gymnasie-och högskolenivå saml basbeloppels storlek. Beträffande studiehjälpen beräknasför långlidsperioden en minskning av elevantalet och en därmed sammanhängandeutgiftsminskning om ca 7,på anslaget (150 milj. Anslaget förstudiehjälp uppgår /90 lill . I del treårigabudgetdirektiv som gavs till centrala () fickCSN i uppdrag all /91 1992/93 ägna särskilduppmärksamhet åt studiehjälpssyslemet. CSN skall lämna en samlad bedömning avhur studiehjälpssyslemet fungerar och föreslå de åtgärder som kan föranledas avdenna bedömning. Riksdagenfattade beslul om ell nytt studiemedelssystem som i hög gradpåverkar utgifter och inkomster . De nya studielånenfinansieras inte över statsbudgeten ulan via riksgäldskonloret, vilketkraftigt minskar utgifterna för studiemedel på statsbudgeten.Studiemedelsanslagd minskar 1989/90 lill ca . De direktastatsutgifterna för lånedelen begränsas lill ränte- och avskrivnings-kostnader.Inga avgörande förändringar beräknas beträffande sluderandeanlal.Den totala kostnaden för studielånen är beroende av dels hur många studerandesom upptar studielån, dels hur mycket varje studerande lånar. Den kraftigthöjda bidragsdelen i det nya studiemedelssystemet beräknas leda lill enminskad lånebenägenhet, men storleksordningen är svår att beräkna. Räntan påstudielån är knuten lill statens upplåningskoslnader och skall fastställas avregeringen en gång . Ränteinkomsterna är således beroende avränteutvecklingen för statens upplåning. Låneälerbetalningen är knuten lillindividens löneutveckling. Återbetalningen skall ske av denålerbdalningsskyldiges inkomst. Härigenom kommer återbetalningen atl påverkasav samhällets löneutveckling. Anslagettill vuxensludiestöd m.m. finansieras av en särskild vuxenutbildningsavgiftsom f.n. är 0,av lönesumman. För /90 uppgår anslaget lill1,. Förutom vuxensludie-stödsanslagd finansierar avgiftenockså timersättning vid vissa vuxenutbildningar, bidrag lill de fackliga organisationernascentrala kursverksamhet och till en del anslaget Bidrag till studieförbunden.Vuxenstudieslöds-anslagd innefattar ell särskilt vuxensludiestöd för längrestudier, kortlidsstudiestöd och medel för uppsökande verksamhet påarbetsplatser. Intäkterna från vuxenulbildingsavgiflen är beroende avlöneutvecklingen. har intäkterna ökat med mellan 8 och 11proceni . CSN har fått i uppdrag att göra en särskild översynav det särskilda vuxensludiestödd. Kultur- och mediefrågor Prop. Inomkulturverksamheten anslås medel till centrala och regionala myndig- "''S -heter och institutioner, organisationer och föreningar m. fl. inom områdenateater, dans, musik, bibliotek, bildkonst, konsthantverk, arkiv, museer ochutställningar samt till konstnärsslöd och samekulturen. Utgifterna styrshuvudsakligen av löne- och prisutvecklingen. Kullurinslitutionema finansieraren del av sin verksamhet genom inkomster från entréavgifter m.m. Särskildalotterimedel och forskningsmedel utgör också en del av finansieringen avkulturinsatserna. Föralt främja förnyelse och utveckling i kulturiivel kommer kulturområdet attförstärkas med 300 milj. kr. under budgetåren 1989/90 1991/92. Insatsernaskall inriktas på all förbättra konstnärernas villkor, på all öka barns ochungdomars möjligheter att möta kultur och på atl stärka kulturlivet i helalandet. skall också genomföras ell omfattandeöversynsarbete inom kulturområdet. Målsättningen är atl detta bl. a. skallresultera i särskilda satsningar för fortsatt uppbyggnad av den regionalakulturverksamheten med början /91 och all åtgärder för atlförbättra konstnärernas arbetsvillkor kommer all behandlas inför budgetåret1991/92. Insatserna för all öka barns och ungdomars möjligheter att möta kulturkommer all ske främst inom arbetet med kultur i skolan. Inommedieområdet är stöden lill dagspressen den största utgiften på statsbudgeten.Förslag om förändrat bidragssystem för dagspresstödet presenterades hösten1988 i belänkandet (1988:48) Reformerat presstöd. Betänkandet remissbehandlas.Sveriges Radio-koncernens verksamhet finansieras med TV-avgiftsmedel. Avgiftenär kopplad till innehav av TV-mottagare. Även de kostnader som ochradionämnden har med anledning av verksamhet bekostas medTV-avgiftsmedel. Undantagen från avgiftsfinansiering är programverksamheten förutlandet, som finansieras över statsbudgeten. Influtna TV-avgiftsmedel försomedelbart över till räntebärande räkning hos riksgäldskontorei. Riksdagenfastställer vilka belopp som får rekvireras från kontot. Därutöver fårför Radio-koncernens räkning rekvireras medel för koslnadskompensalionenligt särskilda regler. Avgiftshöjningar görs löpande för all läcka ökadekostnader för rundradiorörelsen. Prop.1988/89:150 Bilaga 1.2 kr., oförändrad pris- och lönenivå Tilljordbruksdepartementet hör frågor rörande jordbruk, skogsbruk, fiske,trädgårdsnäring och rennäring samt högre utbildning, forskning och försök fördessa näringar, livsmedelsberedskap, djurskydd, djurens hälso-och sjukvård,livsmedelskontroll och utsädeskontroll samt jakt och viltvård. Huvudfrågornaför kommer att vara arbetet meden omläggning av den svenska jordbruks-och livsmedelspolitiken och strävan altförbättra livsmedlens kvalitet. Regeringenredovisade i proposition om vissa ekono-miskpoliliska åtgärderm.m. 1988/89:47, bil.2) behoven av en reformering av livsmedelspolitiken.Den nuvarande politiken kännetecknas av en låg grad av måluppfyllelse.Samtidigt bidrar den till inflation och begränsar tillväxtmöjligheterna iekonomin. Regeringen har därför tillkallat en parlamentarisk arbetsgrupp meduppgift alt utforma förslag till en ny livsmedelspolitik fr.o.m. år 1990.Reformarbetet skall utgå från ett sänkt gränsskydd med hänsyn lill ,minskning eller avveckling av de interna regleringarna och utvecklingen av nyamedel för att nå de olika livsmedelspolitiska målen, främst deberedskapsmässiga, regionalpolitiska och miljömässiga målen. Vidare skall målenpreciseras. Prisreglerandeåtgärder på jordbrukets område m. m.