prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — Beslut om finansiering fattas i regel sedan ett svenskt företag iinternationell konkurrens vunnit ett kontrakt. SIDA har möjlighet att finansiera liknandeinsatser i programländerna med gåvobistånd. De programländer, som ärkreditvärdiga kan även få u-krediter. Skilda villkor och förutsättningar gällersåledes för BITS-och SlDA-stöd för näringslivsutveckling och utbyggnad av infrastruktur. , dess förutsättningar och begränsningar har analyserats avSWEDFUND-översynen. Mitt ställningstagande med anledning av utredningenredovisar jag under anslaget C 3. Det kan konstateras att delvis sammanfaller med det industriinriktade biståndet genom såväl SIDA somBITS. Detta gäller såväl verksamhetens inriktning som behovet av stödinsatser förutbildning och företagsledning samt finansieringsinstrumenten. 1988/89: 100 Ril 5 som det bilaterala biståndetblivit alltmer differentierat har bi- "" - ståndsorganens roller och arbetssätt förändrats. Underde första åren då statligt bistånd lämnades hade SIDA både som uppdrag och ambition att tapå sig ett eget ansvar för att tillsammans med ett mottagarland planera och genomföra olikabiståndsinsatser. Med växande erfarenhet och volymer i biståndet haralltfler företag, organisationer, myndigheter, forskare, konsulter och ävenkommunala organ engagerats i biståndsverksamheten. Biståndet harbidragit till internationella kontakter för svenska institutioner inom många olika fackområden. Det finns växande och spridd kompetens iSverige för att stödja utvecklingsaktiviteter i avlägsna kulturer och miljöer. Detta skapar i sin tur fÖFutsättningar för att även andra biståndsorganän t. ex. BITS och SAREC som alltid haft detta arbetssätt i störte utsträckning skall kunna koncentrera sinaansträngningar på planering ochuppföljning av biståndsinsatser. Genom ett sådant arbetssätt ökarbiståndsförvaltningens möjligheter att med begränsade administrativa resurserförmedla ett växande bistånd av hög kvalitet. Utredning om organisation och arbetsformer Jag anser att börfortsätta att söka samarbeteinom biståndet också med andra än programländerna. Det finns mångafattiga som inte ärprogramländer. Åven i som inte tillhör de allra fattigaste finns betydande fattigdom, ekonomiskaoch sociala klyftor mellan befolkningsgrupper och regioner, miljöförstöringoch andra utvecklingsproblem.Bristande respekt för mänskliga rättigheter och politiskt förtryck står också i vägen för utveckling i mångaländer. De biståndspolitiska skälenför insatser inom områden där har särskilda förutsättningar ärstarka. växanderoll i världsekonomin och det ömsesidiga beroendet mellan i- och utgör ocksåskäl för att genom biståndet utveckla förbindelserna med olika . U-ländernastillväxt har en gynnsam påverkan på den internationella konjunkturen. Detta ärpositivt såvälför olika grupper som mer specifikt för möjligheter till handel. Jag vill betona att de biståndspolitiskamålen skall vara vägledande också för det bilateralabiståndet utanför landramarna. I vissa fall kan ett av målen stå i förgrunden men en strävan skallfinnas att främja samtliga mål. Vadgäller planeringen bör åtaganden göras projektvis som . Projekten bör ha god förankring i mottagariandet ochvara väl utformade och anpassade frånsamhällsekonomiska utgångspunkter. Ett sådant innehåll i biståndet kan utformassuccessivt i en dialog med berörda . Min tidigareredovisning visar att det finns överlappningar i den nuva randesvenska organisationen för bilateralt bistånd. En genomlysning av de olika arbetsmetoderna som vuxit fram behöver göras. Den utredning somregeringen tillsatt har i uppdrag att överväga förslag om organisa tionsstrukturenoch även frågor om biståndsorganens roll i förhållandet till mottagarlandet och resursbasen i första hand i det svenska samhället. 1 biståndsorganisationen måste enkompetens finnas att i samverkan Prop. 1988/89: 100 med mottagarländerna på ettlångsiktigt och processinriktat sätt angripa Bil. 5 olika utvecklingsproblem. I arbetet med kunskapsutveckling, folkhälsa, förvaltningsutveckling, demokrati etc. finns intenågra enkla åtgärder som kansammanfattas i ett enda avtal eller kontrakt om en insats. Det långsiktiga ochprocessinriktade arbetssättet med stora inslag av diskussion om metoder i arbetet har sin största betydelse istödet till programländerna. Även i stödet utanför programländerna kan ett sådant bistånd varaangeläget. Också i de snabbt växandeu-landsekonomierna framträder problem medsysselsättning och kvardröjande fattigdom allt tydligare. En fråga som ställs är om med sin tradition t. ex. kanbidra till utveckling av en anpassadarbetsmarknadspolitik i något sådant land. Ett starkt intresse riktas från olika länder mot för idéutbyteom hur en satsning på en effektivekonomi skall kunna förenas med ett socialt ansvar. På motsvarande sätt kan det från svensk sida finnas skälatt ha en beredskap för samarbetemed olika på miljöområdet. Ett bistånd av detta slag ställer särskilda krav på biståndsförvaltningenatt samverka med expertis i det svenska samhället. Vid stöd tillnäringslivsutveckling och utbyggnad av infrastruktur ställs delvis andra kravpå biståndsförvaltningen. En kompetens måste finnas att granska insatsernas effektivitet såväl påprojektnivå och samhällsekonomisktsom utifrån de biståndspolitiska målen. Tyngdpunkten ligger på granskning. Isåväl genomförande som initiering spelar, vid sidan av mottagarlandet, företag och andra utomstående institutioneren stor roll. Beslut om bistånd till större infrastrukturprojekt i ett u-land föregåssom regel av en internationell anbudskonkurrens. För u-landet innebärdetta en fördel genom att utbyggnaden avviktiga samhällsinvesteringar kan ske på ett kostnadseffektivt sätt. Vårt sätt att lämna bistånd till sådanaprojekt bör utformas så attsamhällsekonomisk effektivitet i såväl mottagarlandet som Sverigefrämjas. På motsvarande sättär överväganden om långsiktig samhällsekonomisk effektivitet centrala i stödför industri och annan näringslivsutveckling. En särskild uppgift för utredningen äratt överväga lämpliga organisations- och arbetsformer för denna del av biståndet. Erfarenheter,som vunnits i BITS verksamhet i u-kreditgivningen och SIDA:s finansiering avinvesteringsprojekt, liksom i och industribistånd bör utgörautgångspunkter för dessaöverväganden. I detta sammanhangbör även hänsyn tas till förslagen i översynen av (SOU 1988:4), exportfinansieringsutredningen (SOU 1988:42) samt den internationella utvecklingen påområdet. Jag hemställer att regeringen föreslår att godkänna deriktlinjer för internationellt utvecklingssamarbete som jag förordat underrubriken i bistånd. Biståndsanslagen m. m. Prop.1988/89: lOO Bil-5 Enprocentmålet för biståndet stårfast. Jag föreslår att biståndsramen för budgetåret1989/90 fastställs till 11660,9 milj. kr., vilket motsvarar en procent av den beräknade bruttonationalinkomsten . Beloppet utgör en ökning med I 310 milj. kr., ijämförelse med innevarande Ökningen av ramenkommer främst att utnyttjas för anslagen C 1. Bidrag till internationellabiståndsprogram, C 2. Utvecklingssamarbete genom SIDA och C 3. De administrativa anslagen har prövats restriktivt.Huvudförslaget - i några fall modifierade - har tillämpats för myndigheterna påbiståndsområdet. Ökad verksamhetsvolym och nya prioriterade områden har ävenmotiverat vissa ökningar. De multilateralabidragen under anslaget C 1. Bidrag till internationella biståndsprogram föreslås öka med 473,5 milj. kr. ochuppgår totalt till 3433,5 milj. kr. vilket motsvarar 29,av biståndsramen.Det totala multilaterala biståndet är dock avsevärt större eftersom storabidrag till internationella organisationer även ges från de andra anslagen inombiståndsramen. Sammantaget uppgår de svenska multilaterala bidragen till av biståndsanslaget. Inom anslagetanvänds ökningen främst för , FN:sbefolkningsfond UNFPA och . Vidare beräknas en störreökning av medel budgeterade för insatser på miljöområdet. Under anslaget finnsäven en beredskap för att finansiera ett eventuell svenskt deltagande i enFN-insats i samband med avkolonialise-ringsprocesseni . Anslaget C 2.Utvecklingssamarbete genom SIDA beräknas sammanlagt till 6090 milj. kr.vilket är en ökning med 517,2 milj. kr. jämfört med innevarande budgetår. Under anslagetberäknas de största ökningarna för katastrofposten som fr. o. /90 får en vidare inriktning och skall inrymma olika insatser för attstödja länder i ett återuppbyggnadsskede efter avslutade konflikter ochkrig. Anslagsmedlen för bistånd genom folkrörelser och enskilda organisationerräknas upp kraftigt liksom särskilda medel för miljöinsatser. Bland de s.k.programländerna går stora ökningar till och . En viss förskjutningav medlen inom biståndsramen har skett mot anslaget C 3. Inom detta anslag är detframför allt medel för olikaskuldlättnadsåtgärder som har räknats upp. /90 beräknas 640 milj. kr. för särskildainsatser i skuldtyngda , enökning med 170 milj. kr. jämfört med innevarande budgetår. Inom anslaget beräknas vidare ökningar förforskningsprogram genom SAREC, projektbiståndtill vissa samt tekniskt samarbete och u-krediter genom BITS. Vissa utgifter förbiståndsverksamhet, som i statsbudgeten belastar and raanslag än biståndsanslagen bör på samma sätt som tidigare budgetår räknasav mot biståndsramen. För /90 uppgår dessa avräk ningartill 193,7 milj. kr. Planeringsramarna för utvecklingssamarbete underbudgetåren 1990/91 och 1991/92 bör i förhållande till /90utgöra oförändrade Prop. 1988/89: 100 andelar av bruttonationalinkomsten. Följande förändringar av anslagsteknisk naturföreslås: Inom anslaget C I. Bidrag tillinternafionella biståndsprogram inrättas ensärskild delpost för miljöinsatser. För samma ändamål inrättas en särskildanslagspost under anslaget C 2. Anslagsbelopp och anslagsbenämningar framgår av nedanstående Biståndsanslagen 1986/87 - 1989/90 (miU. 1988/891898/90 Andra bistånds- (11 Styrelsen för internationell utveckling (SIDA) 195,9 201,8 212,9 222,0 Styrelsen för u-lands utbildning i () 20,4 21,1 21,2 21,8 Styrelsen för u-lands forskning (SAREC) 7,3 9,4 10,3 11,1 Beredningen för internationellt tekniskt-ekonomiskt samarbete(BITS) 4,1 4,5 5,6 Information 26,1 27,2 28,6 189,7 171,5 8 940,0 9 870,9 10 350,9 1, 1 1,7 (1) AnslagetC 3. Andra biståndsprogram är ettnytt anslag fr. o. m /89. Det innehållerdelar av det tidigare anslaget C 8. Övrigau-landspolitiska insatser m. m. samt medel förSAREC:s programverksamhet, tidigare redovisade under anslaget C6. Styrelsen för u-landsforskning (SAREC). (2) Teknisktsamarbete (. ), U-krediter (475 000 tkr), (780 tkr). Utredningar, m. m. (5 134 tkr). Betalningsbalansstöd (400000 tkr), (40 000 tkr), IMPOD (8 000 tkr), Forskning(224 372 tkr); sammanlagt 1 303 286 tkr. (3) Tekniskt samarbete (147 000 tkr), U-krediter (530 000 tkr), (820 tkr), Utredningarm. (4 134 tkr), Betalningsbalansstöd (460 000 tkr), (40 000 tkr), IMPOD (11 499 tkr). Gäststipendieprogram (3 000 tkr). ); sammanlagt 1 452 064 tkr. Biståndet ger mångapositiva effekter för det svenska samhället. Genom att bistånd användsför upphandling i stimuleras exporten, vilket också är gynnsamtför sysselsättningen. Av det totala biståndet är formelltbundna till upphandling i . Det gäller delar av importstödet och livsmedelsbiståndet samtu-krediter. Trots detta blir upphandlingeni , det s. k. återflödet, betydande. Av det bilaterala biståndet genomSIDA beräknas t.ex. återflödet uppgå till av utbetalningarna eller /88.Återflödet av totala bidrag till de internationella utvecklingsinstitutionerna (inkl. bidrag till Väridsbanken) beräknas ha legati genomsnitt på . Denexport som biståndet genom BITS ger upphov till - för såväl u-krediter som tekniskt samarbete - uppskattas tilltre gånger utbetalningarna. De medel somanvändes för u-krediter /88möjliggjorde en export på . Därtill kommer indirekta exporteffekter genom ökade kunskaper omoch erfarenheter av de svenskaresurserna. Den svenska exporten tillinvesteringarna i de joint venture-projekt har engagerat sig iberäknas uppgå till över 600 milj. kr. eller drygt fondensfinansiella åtaganden. Motbakgrund av det stora återflödet inom biståndet har jag konstaterat att den del av det bundnabiståndet som ligger inom landramarnagradvis kan minskas. I första hand är det angeläget att minska graden av bindning av varubistånd som lämnas somstöd för strukturanpassningsprogram. Prop.1988/89: 100 Bil. I kompletteringspropositionen /89 redovisadeshur budgetarbetet skall få en delvis ny inriktning med en starkare betoning påanalys av uppnådda resultat i förhållande till insatta resurser. Utöver detuppföljnings-och utvärderingsarbete som ingår som en naturiig del i biståndsverksamheten kommer ettsärskilt analysarbete att initieras för att studera effektivitetsfrågor i detsvenska biståndet och former för resultatuppföljning samt metoder för utvärderingsarbete. Arbetet kommerinledningsvis att innebära en kartläggning och analys av tillgängligtutvärderingsmaterial. Kompletterande studier av effektiviteten kan komma att genomföras i en andrafas. Jag hemställer att regeringen föreslår attgodkänna vad jag förordat under rubriken Bidrag tiil internationella biståndsprogram Prop.1988/89:100 1986/87 Utgift 2 576 058 096 Reservation 1 336394 793 skuldsedlar 2 645 664 098 1988/89Anslag 2 960 000 000 1989/90 Förslag 3 433 505 000 Det svenskamultilaterala biståndet lämnas över flera anslag och anslagsposter. Underanslaget C 1. Bidrag till internationella biståndsprogram finansierasbidrag till den reguljära biståndsverksamheten i olika multilaterala program. Därutöver inbetalarSverige obligatoriska bidrag till FN-systemetsolika organ, vilka delvis används för biståndsändamål. Storleken på den sistnämnda verksamheten räknas varjeår fram av (). Bidrag till enskilda insatser som utförs av multilateralaorgan - s.k. multibi-insatser - kan belasta anslagsposten Andra multilaterala bidrag, under anslaget C 1.Bidrag till internationella biståndsprogram, men också anslagsposten Särskilda program och vissalandramsmedel under anslaget C 2. Utvecklingssamarbete genom SIDA. Katastrofinsatser genomförs ofta med extrabidragtill organsiationer som och . Slutligen utnyttjar SAREC, BITS ochSWEDFUND multilaterala organ inom sin verksamhet. Huvuddelen av demedel som kanaliseras till det multilaterala systemet från andra anslagän C 1. Bidrag till internationella biståndsprogram, grundar sig på beslut som tas under löpande budgetår.Omfattningen under tidigare budgetår visar att dessa medel kan väntasmotsvara avbiståndsanslaget. Bidragen tillmultilateralt bistånd över anslaget C 1 föreslås uppgå till 29,(inkl. beredskap för svenskt deltagande iFN:s avkoloniseringsinsats iNamibia, UNTAG) av det totala biståndsanslaget för /90 att jämföra med 28,föregåendebudgetår. Ökningarna för de olika anslagsposterna är i allmänhet något störreän utom för bidraget till Internationella finansieringsorgan. Dessabidrag är kontraktsbundna och ökas ej under pågående kontraktsperiod.Omförhandlingar av dessa bidrag är förestående varför medelsbehovet föranslaget C I. Bidrag tillinternationella biståndsprogram kan kommaatt öka under kommande budgetår. Sammantaget uppgårde svenska multilaterala bidragen till avbiståndsanslaget. De internationellafinansieringsorganen, dvs. utvecklingsbankerna och , finansierasvia framförhandlade fleråriga påfyllnader. Någon motsvarighet till detta finnsinte inom FN-systemet. Vid de årliga bidragskonferenserna utfäster medlemsländernafrivilliga bidrag i taget. För att underlätta ett långsiktigt arbeteoch planering har tillsammans med de nordiska länderna förespråkat flerårsutfästelser till de olika FN-organen. har lämnatutfästelser för två eller tre budgetår innebärande oförändradbidragsnivå till ett antal FN-organ främst UNDP, , UNHCR och UNWRA. Dessa utfästelsergörs med förbehåll för riksda gens godkännande. Under anslaget C 1.Bidrag till internationella biståndsprogram föreslås Prop. 1988/89: 100 två nyadelposter inrättade. Samarbetet med utvecklingsbankerna har Bil. 5 skett iolika former. Som redovisas senare gäller en av dessa former finansiering avkonsulter, studier och särskilda biståndsinsatser. Detta samarbete kommer attfördjupas. En delpost för denna typ av verksamhet föreslås därför inrättas.Riksdagens fastställde föregående år ett särskilt miljömål. Detta innebär ocksåett uppdrag att stimulera tillmiljöverksamhet inom det multilaterala utvecklingssamarbetet. För dettaändamål föreslås en särskild delpost för miljöinsatser. "FN iutvecklingssamarbetet" 1 förra årets budgetproposition pekade jag påden mångfald av intressen och synsätt som finns representerade inomFN-systemet. Denna mångfald har både fördelar och nackdelar och är oundviklig iorganisationer med mer än 150 medlemmar. Ett problem med mångfalden är både attden skapar svåröverskådlighet för medlemsländerna och samordnings- ochstyrningsproblem inom FN-systemet. De nordiska ländernatillhör traditionellt de starkaste förespråkarna för FN. För små nationer medstarkt internationellt beroende är FN oumbärligt. De nordiska ländernas stödyttrar sig både politiskt och genom stora frivilliga bidrag tillbiståndsverksamheten. Det bygger på en stark folklig förankring och engagemangi folkrörelser och enskilda organisationer. FN:s fredsbevarande roll blir oftauppmärksammad. Däremot kommer innehållet i FN:s ekonomiska och socialaverksamhet mer sällan fram. Debatten om dessa sidor av FN:s aktiviteter harvarit förhållandevis begränsad. För att konstruktivtskall kunna delta i det fortsatta arbetet på att effektivisera FN på detekonomiska och sociala området krävs fördjupad insikt om de många samband sområder. Det är viktigt att grundligt studera vad olika har för utbyteav FN-systemets olika organ och vilka förbättringar som skulle behövagöras för att de begränsade resurserna skall användas så effektivt som möjligt.Det är vidare angeläget atl se hur FN bäst kan anta de nya utmaningar somvärldssamfundet står inför. De globala hoten mot miljön, människorna ochkommande generationer är av sådana dimensioner att ett helt nytt tänkandebehövs på det internationella samarbetsområdet. FN:s roll inför dessautmaningar behöver studeras. Av dessa skäl och för attde nordiska länderna skall kunna lämna konstruktiva bidrag till FN:sreformprocess och till en diskussionom FN:s framtida verksamhet har ett särskilt nordiskt FN-projekt inletts under1988. Detta har fått namnet "FN i utvecklingssamarbetet" och har sittsekretariat vid i . Det leds avstatssekreterarna för biståndsfrågor i , , och . Påsvensk sida har en referensgrupp utsetts för att ge råd och synpunkter påprojektets arbete. I gruppen ingår bl.a.företrädare för . Genom konsultstudier, seminarier och konferenser omolika FN-frågor skall projektet belysa sådana aspekter påFN-arbetet på det ekonomiska 82 och sociala området somär av särskilt intresse för de nordiska regeringarna. Projektet skall pågå och löpandeproducera idéer och förslag. 1988/89: 100 Studier har inletts på två huvudområden, nämligen dels FN:sBil. 5 utvecklingssamarbete med ett antal , dels möjligheterna att inomFN-systemet genomföra rekommendationernafrån , som jag tidigare presenterat. Bl.a. genom dessa studier skall projektet söka identifiera områden där FN och multilateralasamarbetsformer bäst kan utnyttjas. Det nordiskaFN-projektet finansieras gemensamt av de fyra medverkande länderna. Medel förprojektet tas från anslagsposten Andra multilaterala bidrag. Multilateralt bistånd budgetåren 1988/89 och1989/90 fördelat på organisationer(milj. Anslag Förslag Föränd-1988/89 1989/90 ring FN: s utvecklingsprogram(UNDP) 600,0 660 + 60 varav (525,0) ( 20,0) ( 55,0) - Sahelkontoret (UNSO) - UNDP:s verksamhet i de minst utvecklade länderna () 45,0 FN:sbefolkningsfond (UNFPA) () 990,0 1115 + 125 Afrikanska utvecklings banken (AfDB) 15,0 15 Afrikanskautvecklingsfonden (AfDF) 255,0 255 (AsDB) - 17,7 + 17,7 (AsDF) 91,4 91.4 övrigt samarbete med utveck lingsbanker - 25 +25 Världslivsmedelsprograramet (WFP) av livsmedel för katastrof- insatser (lEFR) Internationella jordbruks- Prop.1988/89: 100 utvecklingsfonden () 35,0 25 - 10 g-i palestinaflyktingar(UNRWA) 82,0 100 + 18 FN:s flyktingkommissarie() 120,0 145 + 25 202,0 245 + 43 Internationella familjeplaneringsfederationen (IPPF) 75,0 75 ONCTAD/ handelscentrum (ITC) 18,0 20 +2 FN: s narkotikafond () 20,0 25 +5 Internationella sjöfarts 15,0 15 153 483,8 + 330,9 Totalt 2 960,03 433,5 + 473,5 , kapitalutvecklingsfond(UNCDF) och befolkningsfond(UNFPA) Budgetåret1988/89 730 000000 Budgetåret1989/90 825 000000 Ordinarie bidrag till UNDP 575 000 000 Sahelkontoret (UNSO) 25 000 000 Bidrag tillUNDP:s verksamhet i de minst utvecklade 60 000 000 Kapitalutvecklingsfonden(UNCDF) 50 000 000 Befolkningsfonden (UNFPA) 115 000 000 FN.sutvecklingsprogram (UNDP) är FN-systemets centrala organ för finansieringav tekniskt bistånd. UNDP har även ett ansvar för att FN-sys temetssamlade verksamhet inom detta område samordnas i mottagarlan det. UNDP har ett världsomfattande program i omkring 150 länder och territorier. Dess resurserär emellertid blygsamma jämfört med många andra biståndsorgan. De motsvarar årligenungefär bilaterala bistånd i 17 programländer. Behovetav ett övernationellt FN-organ som bistår att få en överblicköver sitt totala biståndsbehov under stryks ständigt i utredningar omFN-systemets biståndsverksamhet. Se nast skedde det i den s.k. som lades fram och som behandlas inom FN-organen.UNDP behöver en solid resurs- 84 bas för att kunna fylla sin roll som central fond ochsamordningsorgan för Prop. 1988/89: I(X) FN-systemets biståndsverksamhet.Detta bör ske genom ökade bidrag från Bil. 5 allt fler givarländer. För att ge UNDPstabila inkomster är det också viktigt atthittillsvarande givarländer känner sitt ansvar. UNDP har eninriktning som stämmer väl överens med svenska biståndspolitiska mål. UNDP görlångsiktiga åtaganden gentemot mottagarländerna inom ramen för landprogram ochger rent gåvobistånd som främst riktarsig till de fattigaste länderna. I då behovetav samordnade biståndsinsatser blir allt mera uppenbart, inte minst iAfrika, bör samordningsfunktionen i FN-systemets fältverksamhet enligt minmening förstärkas. Detta var också en av slutsatserna i . För attförbättra samordningen av FN-bi-ståndet på fältet krävs bl. a. ökade resurser till UNDP. Mot denna bakgrundanser jag det motiverat att bidrag till UNDP för budgetåret1989/90 höjs med 50 milj. kr. till 575 milj. kr. För att understödjaUNDP:s handlingsprogram för torkdrabbade länder i bör för budgetåret1988/89 öka bidraget till FN:s Sahelkon-tor (UNSO) med 5 milj. kr. till 25 milj. kr. Sverigeär en av de större bidragsgivarna till programmet. UNDP spelar enviktig roll för uppföljningen av om de minst utveckladeländerna som hölls i . UNDP medverkar till att få till stånd ökat och samordnat bistånd till deminst utvecklade länderna genom attanordna s. k. rundabordskonferenser. Vidare skall UNDP bistå de minst utvecklade länderna i derasförberedelser för den nya FN-konferensom de minst utvecklade länderna som skall äga rum i . Jag föreslår därför att bidraget till verksamheten ökas med 5 milj. kr. till 60 milj. kr. för /90. FN.skapitaUitvecklingsfond (UNCDF) ger finansiellt och tekniskt bistånd tillsmåskaliga investeringsprojekt som gynnar de fattigare befolkningsgrupperna ide minst utvecklade länderna. Fondens verksamhet har visat sig vara ettvärdefullt komplement till UNDP:s tekniska bistånd och till destörre projekt som de stora finansieringsorganen, t.ex.Världsbanken, stödjer. Jag föreslårett bidrag på 50 milj. kr. för /90, en ökning med 5 milj.kr. FN.s befolkningsfond (UNFPA) är detcentrala finansieringsorganet inomFN-systemet för bistånd på befolkningsområdet. Dess verksamhetsområde omfattarfamiljeplanering, folkräkningar, uppbyggande av system för folkbokföring ochbefolkningsstatistik samt utbildning och forskning. har sedanlänge spelat en pådrivande roll för att få till stånd internationellainsatser för familjeplanering i .