prop · GC033 · 1988-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1988/89:3 om bidrag vid adoption av utländska barn Regeringenföreslår att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Ipropositionen föreslås ett statligt bidrag till adopfivföräldrar för kostnader isamband med adopfion av utländska barn. Syftet är att förhindra att ekonomisktsvaga grupper utestängs från möjligheten att adoptera och att underlätta att adotivbarnfår syskon. Bidraget föreslås uppgå till hälften av en med hänsyn till barnetsursprungsland schablonmässigt beräknad kostnad för en adoption, dock högst . Bidragen skall inte vara skattepliktiga. De skall administreras av deallmänna försäkringskassorna. Lagstiftningenom bidragen föreslås träda i kraft och tillämpas i fråga ombarn som kommit i adoptivföräldrarnas vård här i landet efter utgången av juni1988. Kostnaderna för /89 beräknas fill 30 milj. kr. 1 Förslag till Prpp. Lag om bidrag vid adoption av utländska barn 1§ I enlighet med vad som föreskrivs i denna lag lämnas bidrag av allmänna medelfill adoptivföräldrars kostnader vid adoption av utländska barn. Medutländska barn avses i lagen barn som inte är svenska medborgare och som inteär bosatta här i landet när adoptivföräldrarna får dem i sin vård. 2§Bidrag lämnas till den eller de adoptivföräldrar som har fått tillstånd av svenskdomstol fill en adopfion. Medsvensk domstols tillstånd jämställs beslut av regeringen, eller av den myndighetsom regeringen har bestämt, om att ett utomlands meddelat beslut om adopfionskall gälla här i landet. 3§Som villkor för bidrag skall gälla att adopfivföräldrarna var bosatta här i landetnär de fick barnet i sin vård och när adoptionen blev gilfig här. 4§För varje barn lämnas bidrag med hälften av genomsnittskostnaden för enadoption från barnets ursprungsland, dock högst med . 5§Genomsnittskostnaden för adoptioner med avseende på ohka ursprungsländer ellerdelar av länder fastställs av regeringen eller av den myndighet som regeringenbestämmer. 6§Bidrag lämnas endast för barn som inte fyllt när adoptivföräldrarna fickdet i sin vård. Bidrag lämnas inte om adoptionen avser eget eller makes barneller makes adoptivbarn. 7§Frågor om bidrag enligt denna lag handhas av och deallmänna försäkringskassorna. Beslutom bidrag fattas av den allmänna försäkringskassa hos vilken adoptivföräldrarnaär inskrivna. Är de inskrivna hos olika försäkringskassor fattas beslut av denkassa där adopfivmodern är inskriven. 8§ Adoptivföräldrar som önskar erhålla bidrag skall ansöka därom hos försäkringskassaninom räknat från den tidpunkt då adoptionen blev giltig här i landet. Äradoptivföräldrarna inte ense om annan fördelning tillkommer bidraget dem medhälften vardera. 9§I fråga om bidrag enligt denna lag tillämpas även följande bestämmelser - ilagen (1962:381) om allmän försäkring _ 2§ om fillsyn, 4§ om återbetalningsskyldighet, 5 § om preskription, 9§ om uppgiftsskyldighet, 10-13 §§ om omprövning och ändring av beslut samt om överklagande. Omprövningav ett sådant beslut av en försäkringskassa som har fattats av en tjänsteman i ärendeom skyldighet att återbetala bidrag skall göras av socialförsäkringsnämnd. Dennalag träder i kraft och tillämpas i fråga om barn som kommiti adoptivföräldrarnas vård här i landet efter utgången av . 2 Förslagtill Prop. Lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenomföreskrivs att 19 § kommunalskattelagen (1928:370) skall ha följande lydelse. Tillskattepliktig inkomst enligt denna lag räknas icke: vadsom vid bodelning tillfallit make eller sambo eller vad som förvärvats genomarv, testamente, fördel av oskift bo eller gåva; vinstvid icke yrkesmässig avyttring av lös egendom i andra fall än som avses i 35 §3- mom.; vinsti svenskt lotteri eller vinst vid vinstdragning på här i riket utfärdade premieobligationer och ej heller sådan vinst i utländskt lotteri eller vid vinstdragning på utländska premieobligationer, som uppgår fill högst ; , ersättning,som på grund av försäkring jämlikt lagen (1962:381) om allmän försäkring,lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring eller lagen (1976:380) omarbetsskadeförsäkring tillfallit den försäkrade, om icke ersättningen grundaspå förvärvsinkomst av eller högre belopp för år eller utgörföräldrapenning, så ock sådan ersättning enligt annan lag eller särskildförfattning, som utgått annorledes än på grund av sjukförsäkring, som nysssagts, till någon vid sjukdom eller olycksfall i arbete eller undermilitärtjänstgöring eller i fall som avses i lagen (1977:265) om stadigt personskadeskyddeller lagen (1977:267) om krigsskadeersättning till sjömän om ickeersättningen grundas på förvärvsinkomst av eller högre belopp förår, ävensom ersättning, vilken vid sjukdom eller olycksfall fillfallit någon pågrund av annan försäkring, som icke tagits i samband med tjänst, dock att tillskattepliktig inkomst räknas ersättning i form av pension eller i form avlivränta i den mån livräntan är skattepliktig enligt 32 § 1 eller 2 mom., såock ersättning som utgår på grund av trafikförsäkring eller, med nedan angivetundantag, annan ansvarighetsförsäkring eller på grund av skadeståndsförsäkringoch avser förlorad inkomst av skatteplikfig natur; ersättningpå grund av ansvarighetsförsäkring enligt grunder som fastställts ikollektivavtal mellan arbetsmarknadens huvudorganisafioner till den delersättningen utgår av den tid den skadade är arbetsoförmögenoch beräknas så att ersättningen uppgår för insjuknandedagen till högst 30kronor och för övriga dagar till högst för dag; belopp,som till följd av försäkringsfall eller återköp av försäkringen utgått pågrund av kapitalförsäkring; försäkringsersättningeller annan ersättning för skada på egendom, dock att skatteplikt föreliggerdels i den mån ersättningen avser driftbyggnad på jordbruksfastighet, byggnadpå fastighet som avses i 24 § 1 mom., byggnad som är avsedd för användning iägarens rörelse eller sådan del av värdet av markanläggning som får dras avgenom årliga värdeminskningsavdrag, dels i den mån köpeskilling, som skulle hainflutit om den försäkrade eller skadade egendomen i stället hade sålts, hadevarit att hänföra till intäkt av fastighet Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. ellerav rörelse och dels i den mån ersättningen eljest motsvarar skattepliktig intäktav eller avdragsgill omkostnad för fastighet eller rörelse; vinstandel,återbäring eller premieåterbetalning, som utgått på grund av annanpersonförsäkring än pensionsförsäkring eller sådan sjuk- eller olycksfallsförsäkringsom tagits i samband med tjänst, samt vinstandel, som utgått på grund avskadeförsäkring, och premieåterbetalning på grund av skadeförsäkring, förvilken rätt till avdrag för premie icke förelegat; ersättningjämlikt lagen (1956:293) om ersättning åt smittbärare om icke ersättningengrundas på förvärvsinkomst av eller högre belopp för år; periodisktunderstöd eller därmed jämförlig periodisk intäkt, som icke utgör vederlag vidavyttring av egendom, i den mån givaren enligt 20 § eller punkt 5 avanvisningarna till 46 § icke är berättigad till avdrag för utgivet belopp; sfipendiumsom är avsett för mottagarens utbildning och inte utgör ersättning för arbetesom har utförts eller skall utföras för utgivarens räkning; studiestödenligt 3 eller 4 kap. studiestödslagen (1973:349), internatbi-drag,återbetalningspliktiga studiemedel och resekostnadsersättning enligt 6 och 7kap. samma lag samt sådant sårskilt bidrag vilket enligt av regeringen ellerstatlig myndighet meddelade bestämmelser utgår till deltagare i arbetsmarknadsutbildningsamt med dem i fråga om sådant bidrag likställda, och äger i följd härav den bidragsberätfigadeicke göra avdrag för kostnader som avsetts skola bestridas med bidrag avförevarande slag; allmäntbarnbidrag och förlängt barnbidrag;, löneller annan gottgörelse, för vilken skall erläggas skatt enligt lagen (1958:295)om sjömansskatt; kontantunderstöd,som utgives av arbetslöshetsnämnd med bidrag av statsmedel; handikappersättningenligt 9 kap. 2 och 3 §§ lagen om allmän försäkring, sådan del av vårdbidrag enligt9 kap. 4 och 4 a §§ samma lag som utgör ersättning för merkostnader samthemsjukvårdsbidrag, som utgår av kommunala eller landstingskommunala medel tillden vårdbehövande; kommunaltbostadstillägg enligt lagen (1962:392) om hustmfillägg och kommunaltbostadstillägg till folkpension; kommunaltbostadstillägg till handikappade; bostadsbidragsom avses i förordningen (1987:818) om bostadsbidrag till barnfamiljer ellerförordningen (1987:870) om bostadsbidrag till vissa hushåll utan barn; bidrag enligl lagen (1988:000) om bidrag vid adoption av utländska barn; ersättningsom fastställts av allmän domstol eller utgått av allmänna medel fill den som -utan att det skett yrkesmässigt - inställt sig inför domstol eller annanmyndighet, om ersättningen avser reseersättning, traktamente eller ersättningför tidsspillan; sådangottgörelse för utgift eller kostnad som arbetsgivare uppburit från personalstiftelseur medel, för vilka avdrag icke medgivits vid taxering, vid första tillfälledylika medel finnas i stiftelsen; gottgörelsesom arbetsgivare uppburit från pensionsstiftelse, till den del stiftelsen ejägt andra medel för att lämna gottgörelsen än sådana för vilka avdrag ickeåtnjutits vid avsättning till stiftelsen; intäkterav försäljning av vilt växande bär och svampar som den skattskyl- Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. digesjälv plockat till den del intäkterna under ett beskattningsår inte överstiger5 , såvida intäkterna inte kan hänföras till rörelse som den skattskyldigedriver eller utgör lön eller liknande förmån; räntaenligt 61 § lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt, 69 § 1 och 2 mom., 69a § tredje stycket eller 75 a § fjärde stycket uppbördslagen (1953:272), 36 § 3mom. lagen (1958:295) om sjömansskatt, 22 § tullagen (1973:670), 20 § lagen(1982:1006) om avdrags- och uppgiftsskyldighet beträffande vissauppdragsersättningar, 5 kap. 13 § lagen (1984:151) om punktskatter ochprisregleringsavgifter, 40 § lagen (1984:404) om stämpelskatt vidinskrivningsmyndigheter, 24 § lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifterfrån arbetsgivare eller 32 och 34 §§ tullagen (1987:1065); räntasom enligt bestämmelserna i 37 § 8 mom. c) och d) taxeringslagen (1956:623)inte redovisas i kontrolluppgift om sådan ränta för den skattskyldige underett beskattningsår sammanlagt inte uppgår till . Beträffandevissa försäkringsbelopp som utgår till lantbrukare, skogsbrukare,yrkesfiskare, renskötare m.fl. gäller särskilda bestämmelser i punkt 16 avanvisningarna till 21 § och i punkt 11 av anvisningarna till 28 §. (Sevidare anvisningarna.) Dennalag träder i kraft och tillämpas första gången vid 1990 årstaxering. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde , ordförande, och statsråden , , ,, , , , R. , , ,, G. , Lönnqvist Proposition om bidrag vid adoption av utländska barn Kostnadernaför att adoptera ett utländskt barn har ökat betydligt bl.a.beroende på internationella valutaförändringar. De ökade kostnaderna medförrisk för att ekonomiskt svaga grupper utestängs från möjligheten att adopteraoch risk för att adoptivbarn inte får syskon. Efterbemyndigande av regeringen tillkallade jag en särskildutredare (expeditionschefen ) med uppdrag att undersökaförutsättningarna för att minska den enskildes kostnader i samband med adoptionav utländska barn (adopfionskostnadsutredningen). Utredarenavlämnade betänkandet (Ds S 1987:1) Kostnader i samband med adopfionav utländska barn. Betänkandet har remissbehandlats. Tillprotokollet i detta ärende bör fogas dels som bilaga 1 utredningenssammanfattning av betänkandet, dels som bilaga 2 en redovisning, som utredningenpresenterat i betänkandet, om ett statligt bidrag utöver vad utredningenföreslagit, dels som bilaga 3 en förteckning över remissinstanserna och ensammanställning av remissynpunkterna. Riksdagenhar senast behandlat frågan om adopfions-kostnaderna. godkänt betänkande (SoU 1987/88:14, rskr. 180) har socialutskottetförordat att ett bidrag fill adoptionskostnader införs . från den 1 januari1989. Bidraget bör, enligt utskottet, vara skattefritt och uppgå till avkostnaderna, dock högst . vid varje adoptionstillfälle. Regeringenförutsätts återkomma till med ett förslag om ett sådant bidrag. Jaglägger nu fram ett sådant förslag. Verksamhetenmed internationella adoptioner har en stabil omfattning. adopteras omkring 1 500 utländska barn till . Densvenska grundinställningen till internationella adoptioner har varit att de börske i ordnade former utifrån den grundläggande principen att bar- netsbästa skall tillgodoses. Verksamheten har reglerats och statens nämnd förinternationella adoptionsfrågor () har inrättats bl.a. för att adoptionertill skall ske på ett efiskt godtagbart sätt. Verksamheten innebär attföräldralösa och övergivna barn får möjlighet att växa upp i en familj och attannars barnlösa familjer ges möjlighet att få barn. betänkande finns närmare behandlat gällande rättom adoptioner och regleringen av adoptionsverksamheten. Adoptionskostnadsutredningenföreslår att ett bidrag införs för att minska familjernas kostnader föradoptioner. Utredningen pekar på de kraftiga kostnadsökningar som inträffat framförallt . Behovet av ett stöd tillde adopterande familjerna har inte ifrågasatts av remissinstanserna. Inteheller har det lämpliga i ett stathgt stöd för detta ändamål ifrågasatts. Jag har vid min bedömningav frågan utgått från det faktum att internationella adopfioner är enetablerad verksamhet. Den bör hela fiden bedrivas i kontrollerade former medbarnens bästa som riktmärke. Att införa ett bidrag fill föräldrarnas kostnadervid adoptionerna strider inte mot detta. Denkraftiga kostnadsstegringen har medfört att kostnaderöver . per adoption inte är ovanliga. Detta är ett vägande skäl föratt införa ett bidrag av detta slag. Det är rimligt att också familjer medbegränsade ekonomiska resurser skall kunna adoptera. Någonersättning för kostnader vid svenska adopfioner lämnas inte: Det bidrag som härföreslås avser att bidra till de extra kostnader för resor och andraomkostnader som uppstår vid adoption av utländska barn. Utredningenhar också föreslagit att skall ges i uppdrag att i samråd medadoptionsorganisationerna utreda vilka kostnadssänkande åtgärder som kan vidtasi adoptionsverksamheten. Enligt min mening ingår ett sådant arbete i arbetsuppgifter. Något särskilt uppdrag behövs därför inte. Mittförslag: Bidrag lämnas med hälften av kostnaderna enligt schabloner för olikaländer eller delar av länder, dock med högst . Bidragetskall inte vara skattepliktigt. Utredningensförslag: Ett bidrag på . per adoptionstillfälle införs för attkompensera adoptivföräldrarna för statliga avgifter och fördyringar som följerav den statliga styrningen av adoptionsverksamheten. Vidsidan av detta förslag har utredningen skisserat två andra alternativ på enhögre bidragsnivå. vid första adopfionsfillfället och . Remissinstanserna: Endastnågra få remissinstanser förordar utredning- Prop. 1988/89:3 ens förslag.Det stora flertalet vill ha ett bidrag på en högre nivå. Ett bidrag på 5 000kr, anses inte medföra en sådan förbättring för blivande föräldrar attförslaget bidrar till jämlikhet mellan olika inkomstgrupper. Detskisserade alternativet 1, med ett högre bidrag vid de senare adoptionstillfällenai syfte att stimulera adoptioner av syskon, förespråkas av flera remissinstanser.Flertalet remissinstanser förordar dock ett bidrag som är lika vid allaadoptionstillfällen. Någrainstanser motsätter sig att bidraget skall bestämmas per adoptionstillfälleutan hänsyn till hur många barn som adopteras. Någrainstanser anser att bidraget bör värdesäkras och motsvara ett bas- . Skälenför mitt förslag: Såsom socialutskottet förordat bör bidraget bestämmas tillhälften av adoptionskostnaderna, dock högst . Det minskar bördorna påden enskilda familjen väsentligt även om en adoption också i fortsättningenkommer att innebära reella ekonomiska uppoffringar. Jag är alltså inte bereddatt godta vissa adoptionsorganisationers förslag att bidraget skall motsvaraett basbelopp. Bidragetär avsett att ersätta familjen för i genomsnitt hälften av deras kostnader vidadoptionen inklusive de avgifter, som var utredningens motiv för att viljainföra ett bidrag på . FörbundetAdoptionscentrum föreslår att adoptivfamiljerna utöver bidra get på . skall erhålla befrielse från dessa avgifter. Jag är inteberedd att biträda detta förslag. Det föreslagna bidraget är avsett att bidra äventill dessa kostnader. Att införa undantagsregler för adoptivbarn i flera olika re gelsystem om avgifter skulle belasta lagstiftningen och bli administrativt be tungande. . _ Utredningenföreslår att bidrag skall utgå per adopfionstillfälle. Även det avsocialutskottet förordade bidraget har angetts per adoptionstillfälle. eller utskottet har närmare behandlat situationen att flera barnadopteras . Ett antal remissinstanser, bland dem ochNIA, motsätter sig att bidraget skall beräknas per adoptionstillfälle utanhänsyn till antalet barn som adopteras. Vid en flerbarnsadoption kan delar avkostnaderna vara oberoende av antalet barn som adopteras. Det kan gällaexempelvis adoptivföräldrarnas resekostnader. Förhållandena kan emellertidvariera från ett fall till ett annat. Flera remissinstanser pekar på att andrakostnader ökar i förhållande till antalet barn. Det gäller t.ex. legali-seringskostnaderoch barnens resekostnader. Enligt statistik från berörs räknat per år30-50 barn av frågan om bidraget skall räknas per adoptionstillfälle eller perbarn, detta under förutsättning att inte väsentliga ändringar iadoptionsmönstret inträffar. Ett av syftena med det nya bidraget är attunderlätta att adoptivbarn får syskon. Enligt min mening bör därför bidragetutgå lika per barn oavsett om de adopteras vid samma eller olika tillfällen. Föratt bidragen inte skall bli skattepliktiga föreslår jag en ändring i kommunalskattelagen(1928:370). Mittförslag: Bidraget lämnas till adopfivföräldrar som fått fillstånd av svenskdomstol till adoption av utländskt barn. Med svensk domstols tillståndjämställs beslut av att ett utländskt adoptionsbeslut skall gälla här ilandet. Enförutsättning för rätt till bidrag skall vara att adoptivföräldrarna varbosatta här i landet, när de fick barnet i sin vård och när adoptionen blevgiltig här. Bidraglämnas endast för barn som inte är någon av adoptivföräldrarnas och som ärunder . Bidraget utbetalas när adoptionen är genomförd. Utredningensförslag: Bidrag lämnas fill föräldrar som är bosatta i vidadoptionstillfället och utbetalas när adopfionen är genomförd. Bidrag lämnasendast för adoptivbarn som inte fyllt vid adoptionstillfället. Remissinstanserna:Frågan om adoptivföräldrarna för rätt till bidrag skallvara bosatta i tas bara upp av . Nämnden anser att en meraändamålsenlig avgränsning av de bidragsberättigade adop-tanterna skulle uppnås,om bosättning i föräldrarna fick barnet i sin vård istället blev avgörande. NIApekar på att med utredningens förslag undantas sådana adoptioner som ärautomatiskt giltiga i fill följd av att adoptanterna haft hemvist ibeslutslandet vid tiden för adoptionsbeslutet. I de fall det däremot krävs att adopfionengenomförs i skulle förslaget dock innebära att personer som under mereller mindre varaktig bosättning utomlands i bosättningslandet tagit emot ettbarn för adoption skulle bli berättigade till bidraget, om de flyttat tillSverige när adoptionen genomförs här. Det skulle också innebära att de som iSverige tagit emot ett utländskt barn för adoption exempelvis genomauktoriserad organisation, men som flyttat utomlands innan adopfionen hunnitgenomföras i , skulle gå miste om bidraget. Flertaletremissinstanser stödjer eller lämnar utan anmärkning utredningens förslag närdet gäller fidpunkten för utbetalning av bidraget. Någraadoptionsorganisationer förordar dock att betalningen sker när barnet kommittill . Någraremissinstanser tar upp frågan om en åldersgräns för barnet. De villha antingen en högre åldersgräns eller ingen alls. Skälenför mitt förslag: Jag delar i frågan om kravet på bosättning här i landet ihuvudsak NIA:s uppfattning. För rätt fill bidrag bör det således vara ett kravatt adoptivföräldrarna är bosatta i när de får barnet i sin vård. Jaganser emellertid att det dessutom skall krävas bosättning här i landet näradoptionen blir giltig här. Jag anser nämligen irite att det finns skäl attlämna bidrag i de fall då adoptivföräldrarna lämnat vid adoptionstillfället.I fråga om den närmare innebörden av bosättningskravet återkommer jag ispecialmotiveringen. Vidareanser jag att bidragsrätten bör begränsas fill adoptioner till vilka svenskdomstol givit tillstånd och till utländska adoptioner som har god- 2 1988/89. Därmed kommer bidragatt lämnas endast i fall när det skett en svensk prövning av adoptionen. Jagansluter mig i fråga om utbetalningstidpunkten till utredningens ståndpunkt.Praktiska skäl talar för den. Den utgör dessutom en påtryckning att fullföljaadoptionen. Bidragen skall alltså betalas ut först efter det att adoptionenhar genomförts., I likhet med utredningenanser jag att det för rätt till bidrag bör gälla en åldersgräns på fio år hosbarnet. Motsvarande åldersgräns finns redan i fråga om föräldrapenning föradoptivbarn. Bidrag skall alltså lämnas endast för barn som inte har fyllt fioår när adopfivföräldrarna får det i sin vård. Mitt förslag:Genomsnittskostnaden-för adoptioner med avseende på olika ursprungsländer fastställs schabloniserat av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. '' Utredningens förslag:Utredningen har skisserat en lösning med bidrag beräknade schablonmässigt pågrundval av genomsnittskostnaden för adoptioner. föreslås utarbetaschabloner för de totala adoptionskostnaderna med avseende på barnensursprungsländer. Det förordas att privata adoptioner, dvs. sådana som inteförmedlas av de auktoriserade organisationerna, inte skall särbehandlas idetta avseende. Remissinstanserna:Principen om att lämna bidrag beräknade efter schablonmässigt fastställdagenomsnittskostnader har inte mött några invändningar.Försäkringskasseförbundet understryker behovet av ett sådant enkeltadministrativt system för bidraget. Vissa remissinstanser, bl.a. , anseratt bidraget vid privata adoptioner bör beräknas särskilt. Skälenför mitt förslag: Jag instämmer i bedömningen att kostnadsschabloner är ennödvändig förutsättning för en enkel administrafion. Enligt min mening finnsdet inte skäl för att ha en annan ordning vid privata adoptioner än vid demförmedlade av auktoriserade organisationer. Svensk lagstiftning accepterarockså privata adoptioner, när förmedlingssättet kontrollerats och närden,adopterande familjens lämplighet fastställts. Visserligen varierarkostnaderna vid privata adoptioner beroende på omständigheterna i de enskildafallen, men även om det i några fall kan finnas risk för viss överkompensationväger fördelarna med ett enhetligt schablonsystem enligt min mening över.Schablonerna och därmed bidragen bör därför vara desamma för båda slagen avadoptioner, Min avsikt är att, vid ettpositivt beslut av , föreslå regeringen att genom förordningbemyndigas att utarbeta och fastställa schabloner för olika länder eller delarav länder. Regeringen bör därvid kunna lämna föreskrifter om hur schablonerna skallfastställas. De genomsnittligakostnader som har redovisats av utredningen bör vara en grund för NIA:s arbete.Vidare bör kunna skaffa underlag genom samråd med deauktoriserade organisationerna. Adoptioner sker från Prop. 1988/89:3 ettbegränsat antal länder för vilka det ofta finns ett bra underiag för kostnadsberäkningar.Det finns dock länder från vilka endast enstaka adopfioner sker. Det är givetatt i sådana fall bara skall göra schablonberäkningar när behov uppstår.Ledning kan man då ha av kostnadsbilden i närliggande länder. Det kan finnas enrisk att ett bidrag minskar organisationernas strävanden att hålla kostnadernanere. Det är givetvis angeläget att detta beaktas vid bedömningen av vilkakostnader som skall räknas in i underlaget och hur schablonerna skall utformas.