prop · GC0389 · 1988-12-31 00:00:00 — 1983/84: 137 s. 140 och142 med hänvisningar) och vissa arbetsräusliga ämnen (jfr prop. 1975/76: 105,bil. 1 s. 540 med hänvisningar). Andra angelägna allmänna intressen av näringsrätlsligeller eljest offeniligrättslig natur kan också spela in på vad som i gmnden ärcivillags område (jfr t. ex. Petrén-Ragnemalm, gmndlagar, 1980, s.172). Avintresse är au notera ett under föredragningen nämnt lagstiftningsärende, somi vissa delar var någoriunda jämförbart med det nu föreliggande; ärendet gälldestatsbelånade småhus (prop. 1981/82: 124). I ett avsniu av delta (s. 32 ff) harman särskilt åberopat au det fick anses föreligga hinder atl utan frivillig överenskommelseändra gäUande länevillkor så all amorierings-lidema förkortades. I eu annat avsniu,vari måhända förekomsten av ränie- subventioner stod mer i förgmnden,företogs ändring oberoende av avtals- Prop. 1988/89:89 villkorens innehåll (s. 29). Omman mot nu behandlad bakgmnd allmänt granskar förevarande lagstiftningsärende,så kan först konstateras au det här inte är de enskilda lån-tagamas inuesse somstår i förgrunden, utan det huvudinuesse man vill tillgodose är au nå framtill eu bätue organisatoriskt system på staten-långivarens sida. Endast som enbieffekt framstår atl föreslagen omläggning torde leda lill vissa fördelarockså för lånlagarkollekuvel enligt vad remissprotokollel utvisar. Ytterligareär au beakta i vad mån för låntagarsidan den tilltänkta organisatoriskaomläggningen av systemet kan medföra ogynnsamma ekonomiska konsekvenser (såsomförkortad amorteringstid eller skärpning när det gäller amorteringarnas ochräntebetalningarnas fördelning över tiden). Parentetisktvill lagrådet som bakgmnd till de synpunkter som kan anläggas i sistberördafrågor betona, all lagrådet beträffande underlaget väsenUigen är hänvisat tillden faktaredovisning som kan ufläsas ur remissprotokollet. Fråga är alltså om eudepartemenisförslag som tillkommit utan remissbehandling av preliminära rikflinjerför problemens lösning. I beredningshänseende kunde remissynpunkter möjligen havarit av värde, varvid särskilt kommer i åtanke aspekter som må ha varit atl andragaav företrädare för fastighetsägarin-uessena och sådana organisationer på fastighetskreditensområde, vars verksamhet langerar och påverkas av den nu aktuella långivningen.Om ett hörande av sådana instanser bedöms kunna vara av inuesse, kan det i ochför sig komma lill stånd under utskottsbehandlingen av ärendet. Vadangår låntagarkollektivet framgår av remissproiokollet au belastningen integenerellt utökas genom den föreslagna förändringen. Såviti gäller de individuellafallen framstår däremot konsekvensema som mer svåröverblickbara. Flerstädes i remissprotokollelframgår, au de nya villkoren för "fiertalet" av låntagama intepåräknas komma au medföra nackdelar genom förkortad amorteringstid ellereljest. I de sammanhangen - och även utvecklat under föredragningen införlagrådet - har betonats, att en säker jämförelse mellan lägena enligt förslagetoch enligt nuvarande ordning är vansklig atl göra eftersom utfallet av euoförändrat system är beroende av inverkande faktorer vars framtida utvecklingnu ej kan fömtses (såsom marknadsränta och upplrappningar av garanteradränta). Mot den bakgmnden är det i protokollet endast i ett avseende somfarhågor ullrycks för försämringsmöjlighet, nämligen atl beträffandeparitetslån i undantagsfall de nya reglema kan leda lill vissa skärpningar iavseende på löptid och amorteringstid. I anslutning till denna iakttagelseframhålls i protokollet möjlighetema atl på kapitalmarknaden få statslånet ersaumed eu nyu lån med längre löptid. Därtill upplyses att avser au underlättaomläggningen genom att erbjuda sådana lån (jfr även vad som sägs i tredjestycket av 2 §:s specialmolivering). kan bedöma på grundval av det tillgängliga materialet är det i ettrent marginellt avseende som negativa konsekvenser kan inträda genom att nylags villkor mbbar äldre avtals föreskrifter. som lagrådet vill understryka,aU restriktivitet bör iakttas när avsteg från den förut angivna huvudprincipen kommerunder övervägande, finner sig lagrådet kunna uttala Prop. 1988/89:89 att deti förevarande fall är godtagbart au sådant avsteg sker. Härvid spelar då Bilaga in, fömtom den nämnda marginella innebörden av ingreppet i civilrällslägei,au beaktansvärda offenfligräitsliga skäl talar för den rationalisering av låne-verksamheiensom lagförslaget kommer au leda lill. Deenskilda bestämmelsema i förslaget föranleder inte någon erinran. Tryckeri, 1989 ..,_