prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — Vidare bekostas vissa kostnaderför den nationella utvärdering av eleverskunskaper, färdigheter och attityder som tidigare beslutatom. () beräknar . SÖ avser att registrera, bearbeta ochanalysera de resultat av kun skaps- och färdighelsbedömningar inom dennationella utvärderingen som föreligger . Vidare kommerutfallet all bedömas i referensgrup per och forskningsrapporter attutges. Resultaten delges skolorna som ges vägledning all använda dem. Fördessa samlade insatser beräknar SÖ en ökning av anslaget med . För utveckling av prov i muntlig färdigheti engelska, tyska och franska beräknar SÖett medelsbehov av . SÖ föreslår atl decentrala proven för tvååriga linjer i svenska och engelska blirobligatoriska och beräknar . i ökade tryckkostnader. SÖ föreslår allcentrala prov för komvux, vilka genomförts som försöksverksamhet sedan läsåret1985/86, görs obligatoriska fr.o. m. läsåret1989/90 inom oförändrad kostnadsram. För konstruktion och utveckling av ellsärskilt folkhögskoleprov föreslår SÖ en ökad medelsanvisning om . För utarbetande avcentrala prov i engelska och matematik för gymnasieskolans årskurs 1 beräknarSÖ en kostnad av I milj. kr. SÖ beräknarmedelsbehovet under reservationsanslaget Nationell utvärdering och prov lill . Programmet för den nationella utvärderingen genomförs ienlighet med de planer som beslutat om med anledning av 1987 och 1988års budgetpropositioner(prop. 1986/87:100 bil. 10 s. 82 - 83 och prop. 1987/88:100 bil. 10 s. 94-95). () redovisade förraåret de olika delarna i del nationella utvärderingsprogrammet. Av detta programhar en första omgång med länsskolnämndernas särskilda granskning av vissaområden inom skolans verksamhet genomförts.SÖ kommer atl publicera en sammanfallande rapport med bl. a.underiag från länsskolnämndemas granskninginom särskilda granskningsområden och från länsskolnämndernas tillsynoch iakttagelser i övrigt. Den första omgångenav återkommande kunskaps- och färdighelsbe dömningar i årskurserna 2 och 5 kommer atl genomföras . I årskurs 2 kommer resultaten av undervisningen i läsning, skrivning, räk ning, bild och musik atl bedömas. I årskurs 5 bedöms på motsvarande sätt resultatet av undervisningeni svenska, matematik, engelska, omvärids- 62 kunskapsaml i bild och musik. En sammanfattande rapport av dessa Prop. 1988/89:100 bedömningar kommer alt ges ut under läsåret1990/91. För /90 kommer huvuddelenav arbetet atl ägnas åt databearbetning, analyser och rapportering saml enutvärdering av den första omgången kunskaps- och färdighetsbedömningar, delsistnämnda som stöd inför den omgång somkommer all genomföras . I 1987 årsbudgetproposition förordade jag, med det underlag som då fanns, en vissåterhållsamhet vad gällde programmets storlek jämfört med SÖ:s ambitioner. SÖ anvisades 3,5 milj.kr. i stället för 7,8 milj. kr. SÖ valde då att i stället för att ge avkall påde kvalilelsmässiga ambitionerna ha en lägrekvantitativ ambition. 1 ett inledningsskede begränsades därför programmet till årskurserna 2 och 5 och av dessa årskurser togs med mot beräknade . SÖ har dock anmält all deläven med dessa nedskärningar är svårt att hålla kostnaderna inom den angivnaramen. Kostnaderna hänför sig lill bl. a. medverkan från forskningsinstitutioner, dalabearbetning, granskning i referensgrupper ochi en vetenskaplig rådgivargrupp,tryckning av rapporter och vägledning till skolorna i deras utnyttjande av sina resultatöversikter. Del är enligt minmening angelägel alt det nationella programmet för utvärdering blir av en sådankvalitet alt resultaten kan ge den information som är nödvändig för en sakligdiskussion om hur väl skolan lyckas med sin uppgift. Därigenom kan detnationella programmet för utvärdering ge viktiga beslutsunderlag förförändringar såväl centralt som lokalt. Jag tillstyrker mot den bakgrunden att2 milj. kr. tillförs del nationella programmet för utvärdering. Jag vill dock redan nu framhållaatt jag anser atl del meddenna förstärkning bör vara möjligt all i ell senare skede, när vissainitialinsalser (utveckling av metoder och dataruliner etc.) väl är gjorda,inrymma även högstadiet ulan all ylleriigare medel då skall behövas. Jag förutsätter således att denkostnadsnivå som fastslås för kunskaps-och färdighetsbedömningar i skall kunna vara relativtkonstant i fortsättningen. Vad gäller provprogrammet har SÖ begärtmedel för framtagande av några nya typer av prov. De centrala proven igymnasieskolan skall utgöra grund för en så rättvis belygsättning som möjligt. Elevernasmuntliga färdighet är en viktig aspekt ispråkinlärningen. De centrala proven i moderna språk har inte beaktatdenna aspekt. Jag anser det väsentligt all de centrala proven speglar ämnesmålen för alt möjliggöra en merrättvis betygsättning och för att den muntliga färdigheten skalluppmärksammas i språkundervisningen. som engångsanvisning för framtagande av sådanaprov. Centrala prov iengelska och svenska för tvååriga linjer i gymnasieskolan har funnits på försök . SÖanser all dessa prov bör bli obligatoriska.Jag tillstyrker detta med tanke på behoven av en likvärdig bedömning dels mellan gymnasieskola och komvux,dels mellan gymnasieskolans olika linjer. förökade tryckkostnader för dessa prov. Centrala prov har funnits i komvux på försök /86. SÖ har begärt särskilda medel för atlutarbeta centrala prov i engelska Bil. 10 ochmatematik för gymnasieskolans årskurs 1 med motiveringen alt sådanabehövs som bas för nya föreskrifter om betygsättning. Emellertid har SÖ fått iuppdrag alt utarbeta en ny struktur för de tre- och fyraåriga linjerna igymnasieskolan. 1 avvaktan på redovisningen av detta uppdrag är jag inte beredd att nu föreslå medel förcentrala prov i årskurs 1 i gymnasieskolan. Enligt direktiven tillfolkhögskoleulredningen (Dir. 88:16) skall kommitlén bl.a. lägga fram förslag till utformning ochfinansiering av en normering avstudieomdömena, så atl dessa skall ges på lika grunder över hela landet. Iavvaktan på förslag från folkhögskolekommitlén är jag inte beredd att beräkna medel för konstruktion ochutveckling av ell särskilt folkhögskoleprov. Jag har samrått medutbildningsministern i de delar förslagen berör hans ansvarsområde. I övrigt räknar jagför nästa budgetår inte med andra förändringar under anslaget än sådana av automatisk natur. Jag hemställer att regeringen föreslår att till NationeUutvärdering och prov för /90 anvisa ett reservationsanslag på . Särskilda insatser inom skolområdet 1987/88Utgift 292 630690 1988/89 Anslag 311726000 1989/90 Förslag 321726000 Frånanslaget betalas kostnader för statsbidrag enligt förordningen (1987:738) omstatsbidrag lill särskilda insatser inom skolområdet (ändrad 1988:739 och1053). () fördelar de medel som anvisats under anslaget mellan länen ihuvudsak med utgångspunkt i elevantalet i grund- och gymnasieskolorna i resp. län. Länsskolnämndernafördelar medlen till dels kommuner som tar på sig regionala undervisningsinsatser, dels kommunersom har behov av resurstillskott för undervisning av handikappade ochsjuka elever eller elever med andra särskilda behov. SÖ:s anslagsframställning för /90 innebäri huvudsak följande: SÖ föreslår att . överförs till anslaget B 13. Sameskolor och Prop.1988/89:100 4995000 kr.till anslaget B 14. för atl finansiera vissa förslag tillförändringar inom resp. skolform. SÖ föreslår vidareatt bidrag ur detta anslag får utgå till kostnader för undervisningi teckenspråk för hörande elever med döva föräldrar eller döva syskon. SÖ beräknarmedelsbehovet under anslaget Särskilda insatser inom skolområdet till . Enligt förordningen (1984:75) om regional samverkan ifråga om undervisning för elever med handikapp är landet sedan den I april1984 indelat i fem planeringsregioner. I varje region finns det en planeringsberedning,somskall samordna och planera insatserna så att befintliga resurser utnyttjas på bästa möjligasätt. Vid länsskolnämnden på varje regions huvudort finns enhandikappkonsulenl. Dessutom finns vid länsskolnämnderna en regional pedagogiskstödorganisation i form av konsulenter för olika handikappgrupper. Från detta anslagutgår statsbidrag till kostnader för undervisningsin-salser av dels regional, dels lokal art som kommunergenomför för elever med handikapp eller andra särskilda behov i ochgymnasieskolan. Resurserfrån detta anslag utgår utöver vad som avsätts inom ramen för skolans ordinarie resurser. Med regionalaundervisningsinsalser avses samordnade utbildningsinsatser för elever medhandikapp eller andra särskildabehov och som i stor utsträckning kommer även sådana elever till del, vilka inte är kyrkobokförda i den kommun somanordnar utbildningen. Jag har i avsnittetVissa gemensamma frågor (avsnitt 3) redovisat mina förslag lillåtgärder vad gäller leckenspråksundervisning. Jag delar () uppfattning atlplaneringsberedningarna bör ges ett samordningsansvarför utbildningsinsatser för undervisning i teckenspråk för hörande elever med döva föräldrar eller dövasyskon. Teckenspråksundervisning börkunna erbjudas inom ramen för de regionalt tillgängliga resurser som anvisasför planeringsberedningarnas verksamhet. Undervisningen bör kunna anordnas påolika sätt beroende på t. ex. tillgång på teckenspråkslärare. Undervisningen kan anordnas i en kommuns grundskola eller gymnasieskola om det finnstillräckligt elevunderiag, men kan t.ex. även anordnas i samverkan med specialskola, folkhögskola eller intresseorganisation. Del bör ankomma påplaneringsberedningarna att bedöma omfattningen av undervisningen m.m. inomramen för tillgängliga resurser. Innevarande budgetår disponerarplaneringsberedningarna 18,8 milj. kr. för regionala åtgärder för elevermed handikapp. Ett relativt omfattande analys- ochkarlläggningsarbele liksom olika projekt för ut veckling av verksamheten har genomförts inom planeringsberedningarnas verksamhetsområde. Självfallet börmedel även fortsättningsvis vidbehov kunna användas för projektverksamhetoch analyser. Jag räknar dock med 65 5 1988/89. att projektmedeli ökad utsträckning skall kunna frigöras och användas för Prop. 1988/89:100direkta undervisningsinsatser. Enligt min mening bör de föreslagna insat- Bil. 10 serna för teckenspråksundervisningen i vart fall under ett inledandeskede härigenom kunna rymmas inom ramen för de medel som avsätts förplaneringsberedningarnas verksamhet. Jag villerinra om all nya principer för kostnadsfördelning mellan stal, värdkommun och hemkommun för regionalaundervisningsinsalser införs /90(prop. 1987/88:100bil. 99, UbU 13, rskr. I övrigt räknar jaginte med andra förändringar under anslaget än sådana av automatisk natur. Jag hemställer all regeringen dels berederriksdagen tillfälle att ta del av vad jag anfört om undervisning i teckenspråk för hörandeelever med döva föräldrar eller döva syskon dels föreslårriksdagen alt till SärskUda insatser Inom skolområdet för /90 anvisa ettanslag på . Det obligatoriska skolväsendetm. m. Prop-1988/89:lOO Bil.10 Bil.Bidrag till driften av grundskolor m. m. 1987/88 Utgift 16605 555 323 1988/89 Anslag 16005400000 1989/90Förslag 17022000000 Från anslaget betalas utgifter för statsbidrag till kommunerna förkostnader för driften av , viss praktisk lärarutbildning vidgmndskolan och lokala planeringsråd. Bidragsbestämmelserna finns iförordningen (1978:345) om statsbidrag till driftkostnader för , m. m. (omtryckt1987:523, ändrad 1988:735 och 938). Dessa bestämmelser innebär i korthet atlstatsbidrag lill kostnader för driften av i huvudsak utgår i formav basresurser och förstärkningsresurser. För varje skolenhet beräknasantalet basresurser med hänsyn till antalet elevei i varje årskurs av vid enheten. Förstärkningsresurserutgår med per elevi . Vidare utgår tilläggsbidrag för vissa kostnader, främst vikariekoslnader, med vissprocentsats av statsbidraget för bas- och förslärkningsresurserna.Härutöver utgår bidrag för vissa särskilda ändamål, bl.a.skolledningsfunktioner, hemspråksundervisning och vissa arbetsgivaravgifter. Regeringenfastställer veckolimpris för bas- och förslärkningsre-surser m.m. /88 har veckotimpriset för basresurser för resp.stadium fastställts till i genomsnitt , . samlveckolimprisel för förslärkningsresursens undervisningsbundna del till . och den ickeundervisningsbundna delen till . Tilläggsbidraget har fastställts till6,. Statsbidragetutbetalas i form av förskoll och slulreglering. /90 belastasanslaget med förskott för del budgetåret beräknat på statsbidraget förredovisningsårel 1988/89 samt slutreglering av bidraget för /89. Från anslagetbetalas vidare kostnader för statsbidrag enligt förordningen (1982:608) omstatsbidrag lill lokal skolutveckling m.m. (omtryckt 1983:416,ändrad senast 1988:829). Även för detta bidrag gäller ett förskotts-och slutregleringsförfarande. I enlighet medföreskrifter i förordningen (1981:449) om minskning av vissa statsbidrag tillkommunal utbildning (ändrad senast 1988:812) skall flertalet bidrag som utbetalas under detta anslagminskas av det belopp som annars skulle ha utgetts. Ur anslaget utgår bidrag enligtförordningen (1983:97) om statsbidrag till friståendeskolor för skolpliktiga elever (ändrad senast 1988:703) samt enligt särskildaförordningar om statsbidrag till Kristoflferskolan, Hillel-skolan ochestniska skolor. Ur anslaget utgår vidare bidrag till lokaltutvecklingsarbete på gmndsko- lansmellanstadium, försöksverksamhet med datorn som pedagogiskt hjälpmedel,centralt och regionalt utvecklingsarbete med dataundervis- ning i skolan,utvecklingsarbete med kultur i skolan, utvecklingsarbete med samlad skoldag i , åtgärder förundervisning i ämnet matematik samt extra bidrag till studie- ochyrkesorientering i glesbygd och bidrag till kommuner som anordnar praktiskarbetslivsorienlering på högstadiet än . Prop.1988/89:100Bil. () anslagsframställning innebär ihuvudsak följande. SÖ har där ejannat anges beräknat kostnaderna efter preliminärt veckotimpris för bas-och förstärkningsresurser m. m. för /89. Därefterredovisas förslag lill förändringar fr.o.m. /90 och ivilken utsträckning de bör påverka medelsberäkningen under anslaget /90. Antalet elever, basresurser ochveckotimmar fördelade på stadier framgår av följande sammanställning. Beräknat elevantal 1988/89 Basresurser 1987/88 Basresurser 1988/89 Timmar i basresurs inkl. garantitimmar 1988/89 287600 287 600 322 900 14354 13064 12 398 14 570 12681 12 203 369700 457900 522 500 Kostnader för basresurserna beräknar SÖ till6825,9 milj. kr. Totalt beräknar SÖförstärkningsresursen till 2 852,4 milj. kr. för verksamhetsåret1988/89. SÖ beräknarkostnaderna för tilläggsbidragel efter en procentsats om 6,2 till 600,1 milj. kr. för verksamhetsåret1988/89. SÖ beräknarstatsbidraget för kostnader för stödundervisning i svenska samt hemspråksundervisning ochstudiehandledning på hemspråk lill 413,1resp. 330,6 milj. kr. för /89. Statsbidraget till kostnader förskolledningsresurser beräknar SÖ till 758,3 milj. kr. För bidrag till kallortslillägg ochfinskspråktillägg beräknar SÖ 34,0 milj. kr. SÖ beräknar det totala bidraget underanslagsposten 1 till 11814,4 milj. kr. för /89. De underanslagsposten 1 uppförda bidragsändamålen omfattas av ett förskolls- ochslutregleringsförfarande. Under /90 utbetalas elt förskoll om90% av beslutat bidrag för redovisningsårel 1988/89. Anslaget /90 även av slutregleringen av anslaget för /89. Beräkning av förskott och slutreglering under budgetåret1989/90, belopp i Prop. 1988/89:100 milj. kr Bil. 1987/88 1988/89 1989/90 Förslag till förändringar under anslagspost 1 fr. o. /90 SÖ föreslår att bidraget för syo, som utgår inom den ickeundervisningsbundna delenav förstärkningsresursen, beräknas efter det veckotimpris som gäller för den undervisningsbundna delen avförstärkningsresursen. Härigenomkommer bidraget för syo i fortsättningen att följa löneutvecklingen för statligt lönereglerad personal iskolan, vilket är rimligt eftersom tjänsternasom syofunktionär är statligt lönereglerade. Förslaget medför en kostnadsökningom 17 milj. kr. Om förändringenenligt SÖ:s förslag genomförs den påverkas statsbudgeten /91 på grund av anslagspostens konstmktion med ellförskotts- och slutregleringsförfarande. Bidrag till kommuner och organisationer för vissa verksamheter beräknar SÖ 244000kr. för bidrag lill lägerskolor anordnade av i . För sommarkurser iteknik för flickor föreslår SÖ för /90 efter pris- ochlöneomräkning ett bidrag om 3,3 milj. kr. För pedagogisk utvecklingsverksamhetm.m. av finskspråkiga elever budgetåret1989/90 beräknar SÖ efter pris- och löneomräkning 2,4 milj. kr. SÖföreslår att bidrag till friståendeskolor utgår med . till Kristoflferskolan, med . till och med . lill de estniska skolorna. SÖ beräknar förbidrag lill övriga fristående skolor /90 ett anslagsbehov av . Kostnaderna förlokal skolutveckling beräknar SÖ efter en procentsals om 2,34 lill243,9 milj. kr. Med hänsyn till atl bidraget för lokal skolutveckling omfattas av ettförskotts- och slutregleringsförfarandeoch lill alt bidraget föreutbetalning skall minskas beräknarSÖ medelsbehovet /90 till 239,2 milj. kr. varav slulreglering utgör62,3 milj. kr. För bidrag tilllokalt utvecklingsarbete på mellanstadium /90beräknar SÖ efter pris- och löneomräkning 34,0 milj. kr. SÖ beräknar bidrag till utvecklingsarbetemed kultur i skolan efter pris- och löneomräkning till 17,0 milj. /90. SÖföreslår att de kommuner som erhåller extra bidrag för studie- och Prop.1988/89:100 yrkesorientering i glesbygd också får bidrag för sina höga kostnader för Bil. 10 elevernas praoverksamhel. För alt finansiera det nya statsbidraget, före slår SÖ att bidraget lill de kommuner som anordnar mindre än fyra veckors prao på högstadium slopas. SÖberäknar medelsbehovet efler löneomräkning lill 4,4 milj. kr. för extra bidragför studie- och yrkesorientering i glesbygd samt för extra bidrag till praoverksamhel i glesbygd. För särskildaåtgärder för undervisning i ämnet matematik för /90beräknar SÖ efter löneomräkning 12,8 milj. kr. SÖ beräknar förutveckling av samlad skoldag för /90 efter pris- och löneomräkning 26,6 milj.kr. SÖ beräknar förutveckling av skolans dataundervisning /90 efter pris-och löneomräkning 11,7milj. Efter förslag i 1988års budgetproposition har beslutat att utöver eljest utgående medelför lokalt utvecklingsarbete fr. o. m. /90 avsätta 50 milj. kr. perår för kompletteringsfortbildning för bl.a. klasslärare medanledning av den nya lärarutbildningen (prop. 1987/88:100bil. 55-56, UbU 12, rskr. SÖ anser detangeläget att även andra lärarkategorier med samma grundutbildning somklasslärarna i kan få tillfälle att komplettera singrundläggande ämnesmässiga utbildning. Det gäller speciallärare i ,vissa lärare i sameskolan, särskolan och specialskolan samt lärare inomgrundutbildning för vuxna (grundvux). En särskild grupp utgör de lärare somutbildats inom den särskilda, tvåspråkiga klasslärarutbildningen för studerande med finska,tornedalsfinska eller samiska som modersmål. SÖ förutsätter att dessalärarkategorier kan anses omfattas av den prioritering som gjort ochatl lärarna således får della i fortbildningen tillsammans med klasslärare igrundskolan. I beslutprioriteras även fortbildning för alt bredda högstadielärares kompetens framför allt inaturorienlerande och samhällsorienterande ämnen samt matematik. SÖ utgår frånatt i analogi med vad som sagtsbeträffande klasslärare även ämneslärare i dessa ämnen i sameskolan, särskolan och specialskolan samt inomförsöksverksamheten med tvåspråkig undervisning på finska och svenska påhögstadiet skall kunna komma i fråga försådan fortbildning inom ramen för den gjorda prioriteringen. Kostnaderna fördeltagarna bör därvid på samma sätt som gäller för lärare i första handbestridas ur resp. skolforms statsbidragför lokal skolutveckling eller medel som motsvarar detta bidrag och i andra hand ur de 50 milj. kr. som anvisas förkompletteringsfortbildningen. SÖ föreslår vidareatt de prioriteringar fastställt kompletteras med att fortbildning iengelska, motsvarande i genomsnitt , skall kunna erbjudas deklasslärare som önskar det. Insatserna bör dock omfatta högst var fjärde klasslärare i . Inomindustridepartementels kampanj Hela skall leva har SÖ tilldelats medel för informations- ochkunskapsspridning i 70 SÖ föreslår för budgetåret1989/90 och framåt att . får utgå åriigen förutvecklingsarbete i skolor i glesbygd. SÖ beräknar medelsbehovet underförslagsanslaget Bidrag till driften av grundskolor m.m. till 15 940 700 000kr. Prop.1988/89:100Bil. Bas- och forstärkningsresurser m.m. Bidragtill kommuner och organisationer för vissa verksamheter Bidragtill kostnader för vissa socialavgifier Bidragtill lokalt utvecklingsarbete på mellanstadietm. Bidragtill kulturellt utvecklingsarbete i skolan Extrabidrag till syo och prao i glesbygd Särskilda åtgärder förundervisningen i ämnet matematik I I. Utvecklingavsamlad skoldag Beräknad ändring 1989/90 + -t--1- 2 578 200000 1311900000 122 600000 83 500000 Jagansluter mig lill SÖ:s bedömning rörande antalet elever i samtantalet limmar i bas- och förstärkningsresurserna. Den totala kostnaden förbas- och förstärkningsresurserna beräknarjag till 10094,2 milj. kr. Mina beräkningar grundar sig på löneläget i juli 1988med viss uppräkning för de kostnadsökningar som kan förväntas underredovisningsåret. Tilläggsbidraget utgår med viss procent avbidraget för bas- och förstärkningsresurser. Regeringen har /88 fastställt procentsatsen till 6,1 (SÖ-FS 1988:121).Till grund för della beslut har legat dels en beräkning av kommunernasbidragsberättigade vikariekoslnader för lärare och skolledare, som utförts avSÖ, grundade på uppgifter från ,dels en beräkning av kommunernas kostnader för viss Prop. 1988/89:100nedsättning av lärares undervisningsskyldighet, grundade på uppgifter Bil. 10från (). Ett motsvarande underlag kommer att presenteras förfastställande av definitiv procentsats förtilläggsbidragel för /89. Vid fastställandet av procentsatsen för /88 togsockså hänsyn lill kostnader för kopiering enligt skolavtal resp.1988 års förlängningsavtal om kopiering i skolorna. Jag beräknar atl tilläggsbidragelför /89 skall utgå med 6,av bidraget till bas- och förstärkningsresurser. Delta motsvarar ettbidragsunderlag på 666,2 milj. kr. Hemspråksundervisning m. m. För stödundervisning i svenska och förhetnspråksundervisning beräknarjag 431,7 milj. kr. resp. 345,4 milj. kr. Jag har därvid beaktat all ett särskilt veckotimpris skallberäknas för hemspråksundervisning, vilket baseras på kommunernas lönekostnadför enbart de lärare sombedriver hemspråksundervisning. För bidrag tillkostnader för kallortslillägg och finskspråktillägg beräknarjag 35,5milj. m. /87 gäller ett nytt systemför tilldelning av skolledningsresurseri (prop. 1984/85:100 bil. 10, UbU 16, rskr. I skolledningsresursen ingår bidrag lillkostnader för löner ål rektorer ochstudierektorer, kostnader för uppdragstillägg lill tillsynslärare,kostnader för nedsättning av undervisningsskyldigheten för lillsynslä-rare och lärare med specialfunktioner samtkostnader för att främja pedagogisk utveckling och viss fortbildningför dataundervisningen i skolan. Jag har beräknat skolledningsresurserna lill792,5 milj.kr. Statsbidrag till studie- och yrkesorientering (syo)ingår i den icke-undervis-ningsbundna delen av förstärkningsresursen. Dennaordning har gällt /83. Veckolimprisel för denicke-undervisningsbund-nadelen är /83 lägre än för den undervisningsbundna delen med motiveringen att den personal sombetalas med detta bidrag generellt har lägre lön än lärare. Jag är inte bereddatl biträda SÖ:s förslag atl bidraget till syo beräknas efterdet veckotimpris som gäller för den undervisningsbundna delen av förstärkningsresursen.Det ligger enligt min mening i ett schabloniserat statsbidragsnatur att det inte är möjligt att fullt ut beakta alla de olika förändringar som sker ilönenivån för grupper av anställda som avlönas med hjälp av bidraget. 1 1987års reviderade finansplan (1986/87:150) redovisade regeringen vissa stalsfinansiella restriktioner förlöneökningar.