prop · GC0349 · 1988-12-31 00:00:00 — ningenav avtalet skaU i sådana fall den skattskyldige anses ha hemvist Prop.1988/89:49 endast i den avtalsslutande stat i vilken han har hemvist enligtnämnda avtalsbestämmelser. En person som anses bosatt i såväl som Indienenligt resp. stats interna regler men anses ha hemvist i vidtillämpningen av avtalet skall vid beskattning i för de inkomster somSverige har beskattningsrätten till anses som bosatt i och således t.ex. medges grundavdrag. Art.5 anger innebörden av uttrycket "fast driftställe" i avtalet. Bestämmelsernaom "fast driftställe" i svensk lagstiftning återfinns i punkt 3 av anvisningarnatill 53 § kommunalskattelagen. För att ett indiskt företag skall kunnabeskattas för inkomst av rörelse från fast driftställe i enligt art. 7erfordras att sådant driftställe föreligger såväl enligt bestämmelserna isvensk lagstiftning som enligt avtalet. Uttrycket "fast driftställe"i förevarande avtal har fått en vidare innebörd än i : s modellavtal menöverensstämmer i allt väsentligt ined de rekommendationer som FörentaNationerna utfärdat för förhandlingar mellan utvecklade länder ochutvecklingsländer ("United Nations Model Double Taxation Conven-tiori betweenDeveloped and Developing Countries", 1980). Art.6-24 innehåller avtalets beskattningsregler varvid en indelning skett i olikainkomster. Denna indelning har betydelse endast för tillämpningen av avtaletoch således inte vid bestämmandet av till vilket inkomstslag en inkomst skallhänföras enligt svensk intern skatterätt. Vidare gäller som utgångspunkt att eninkomst beskattas i om så kan ske enligt svensk intern skatterätt. Omdenna beskattningsrätt genom avtalet har inskränkts måste denna begränsningiakttas. Det bör dock observeras att även om en inkomst enligt avtalet undantagitsfrån beskattning i kan den komma att påverka storleken av svensk skattpå annan inkomst [jfr art. 25 punkt 3 h)]. Vidare bör observeras att i de fallen inkomst "får beskattas" i en avtalsslutande stat enligtbestämmelserna i art. 6-24 detta inte innebär att den andra staten fråntagitsbeskattningsrätten till inkomsten i fråga. Beskattning får ske även i denandra staten om så kan ske enligt dess interna beskattningsregler, men dennastat måste i så fall undanröja den dubbelbeskattning som därvid uppkommer. Hurdetta genomförs regleras i art. 25. Inkomstav fast egendom får enligt art. 6' beskattas i den stat där egendomen ärbelägen. Enligt bl.a. 27§ kommunalskattelagen beskattas inkomst som härrör frånfastighet i vissa fall som inkomst av rörelse. Inkomst som omfattas av art. 6får emellertid vid tillämpningen av avtalet beskattas som inkomst av fastegendom, dvs. i den stat där den fasta egendomen är belägen. Denna regel gälleräven beträffande royalty från fast egendom eller för nyttjandet av eller rättenatt nyttja mineralfyndighet, källa eller annan naturtillgång. Annan royaltybeskattas enligt ärt. Ipunkt 2 har "byggnader" tagits med i uppräkningen av de rättigheteroch tillgångar som vid tillämpningen av avtalet alltid är att anse som fast Detta innebär attinkomst av sådan i belägen byggnad Prop. 1988/89:49 enligt avtaletalltid får beskattas i även om den skattskyldige enligt avtalet harhemvist i . Art.7 innehåller regler om beskattning av rörelseinkomst. Sådan inkomst får i regelbeskattas i den stat där rörelsen bedrivs från fast driftställe. En fysiskeller juridisk person med hemvist i , som bedriver rörelse från fastdriftställe i , skall undantas från skatt i på den tilldriftstället hänförliga inkomsten om villkoren i art. 25 punkt 3 e) äruppfyllda. Är den skattskyldige fysisk person eller dödsbo iakttas i detta fallbestämmelserna om progressionsberäkning i art. 25 punkt 3 h). Är villkoren iart. 25 punkt 3 e) inte uppfyllda, får den till driftstället hänförligainkomsten beskattas i men skatt på inkomsten som erlagts i skallavräknas från den svenska skatten enligt art. 25 punkt 3 a). Omett indiskt företag driver rörelse i från fast driftställe här skallvid inkomstberäkningen i första hand tiUämpas svenska regler men beräkningenfår inte stå i strid med bestämmelserna i art. 7 punkterna 2-6. Ingåri inkomst av rörelse inkomstslag som behandlas särskilt i andra artiklar idetta avtal regleras beskattningen av dessa i de särskilda artiklarna (art. 7punkt 7). Beskattningenav inkomst av rörelse i form av luftfart och sjöfart i internationell trafiksker inte enligt reglerna i art. 7 utan regleras särskilt i art. 8 och art. 9.Beträffande luftfart i internationell trafik gäller enligt art. 8 punkt 1 attbeskattning sker endast i den stat där det företag som bedriver sådanverksamhet har hemvist. De särskilda beskattningsreglerna för SAS i punkt 2innebär att avtalet endast reglerar beskattningen av den del av SAS: s inkomstsom är hänföriig till den svenske delägaren. a) klargör att ränta som harsamband med luftfart i internationell trafik inte skall behandlas som ränta iavtalets mening utan beskattas på samma sätt som övriga luftfartsinkomster.Bakgrunden till bestämmelsen är att företag i som bedriverinternationell luftfart i vissa situationer är skyldiga att sätta in intjänademedel på räntebärande konton. För att inte osäkerhet.skall uppstå om hur räntanpå dessa medel skall behandlas enligt avtalet har en uttrycklig bestämmelsehärom införts. Vidare finns i punkt 4 b) en definition av användningenav luftfartyg. Av denna framgår bl. a. att inkomst av viss verksamhet som inteomedelbart kan sägas vara inkomst av luftfart, t. ex. inkomst av tillfälliguthyrning av luftfartyg för befraktning, också skall beskattas som inkomstgenom användningen av luftfartyg i internationell trafik, dvs. endast i denstat där företaget som bedriver verksamheten har hemvist. Huvudregelnbeträffande beskattning av inkomst av sjöfart i internationell trafik är attbeskattning skall ske endast i den stat där företaget som bedriver verksamhetenhar hemvist (art. 9 punkt I). Enligt punkt 2 får emellertid även den andrastaten beskatta sådan inkomst om användningen av skepp sker i denna stat. Detfinns dock en begränsning vid beräkningen av den inkomst som får beskattas idenna stat så att inkomsten inte får överstiga av bruttointäkten avtransport av passagerare och frakt som tagits ombord i staten i fråga. Vidareskall den sålunda beräknade skatten nedsättas medhälften. Om en person med hemvist i Prop. 1988/89:49 förvärvar inkomstfrån på här beskrivet vis beskattas inkomsten i . Indisk skattsom tagits ut i enlighet med avtalets regler avräknas därvid från den svenskaskatten. 1 de faU en person med hemvist i förvärvar inkomst från Sverigeav sjöfart i internationell trafik måste vid en eventuell beskattningiaktta ifrågavarande begränsningsregler. Art.10 innehåller regler om omräkning av inkomst vid obehörig vinstöverföringmellan företag med intressegemenskap. 11 behandlas beskattningen av utdelning. Uttrycket "utdelning"definieras i punkt 3. I vissa fall skall emellertid utdelning beskattas enligtavtalets regler om beskattning av inkomst av rörelse eller av fritt yrke. Dessafall anges i punkt 4. Där föreskrivs att art. 7 resp. art. 15 skall tillämpas,om den som har rätt till utdelningen har hemvist i en avtalsslutande stat ochhar fast driftställe eller stadigvarande anordning i den andra avtalsslutandestaten och utdelningen är hänföriig till andel som äger verkligt samband meddet fasta driftstället eller den stadigvarande anordningen. Bestämmelserna omutdelning innebär i övrigt följande. Enligt punkt I får utdelning från bolagmed hemvist i en avtalsslutande stat tiU person med hemvist i den andraavtalsslutande staten beskattas i denna andra stat. Utdelningen får emellertidbeskattas även i den stat där bolaget som betalar utdelningen har hemvist.Skatten skall dock begränsas till av utdelningens bruttobelopp om den somhar rätt till utdelningen är ett bolag som behärskar av det utdelandebolagets kapital, till den dd utdelningen är hänföriig till nytillskjutetaktiekapital [punkt 2 a)]. Vad som avses med nytillskjutet aktiekapital finnsbeskrivet i punkt 6. Är villkoren i punkt 2 a) inte uppfyllda skall källskatten,om mottagaren har rätt till utdelningen, begränsas till av bmttobeloppet[punkt 2 b)]. Punkt 5 innehåller förbud mot s. k. extra-territoridl beskattningav utdelning (beträffande detta slag av beskattning se punkterna 32-35 ikommentaren rill art. 10 punkt 5 i : s modellavtal av ). Räntafår enligt art. 12 beskattas i den stat där mottagaren har hemvist. Vad som häravses med ränta framgår av punkt 4 jämförd med punkt 1 i protokollet. Även denstat varifrån räntan härrör får beskatta räntan. Under förutsättning av att deangivna villkoren är uppfyllda skall denna skatt dock begränsas tiU 15 (punkt2) resp. [punkt 3 a)] av räntans bruttobelopp. I vissa fall skall skattinte tas ut i käUstaten [punkt 3 b) och c)]. Begränsningarna enligt punkt 2 och3 gäller dock inte i fall som avses i punkt 5, dvs. då räntan är hänförlig tiUfordran som äger verkligt samh med fast driftstäUe eller stadigvarandeanordning som den som har rätt till räntan har i den andra avtalsslutandestaten eller med rörelse sorn avses i art. 7 punkt I c). 1 sådant fall fårräntan beskattas i denna andra stat såsom . inkomst av rörelse eller fritt yrkemed tillämpning av art. 7 resp. art.. 15. Ränta, som utbetalas från Sverigetill en person som har hemvist i och som enligt svenskabeskattningsregler inte är bosatt i , kan inte beskattas i omräntan i skall hänföras till inkomstslaget kapital. Den här beskrivnabeskattningsrätten för källstaten kan således bli tillämplig i endastom räntan enligt punkt 2 av anvisningarna till 28§ kommunalskattelägen skall hänföras till inkomstslaget rörelse. Dess- Prop.1988/89:49 utom erfordras att fast driftställe föreligger enligt intern svenskrätt (53 § 1 mom. a kommunalskattelagen). Sådanroyalty och ersättning för teknisk service som avses i art. 13 punkt 3 resp.punkt 4 och som härrör frän en avtalsslutande stat (källstaten) och betalas riUperson med hemvist i den andra avtalsslutande staten får enligt punkt Ibeskattas i denna andra stat. Källstaten får också enligt punkt 2 ta ut skattmen denna skall begränsas till av royaltyns eller ersättningensbruttobelopp om mottagaren har rätt till royaltyn eller ersättningen. Undantaggörs.dock i punkt 5 för sådana fall då den rättighet, egendom eller kontraktför vilken royaltyn resp. ersättningen betalas har verkligt samband med fastdriftställe eller stadigvarande anordning som den som har rätt till royaltyneller ersättningen har i den andra staten eller med rörelse som avses i art. 7punkt I c). I sådant fall får royaltyn resp; ersättningen beskattas i dennaandra stat såsom inkomst av rörelse eller fritt yrke med tillämpning av art. 7resp. Royalty och ersättning för teknisk service som utbetalas frånSverige tiU person med hemvist i får som sagts ovan beskattas här menskatten skall begränsas till av royaltyns eller ersättningens bruttobeloppi fall som avses i punkt 2. Begränsningen gäller inte i fall som avses i punkt5. För att en beskattning skall kunna ske i måste en sådan kunna skeenligt intern svensk rätt Qfr 28 § kommunalskattelagen samt punkt 3 femtestycket av anvisningarna till 53 § kommunalskattelagen jämfört med 2§ 1 mom.och 3 § lagen om statlig inkomstskatt). Art.14 behandlar beskattningen av realisationsvinst. Bestämmelsen i punkt 4 innebäratt beskattning kan ske i båda staterna av realisationsvinst vid överiåtdse avannan egendom än som avses i artikelns tidigare punkter. Bestämmelsen gör detbl. a. möjligt för att tillämpa de svenska reglerna om beskattning avvinst vid aktieförsäljning som skett efter utflyttning från (53 § 1mom. a sista stycket kommunalskattdagen). 15 beskattas inkomst genom fri yrkesutövning och annan självständigverksamhet i regel endast i den stat där den som utövar verksamheten harhemvist. Om inkomsten förvärvas genom verksamhet i den andra avtalsslutandestaten, får inkomsten emellertid beskattas där om den som utövar verksamhetenhar en stadigvarande anordning för utövande av verksamheten där, eller ominkomsttagarens vistelse i den andra staten varar i mer äii underdenna stats beskattningsår [punkt Ib)]. Art.16 behandlar beskattningen av inkomst av enskild tjänst. Punkt 1 innebär, attsådan inkomst i princip beskattas i den stat där arbetet utförs. Undantag fråndenna regel gäller vid utsändning under de förutsättningarsom anges i punkt 2. I sådana fall sker beskattning endast i inkomsttagarenshemviststat. 1 punkt 3 har intagits särskilda regler om beskattning av inkomstav arbete ombord på skepp eller luftfartyg i internationell trafik. Styrelsearvodeoch liknande ersättning får enligt art. 77 punkt 1 beskattas i den stat därdet bolag som betalar ersättningen har hemvist. punkt 2 gäller samma regelför lön och annan liknande ersättning som Prop. 1988/89:49 uppbärs av tjänstemani högre företagsledande ställning. Beskattningenav inkomst som underhållningsartist eller idrottsman uppbär genom sinverksamhet regleras i art. 18. Sådan inkomst beskattas i den stat därverksamheten utövas (punkt 1). Detta gäller oavsett om inkomsten förvärvasunder utövande av fritt yrke eller enskild tjänst. Enligt punkt 2 får inkomsteni regel beskattas i den stat där artisten eller idrottsmannen utför arbetet,även om ersättningen utbetalas till en annan person (t. ex. arbetsgivare hos vilkenartisten eller idrottsmannen är anställd) än artisten eller idrottsmannensjälv. Punkterna1 och 2 gäller dock inte då verksamheten utövas inom ramen för kulturutbytemellan de avtalsslutande staterna eller om besöket bekostas till väsentlig ddav allmänna medel från den stat där artisten eller idrottsmannen har hemvist. Isådana fall är inkomsten undantagen från beskattning i den stat därverksamheten utövas (punkt 3). 19 punkt Ifår pension och annan liknande ersättning med anledning avtidigare anställning samt livränta, och utbetalning enligtsocialförsäkringslagstiftningen, som inte omfattas av art. 20 punkt 2 (offentligtjänst), vilka härrör från en avtalsslutande stat och betalas till person medhemvist i den andra avtalsslutande staten, beskattas i den stat från vilka dehärrör. Inkomstav allmän tjänst beskattas enligt art. 20 i regel endast i den stat som betalarut inkomsten [punkt I a)]. Motsvarande gäller enligt punkt 2 a) i fråga ompension på grund av allmän tjänst. I fall som avses i . punkterna 1 b) och 2 b)beskattas dock ersättningen endast i inkomsttagarens hemviststat. Enligt punkt3 beskattas i vissa fall ersättning av allmän tjänst enligt reglerna förbeskattning av inkomst av enskild tjänst. Art.21 och 22 innehåller regler om skattelättnader för studerande ochaffärspraktikanter resp. lärare och forskare. Inkomstsom inte behandlas särskilt i art. 6-22 beskattas enligt art. 23 endast iinkomsttagarens hemviststat (punkt 1) utom i de fall en inkomst har anknytningtill den andra avtalsslutande staten på sätt som anges i punkterna 2 och 3. Art.24 reglerar beskattningen av förmögenhet. Bestämmelserna överensstämmer iprincip med motsvarande regler i modellavtal. I punkt 4 har dockangivits att alla andra slag av förmögenhet än sådana som behandlats ipunkterna 1-3 får beskattas i båda avtalsslutande staterna. Bestämmelsernaom undvikande av dubbelbeskattning finns i art. 25. Såväl som Indientillämpar enligt avtalet avräkning av skatt ("credit of tax") somhuvudmetod för att undvika dubbelbeskattning. Detta innebär en ändring jämförtmed avtal där tiUämpade den s.k. exempt-metoden (exempt ='undantagandefrån skatt) som huvudmetod. Innebörden av avräkningsbestämmdserna är att enperson med hemvist i den ena staten taxeras där även för sådan inkomst somenligt avtalet får beskattas i den andra staten. Den uträknade skatten minskasdärefter i princip med den skatt som enligt avtalet har tagits ut i den andrastaten. Vid avräkningen av skatt på inkomst i tillämpas bestämmelsernai 4-18§§ lagen (1986:468) om avräkningav utländsk skatt. vid beräknas svenskinkomstskatt på inkomsten på vanligt sätt. Vid in- Prop. 1988/89:49 komstberäkningenmedges sålunda avdrag för kostnader som är hänförliga till inkomsten.Kostnadsavdrag medges dock inte för skatt som erlagts i och som omfattasav avtalet. Ilikhet med de flesta andra dubbelbeskattningsavtal med utvecklingsländerinnehåller förevarande avtalsförslag regler om avräkning i vissa fall i Sverigeav högre skattebelopp än som faktiskt erlagts i den andra staten, s. k. matchingcredit. Bestämmelserna härom finns i punkt 3 b), c) och g). Påsvensk sida görs undantag från credit of tax-metoden i de faU som anges i punkt3 e). Då tillämpas i stället exempt-metoden för att undanröjadubbelbeskattning. Detsamma gäller beträffande person med hemvist i somuppbär inkomst från enligt art. 20. 1 det fall exempt-metoden skalltillämpas skall inkomsten inte tas med vid taxeringen i . Om personen ifråga har annan inkomst som taxeras till statlig inkomstskatt har Sverigeenligt det s.k. progressionsförbehållet i punkt 3 b) rätt att företaprogressionsuppräkning. Denna bestämmelse innebär att man först räknar ut denstatliga inkomstskatt som skulle ha påförts om den skattskyldiges hela inkomstbeskattats endast i . Därefter fastställs hur stor procent den sålundauträknade skatten utgör av hela den beskattningsbara inkomst på vUken skattenberäknats. Med den sålunda erhållna procentsatsen tas skatt ut på den inkomstsom skaU beskattas i . Förfarandet används endast om detta leder tillhögre skatt än vad som skulle ha blivit fallet om skatten beräknats utanbeaktande av inkomsten från (jfr 20§ 2 mom.andra stycket lagen omstatlig inkomstskatt). Inteheller i det fall som avses i punkt 3f) tillämpas credit of tax-metoden.Enligt denna punkt skall på vissa i punkten angivna villkor utdelning frånbolag i till bolag med hemvist i vara undantagen frånbeskattning i i den mån utdelningen skulle ha varit undantagen frånbeskattning enligt svensk lag om båda bolagen hade varit svenska bolag (jfr 7 §8 mom. lagen om statlig inkomstskatt). Vidare krävs antingen att den vinst avvilken utdelningen betalas underkastats den normala indiska bolagsskatten ellerdärmed jämförlig inkomstskatt eller att den utdelning som betalas av detindiska bolaget uteslutande eller så gott som uteslutande utgörs av utdelningvilken bolaget under det aktuella eller mottagit på aktier ellerandelar som bolaget innehar i ett bolag med hemvist i tredje stat, och vilkenskulle ha varit undantagen från svensk skatt om de aktier eller andelar påvilka utdelningen betalas hade innehafts direkt av bolaget med hemvist iSverige. Det sistnämnda villkoret som således tar sikte på utdelning somursprungligen härrör från tredje stat kan, som jag tidigare framhållit i prop.1983/84:19 (s. 145), inte anses vara uppfyllt i de fall då inte harnågot dubbelbeskattningsavtal med denna tredje stat. Frågan om skattefrihetskall nämligen kunna avgöras av beskattningsmyndighet genom en direkttillämpning av dubbelbeskattningsavtal med det land i vilket det bolag somutbetalat utdelningen till har hemvist eller med stöd av regler i annatdubbelbeskattningsavtal. En annan tolkning skulle innebära krav på prövning aven hypotetiskansökan om dispens, något som får anses vara uteslutet. I art. 26 finns bestämmelserom förbud i vissa fall mot diskriminering Prop. 1988/89:49 vid beskattningen. Ipunkt 2 anges att en avtalsslutande stat dock har rätt att beskatta inkomstfrån fast driftställe i denna stat som företag i den andra avtalsslutandestaten förvärvar efter en högre skattesats än den som gäller för liknandeföretag i den egna staten. I punkt 2 i protokollet har föreskrivits att omIndien med en stat som är medlem i skulle ingå étt avtal som medger attsådant fast driftställe skall beskattas efter samma skattesats som den somgäller för liknande företag i skall samma skattesats automatiskt gällavid beskattningen av svenska företags fasta driftställen i . Förfarandetvid ömsesidig överenskommelse regleras i art. 27 och bestämmelser om utbyte avupplysningar finns i art. 28. 29 finns vissa föreskrifter beträffande diplomatiska företrädare ochkonsulära tjänstemän. Art.30 och 31 innehåller bestämmelser om avtalets ikraftträdande och upphörande. 30 skall de båda staterna meddela varandra när de åtgärder vidtagits somenligt dess lagstiftning fordras för att avtalet skall träda i kraft. Avtaletträder i kraft dagen för det senare av dessa meddelanden och tillämpas iSverige på inkomst som förvärvas fr. o. m. den det kalenderår somföljer närmast efter det då avtalet träder i kraft och på förmögenhet sominnehas vid utgången av det kalenderår som följer närmast efter det då avtaletträder i kraft eller senare år. Från indisk sida tillämpas avtalet beträffande inkomstsom uppkommer under beskattningsår som börjar året närmast efterdet kalenderår då avtalet träder i kraft eller senare och beträffandeförmögenhet som innehas vid utgången av beskattningsår som börjar den 1 aprilåret närmast efter det kalenderår då avtalet träder i kraft eller senare.Avtalet kan sägas upp först sedan det varit i kraft . 1958 årsavtal upphör att gälla i och med att förevarande avtal blir tillämpligt. Såsomframgår av 2 § i den föreslagna lagen skall avtalets beskattningsreglertillämpas endast i den mån de medför inskränkning av den skattskyldighet iSverige som annars skulle föreligga. Jag anser på grund härav och på grund avförslagets beskaffenhet att lagrådets hörande inte är erforderligt. Jaghemställer att regeringen föreslår att godkänna avtalet mellanKonungariket och Republiken för att undvikadubbelbeskattning beträffande skatter på inkomst och på förmögenhet samt attanta förslaget till lag om dubbelbeskattningsavtal 7 Beslut Prop. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta de förslag som föredraganden har lagtfram.