prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — Jag vill anmäla attjag har för avsikt att föreslå regeringen att stadgar fr. o. m.den 1 juli 1989 ändras så att näringslivets representation förstärks och atthandikapprörelsen blir representerad i styrelsen. I styrelsen bör även finnasen särskilt utsedd ordförande som inte representerar någon myndighet,organisation etc. För att ge utrymme för detta, utan att styrelsen behöverutökas, bör antalet riksdagsledamöter reduceras till tre och endast inneha enplats i styrelsen. Regeringen uppdrog iseptember 1987 ät Stiftelsen att undersöka möjligheterna att svara för vissproduktion under krig och vid krigsfara. Det gäller produktion inom företagsgmppen avförsörjningsviktiga varor och tjänster samt ocksä möjligheterna att förvaltanödvändig produkfions-utrustning och driva lämpliga verkstäder avberedskapsskäl. Vidare skulleSamhall utreda lämpligheten och möjligheten att i fredstid förberedaomvandling av vissa av sina verkstäder fill fabriker för fillverk-ning av krigsnödvändiga artiklar. I uppdraget ingickslutligen att överväga planeringen av produktionen och produktionsförhållandenai samband med s. k. fredskriser. , somgenomfört utredningen i samråd med berörda myndigheter, har nyligenredovisat uppdraget i en rapport till regeringen. Driftbidrag.Vid ett oförändrat antal bidragsberättigade arbetstimmar -31 450000 miljoner har stiftelsen begärt 110,4%av den beräknade lönesumman (inkl.lönebikostnader) för de arbetshandikappade anställda eller 3 224 milj.kr. Jag har intet atterinra mot de beräkningar som gjort i fråga om behovet avdriftbidrag vid en oförändrad sysselsättningsvolym och föreslår därför att en anslagspost motsvarande110,av lönesumman för de anvisade anställda tas upp för ändamålet. Samhallgmppens fastighetsbestånd förvaltas av en central fond fillhörig dencentrala sfiftelsen. Kostnaderna för /90 beräknar stiftelsen till 458,5 milj. kr., efter avräkning avintäkter, varav för hyra 116,5 milj. kr., kalkylmässiga avskrivningar pä egna fastigheter 231,8 milj. kr.samt för räntor 105 milj. kr. Stiftelsenhar som tidigare är vid denna kalkyl använt det beräknade återanskaffningsvärdetav fastighetsbeståndet. För egen del anserjag, i likhet med för innevarande budgetår, att de kalkylmässigaavskrivningarna bör baseras på ett uppskattat anskaffningsvärde förfastigheterna. Detta medför att avskrivningsmedlen reduceras till 153 milj. kr. Med hänsyn härtillföreslår jag att 380 milj. kr. tas upp som bidrag fill fastighetsfonden för /90. Extra bidrag ochsärskilt ägartiUskott. har även hemställt om ett tilläggsbidrag förunderskott i driften under budgetåren 1983/84- 146 1987/88om sammanlagt 54 milj. kr. samt ett särskilt ägartillskott om 35 Prop. 1988/89:100 milj. kr. för förbättringar av yttre miljönvid koncernens verkstäder. Jag kan främst avstatsfinansiella skäl inte förorda att filldelas dessa medel. Detangelägna åtgärderna för att minska luftföroreningar, utsläpp och buller börkunna finansieras via det ordinarie anslaget. måste hksom alla andraarbetsgivare inom givna ekonomiska ramar följa de regler som gäller inom olika samhällsområden, t.ex. i fråga om skydd av den yttre miljön. Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. godta vad jag harföreslagit om ändrad sammansättning av styrelsenför , 2. fill driften förSamhallgmppens verksamhet under /90 anslå medel motsvarande110,av lönesumman för arbetstagarnai skyddat arbete (inkl. lönebikostnader) upp till högst - inkl. de särskilda uppdragen i Malmfälten m.m., 3. medge att regeringenfår besluta om ökat antal bidragsberättigade arbetstimmar under budgetåret1989/90 för att möjliggöra överföringav timmar mellan budgetåren, 4. tillBidrag till Stiftelsen för budgetåret anvisa ett förslagsanslag på . Anslagen avseende regional utveckling, som harförts över från tolfte till tionde huvudtiteln, behandlas under Httera D. Jag föreslår att medelför regional utveckling för /90 ställs till regeringensförfogande över följande anslag och till nämnda huvudändamål. 1988/89:100 Bil. Täckande av förluster på grund av kredtigarantier till företag I glesbygder Äldrelokaliseringsbidrag/avskrivningslån Äldre offertstöd (centrala beslut) Lokaliseringsbidrag(länsstyrelsebeslut) Teknikspridning m. m. Ersättning förnedsättning av socialavgifter Expertgruppen förforskning om regionalutveckling Täckande av bortfall avsocialavgifter i Norrbottenslän Initiering och genomförande av regionalpolitiskforskning m. m. Främjande av näringsliveti Västnorden Bergslagsdelegationens kostnader m. m. 1984/85: 115 omregional utveckling och utjämning anmälde industriministern attstödverksamheten, för atl kunna planeras långsiktigt, bör bedrivas med sammainriktning och i samma omfattning /86-1988/89.Eftersom förslag med anledning av den regionalpolitiska kommitténs kommandebetänkande inte beräknas kunna föreläggas förrän tidigast våren 1990vill jag anmäla, att jag räknar med att stödverksamheten skall bedrivas med ihuvudsak samma inriktning och omfattning även under /90. Visstregionalpolitiskt stöd ''°P- /-' 1987/88 Utgift 26 462427 1988/89 Anslag 1 000000 1989/90 Förslag 1 000 Över anslagetanvisas fr. o. m. /86 medel endast för vissa former avregionalpolitiskt stöd som beslutats före detta budgetår. De ändamål som medlen fortfarande användstill är: - lokaliseringsbidragoch avskrivningslån som beviljats av länsstyrelse före den 1 juli1982 samt av regeringen eller central myndighet före , - offertstödsom beviljats före . Utbetalningarnaunder /88 avsåg huvudsakligen lokaliseringsbidrag. begär inga medel på anslaget /90. Föratt täcka eventuella resterande utbetalningar fill de ändamål vartill medel fortfarande anvisas över anslaget föreslårjag att ett anslag på . Jag hemställer att regeringen föreslär att tillVisst regionalpolitiskt stöd för /90 anvisa ett förslagsanslagpä . Lokaliseringsbidrag m. m. 1987/88 Utgift 366 223 904 Reservation 1 ' 1988/89 Anslag 397 000 000 1989/90 Förslag 362 000 000 ' De medel som vid budgetårsskiftetinte var ianspråktagna genom beslut uppgick till 64,8 milj. kr., inräknat de460 milj. kr. anvisats på tilläggsbudgetartill statsbudgeten för budgetåret 1987/88. Varav 35 milj. kr. på tilläggsbudget I. anvisas medel över detta anslag tillföljande ändamål: - lokaliseringsbidragbeviljade av statens industriverk eller regeringen efter den Ijuli 1984, - offertstödbeviljade efter , - låntill privata regionala investmentbolag, m. till Stiftelsen Industricentra, - vissadministration av regionalpolitiskt stöd, 149 - eventuella medel för ombyggnad avoutnyttjade bostadslägenheter i Prop. 1988/89:100 . Jag har tidigare(avsnitt 3.4) redogjort för utfallet av stödverksamheten . Beslut omlokaliseringsbidrag har av statens industriverk och regeringen under budgetåret1987/88 fattats för 701,8 milj. kr. Offertstöd har beviljats med 42,2 milj. kr.Stiftelsen Industricentra har erhållit 40,2 milj. kr. i kapitalfillskott m. m.För administration av det regionalpolitiska stödet har 3,9 milj. kr. utbetalatstill banker och för införande av ett ADB-system för stödformer inomindustriverkets ansvarsområde har använts 2,4 milj. kr. Inga lån tillprivata regionala investmentbolag har beviljats under budgetåret. Uteståendelån detta ändamål uppgår fill 45 milj. kr. uppskattar att behovet avbidragsmedel för beslut av regeringen och verket under /90 kommer attuppgå fill ca 510 milj. kr. Verket föreslår att ramen för beslut om offertstöd ökasfrån 70 fill 90 milj. kr. Utbetalningen avmedel under anslaget beräknas fill 650 milj. kr. under /90. Den största andelen regionalpolitiskt stöd till företaglämnas i form av lokaliseringsstöd. Lokaliseringsstöd består avlokaliseringsbidrag och lokaliseringslän. Medel för lokaliseringsbidrag, sombeviljas av statens industriverkeller regeringen, anvisas över detta anslag tillsammans med bl. a. medel föroffertstöd. 1984/85:115 om regional utveckling och utjämning anmälde industriministernbeträffande den regionalpolitiska stödverksamheten att han räknade med att denskulle bedrivas med samma inriktning och i samma omfattning under fyraårsperioden1985/861988/89. Förde ändamål vartill medel anvisas över detta anslag räknade han med ettårligt behov av 362 milj. kr. har sedermera, med anledning avregeringens förslag i budgetpropositionen för resp. budgetår, beslutat attanslå detta belopp för vartoch ett av dessa budgetår. Efterfrågan pålokaliseringsbidrag har bl.a. på gmnd av det goda konjunkturläget varit storunder . a. därför har på förslag av regeringen isärskilda propositioner beslutat om ytterligare medel för nämnda ändamål. Således beslötriksdagen att till Lokaliseringsbidrag m. m. på filläggsbudget II till statsbudgetenför /86 anvisa ytterligare 100 milj. kr. Dessa medel har dock,efter godkännande, använts till vissa andra regionalpolitiska åtgärderi och läns inland som normalt inte kan stödjas med medelfrån detta anslag . Hämtöver harriksdagen på anslaget anvisat dels ytterligare 20 milj. kr. i samband med att företag i kommun t. o. m. utgången av 150 skallkunna erhålla regionalpolitiskt stöd (prop. 1987/88:64 bil. 5, AU 14, Prop.1988/89:100 147), dels ytterligare 440 milj. kr., varav högst 125 milj. kr. aktuellaprojekt i , i samband med förslag till särskilda regionalpolitiska insatser i m. m. 1987/88:86bil. AU 19, rskr.347), dels ytterligare 35 milj. kr. för fortsatt medverkan i Boliden AB:s gruvprojekt (prop. 1988/89:25 bil. 7, AU 8,rskr. Jag har fidigare (avsnitt 3.4) föreslagitatt regionalpolitiskt stöd inte längreskall användas för ombyggnad av outnyttjade bostadslägenheter i Kimna. Den regionalabalansen har, som jag tidigare framhållit, förbättrats i så gott som hela . Företagensinvesteringsvilja och stora efterfrågan påarbetskraft ger dem goda motiv att, även utan statligt stöd, söka sig till de områden i landet där det finns arbetskraft. Motden bakgmnden bör det nu varamöjligt för de myndigheter som beviljar stöd att, genom en prioriteringav de mest angelägna projekten, uppnå minst samma goda effekt med det regionalpolitiska företagsstödet somunder tidigare är med de resurser som kommer att stå till förfogande. Jag föreslår dockatt regeringen uppmärksamt följer utvecklingen av medelsbehovet på anslagetunder innevarande budgetår och prövar behovet av ytterligare medel på tilläggsbudget. Med hänvisning tillvad jag anfört beräknar jag ett sammanlagt medelsbehov för de ändamålvartill medel anvisas över detta anslag på 362 milj. kr. för /90. Häravberäknar jag högst 70 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att tillLokaliseringsbidrag m. m. för /90 anvisa ett reservationsanslag på . 1987/88 Utgift 160 395 619Reservation 630 117 291' 1988/89Anslag 200 000 000 1989/90 Förslag100 000 000 ' De medel som vid budgetårsskiftetinte var ianspråktagna genom beslut uppgicktill 212,1 milj. kr. Över anslagetanvisas medel för lokaliseringslån. Till skillnad mot lokaliseringsstöd i formav lokaliseringsbidrag belastas detta anslag även med utgifter förlokaliseringslån som beviljas av länsstyrelse. Jag har tidigare(avsnitt 3.4) redogjort för utfallet av stödverksamheten . Under budgetåret1987/88 har beslut om lokaliseringslån fattats för 276,1 milj. kr. Någon subvention i samband med långivningen förekommer inte längre. Under budgetåret1987/88 har 160,4 milj. kr. utbetalats i lokaliseringslån. 1988/89:100 I räntor ochavbetalningar har under budgetåret 188,9 resp. 404,2 milj. kr. Utestående belopp vid låntagareskonkurs var 36,3 milj. kr. och eftergivetbelopp i samband med företagsrekonstruktioner uppgick till 28,4 milj. kr. Utestående fordringar pålokaliseringslän uppgick till 1937,1 milj. kr. räknar med att beslut omlokaliseringslån under /90 kommer att fattas för 360 milj. kr.Verket räknar med att utbetalningarnakommer att uppgå till 350 milj. kr. Som jag tidigare framhållit bör det med hänsyn till bl.a. företagens investeringsvilja och efterfrågan på arbetskraft vara möjligtför de myndigheter som beviljar stöd att, genom en prioritering av de mestangelägna projekten, uppnå minst samma goda effekt med det regionalpolitiskaföretagsstödet som under tidigare är med de resurser som kommer att stå tillförfogande. Förlokaliseringslån under /90 beräknarjag - med hänsyn bl. a. härtilloch till beslutsreservationens storlek medelsbehovet till 100 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att tillLokaliseringslån för /90 anvisa ett reservaUonsanslag på lOOOOOOOO kr. Regionala utvecklingsinsatser m. m. 1987/88 Utgift 594 518 000 Reservation 746 579 000' 1988/89Anslag 690 000 000 1989/90 Förslag690 000 000 ' De medel som vid budgetårsskiftetinte var ianspråktagna genom beslut uppgick till ca 57 milj. kr.att jämföras med ca 45 milj. kr. Från anslagetbetalas utgifterna för av länsstyrelserna beslutade lokaliserings- ochinvesteringsbidrag, för företagsutveckling, för glesbygdsstöd i form av stöd tillföretag, kommersiell service, intensifierade kommunala sysselsättningsinsatser (IKS) och samhälleligservice samt för regional projektverksamhet. För innevarandebudgetår disponerar länsstyrelserna av fördela demedel 647 milj. kr. för nämnda ändamål, varav högst 143 milj. kr. får användas till regional projektverksamhet. Vid fördelning av medlen inom länenoch mellan olika ändamål skall länsstyrelserna särskilt beakta beho- 152 vetav ökade insatser i stödområdena A och B, i glesbygder och skärgår- Prop.1988/89: 100 dar. Från anslagetbetalas vidare utgifterna för teknik- och kunskapsspridning iregionalpolitiskt prioriterade regioner samt för konsult- och utredningsinsatser.För dessa ändamål har 33 milj. kr. Från anslaget har under innevarandebudgetär också 7 milj. kr. i särskilda bidrag till utvecklingsfondernai stödområdeslänen lämnats. Under budgetåret1987/88 fattade länsstyrelserna beslut om sammanlagt 652 milj. kr. medföljande fördelning mellan ändamålen: - lokaliseringsbidragoch investeringsbidrag 252 Länsstyrelserna beräknar i sina anslagsframställningaratt medelsbehovet för regionala utvecklingsinsatser kommer att öka med 227 milj. kr. för /90. Verket begär en ökning av medlen för konsult- ochutredningsinsatser samt av de särskilda medlen till utvecklingsfonderna istödområdeslänen från sammanlagt17 till 24 milj. kr. Genom beslut om regionalpolitiken (prop.1984/85:115, AU 13, rskr.354) har länsstyrelserna möjlighet att inom en given medelsram använda medlentill tidigare nämnda ändamål. I samband medriksdagsbehandlingen av tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1988/89 (prop. 1988/89: 25 bil. 7, AU 8, rskr. 76) konstaterade utskottetatt framställningar om ytterligare medel på detta anslag avseende budgetåret1988/89 förelåg från vissa länsstyrelser. Utskottet fömtsatte att regeringenföretar en samlad prövning av redan gjorda och senare inkommandeframställningar från länsstyrelserna om medelstillskott och därefterhos aktualiserar den anslagsförstärkning som kan visa sigbehövlig för att tillgodose projekt som framstår som angelägna och inte lämpligen kan finansieras iannan ordning. Jag föreslår attregeringen med uppmärksamhet följer utvecklingen av medelsbehovet på detta anslag underinnevarande budgetår och därvid även prövarbehovet av tillskott på anslaget på tilläggsbudget. De särskilda medlentill utvecklingsfonderna i stödområdeslänen bör i fortsättningen anvisas fråndet under tolfte huvudtiteln upptagna anslaget B 8. De stödinsatsersom sker med medel från anslaget bör i övrigt ha sammainriktning som under innevarande budgetår. Jag beräknar det sammanlagdamedelsbehovet till 690 milj. kr. 1988/89: 100 Jag hemställer att regeringen föreslår att till Regionalautvecklingsinsatser m. m. för /90 anvisa ett reservationsanslag på . Täckande av förluster på grund avkreditgarantier till företag i glesbygder m. m. 1987/88 Utgift 12 872 055 1988/89 Anslag 1 000 1989/90 Förslag 1 000 Från anslagetbetalas utgifterna för att infria statliga garantier för län fill företag i glesbygderoch för lån till kommersiell service enligt förordningen(1985:619) om glesbygdsstöd. Vidare betalas utgifterna för att infriagaran-fier för lån som har lämnats enligt förordningen (1979:638) om stadigtstöd fill glesbygd (upphävd1985:619), enligt förordningen (1973:608) om statligt stöd till kommersiell service i glesbygd(upphävd 1980: 877) samt enligt förordningen(1976: 208) om statligt stöd till skärgårdsföretag och förordningen (1978:465) om särskilt stöd tilllantbmksföretag i vissa glesbygder (upphävda 1979:638). Samtligalänsstyrelser utom de i och har lämnat anslagsframställningar. Sammanlagtföreslär länsstyrelserna en engagemangsramt. o. m. /90 pä 201 milj. kr. Den Ijuli 1985 skedde en övergång fill engagemangsram istället för årliga beslutsramarför kreditgarantier till företag i glesbygder m. m. 1984/85:115, AU 13, rskr. Engagemangsramenskall successivt byggas upp fillsden uppgår till 290 milj. kr. Länsstyrelsernas utrymme för ny kreditgivning skapas dels genom amorteringar avlän med statliga kreditgarantier sombeslutats efter , dels genom den successiva uppbyggnaden av enengagemangsram för resp. län. Förluster till följd av infriade garanfier gerinte utrymme för ny garantigivning. För tiden fram t. o.m. /89 är engagemangsramen fastställd till 155 milj. kr. Ramen bör förtiden fram t. o. m. /90 utökastill 175 milj. kr. Anslaget bör för nästa budgetär tas upp med oförändratbelopp, . Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. medge att statlig kreditgaranti förlån till företag i glesbygder och för lån till kommersiell service färbeviljas i en sådan omfattning 154 attdet sammanlagda beloppet för utestående garantier som beslutats Prop.1988/89:100 efter den 1 juh 1985 uppgår fill högst175000000 kr.. Bil. 2. till Täckande avförluster på grund av kreditgarantier tdl företag i glesbygder m. m. /90 anvisa ett förslagsanslagpå . Ersättning för nedsättning avsocialavgifter 1987/88 Utgift 376 000 000 1988/89 Anslag 350 000000 1989/90 Förslag 395 000 000 Frän anslaget, som disponeras avriksförsäkringsverket, täcks bortfall avavgiftsinkomster till följd av fillämpningen av lagen (1983: 1055) om nedsättning av socialavgifter och allmänlöneavgift i . Enligt denna lagskall den procentsats efter vilken arbetsgivar- resp. egenavgiftersammanlagt utgår, enligt lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter frånarbetsgivare, sättas ned för verksamheter inomvissa näringsgrenar som bedrivs i . För nedsättning av egenavgifter gällerbestämmelserna i uppbördslagen (1953:272).Berörda näringsgrenar är gruvverksamhet, tillverkning, pro-duktionsvaminriktad partihandel,uppdragsverksamhet samt hotell-, pensionats-och campingverksamhet. Ett särskilt bidrag till kostnaden för arbetsgivaravgifterna lämnas när sysselsättningen ökar.Utgifter för detta bidrag belastar anslaget D7. De verksamheterinom nämnda näringsgrenar som bedrivs i Svappa-vaara samhälle är befriade fränsocialavgifter och allmän löneavgift 31 december 1993. Verketberäknar, med utgångspunkt från utfallet , utgifterna för ersättning för nedsättningav socialavgifter för innevarandebudgetär till 376 milj. kr. Verketräknar med i stort samma volym för nästa budgetår. Med en löneuppräkning på 5 %fram till nästa budgetår blir medelsbehovet enligt verket 395 milj. kr. Jag beräknar bortfallet av avgiftsinkomster genomnedsättning av socialavgifter och allmän löneavgift i till 395milj. under nästa budgetår. Jag hemställer att regeringen föreslår att tillErsättning för nedsättning av socialavgifter för /90 anvisa ett förslagsanslag på395000000 kr. Sysselsättningsstöd Prop.1988/89:100 1987/88 Utgift 224 046 471 "" ' 1988/89 Anslag 159 000 000 1989/90 Förslag 165 000 000 Över anslagetanvisas medel för sysselsättningsstöd samt för de bidrag till kostnader förarbetsgivaravgifterna, som under vissa förutsättningar lämnas till verksamheter i Norrbottenslän. Genom riksdagensbeslut om regionalpolitiken (prop. 1984/85:115, AU 13, rskr. 354) höjdessysselsättningsstödet i samfiiga stödområden fr.o.m. är 1985. beslöt riksdagenatt avskaffa sysselsättningsstödeti stödområde C från (prop. 1986/87:100 bil 14, AU 13, rskr. Jag har tidigare (avsnitt 3.4) redogjort för utfallet av verksamheten medsysselsättningsstöd . beräknar medelsbehovet för deändamål vartill medel beviljas över anslaget fill 165 milj. kr. Jagberäknar i likhet med statens industriverk det totala medelsbehovet /90 till 165 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att tillSysselsättningsstöd för /90 anvisa ett förslagsanslag pä165000000 kr. Expertgruppen för forskning om regionalutveckling 1987/88 Utgift 4 306 000 Reservation 566 000 1988/89Anslag 4 300 000 1989/90 Förslag 4 414 000 Från anslaget betalas utgifterna förexpertgruppens för forskning om regional utveckling verksamhet. Expertgruppen för forskning om regional utveckling Expertgruppen beräknar medelsbehovet till . I proposition 1984/85:115 om regional utveckling ochutjämning redovisa desbehov av forskning som kan bidra till att förbättra kunskapsunderiaget 156 förregionalpolitiken och det angelägna i att synsätt och resultat från Prop.1988/89:100 forskningen fär en bredspridning till olika användargrupper. Den roll som Bil. 12 expertgmppen bör hai dessa avseenden som länk mellan forskningen och användare av forskningens resultat redovisadesockså. Som exempel på expertgruppensverksamhet kan nämnas att den regionalpolitiska utredning (dir. 1987:48) har analyseratdrivkrafterna bakom den regionalautvecklingen samt gjort bedömningar av 1990-talets regionala problembild. För budgetåret1989/90 bör anslaget tas . Jag hemställer att regeringen föreslär att till Expertgruppen för forskning omregional utveckling för /90anvisa ett reservationsanslag på . Kapitaltillskott till en utvecklingsfond förVästnorden 1987/88 Utgift 8 056 0001988/89 Anslag 2 000 000 1989/90 Förslag 2 400 000 Från anslagetbetalas kapitaltillskott till en nordisk utveckhngs-fond för Västnorden Vid nordiskaministerrådets (samarbetsministrarna) möte den 19 augusfi 1986 undertecknadesett avtal och stadgar för en nordisk utvecklingsfond för Västnorden. Avtaletoch fondens stadgar trädde i kraft . Utvecklingsfonden skallfrämja utvecklingen av ett allsidigt och konkurrenskraftigt näringsliv i Västnorden (,och ). Fondens grundkapital skall uppgå till ett belopp sommotsvarar 14,1 milj. US dollar varavSverige skall svara för 5,4 milj. US dollar. Utbetalning till fondenskall ske fram till och med . För den förstainbetalningen till fonden, avseende perioden den 1 mars 1987-den 29 februari1988, har anvisat medel på tilläggsbudget I till statsbudgetenför /87 (prop. 1986/87:25 bil. 9, AU 9, rskr. Det belopp som enligt avtalet skallinbetalas per är , vilket motsvarar ca 2,4milj. kr., varför anslaget för budgetåret1989/90 bör tas upp med detta belopp. Jag hemställer att regeringen föreslår att tillKapUaltillskott till en utvecklingsfond för Västnorden för /90 anvisa ett förslagsanslag på2400000 kr. 10 Bergslagsdelegationen 'OP-1988/89:100 1989/90 Förslag 3000 000 Jag har tidigareredovisat mofiven för ett resurstillskott till Bergslagsde-legafionen. Jagberäknar att 3 milj. kr. behövs för att täcka förvahningskostnader m. m. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Bergslagsdelegationen /90 anvisa ett reservafionsanslag på . Invandring m.m. Prop.1988/89:100 I statsbudgeten för innevarande budgetår har anslag fillInvandring m. m. anvisats under tionde huvudfitelns littera D. Med hänsyn tillatt de regionalpolitiska frågorna och anslagen förts över till tionde huvudtitelnoch fått beteckningD, ändras Invandring m. m. till beteckningen littera E. Anslag har underinnevarande budgetär anvisats enligt följande: Överföring ochmottagning av flyktingar m. m. Ersättning tillkommunerna för åtgärder för flyktingar m. m. Ombudsmannen motetnisk diskriminering m. m. I oktober 1987tillkallade jag, efter regeringens bemyndigande, en särskild utredare () med uppdrag att lämna förslag om den framtida organisationen (). Utredaren har slutfört sitt arbete och avlämnatett principförslag den och ett slutligt förslag den 4 juli 1988om verkets framtida arbetssätt och organisation.