prop · GC03116 · 1988-12-31 00:00:00 — Högstanaturskyddsvärde åsattes fem av dessa. Nio vattendrag åsattes näst högstanaturskyddsvärde. Inventeringens omfattning medgav dock inte undersökning avsamtliga vattendrag med den angivna vattenföringen, varför helhetsbilden avåarna i länet är ofullständig. Detta kom senast till uttryck vidden nämnda ansökan om utbyggnad av Mångmanån och utgör en stor svaghet vidförhandlingarna med . Föratt i viss mån förbättra kunskapsläget, planerar att under trefältsäsonger , företa en vattendragsundersökning med mer allmänbiologiskinriktning, där tyngdpunkten kommer att ligga på de limniska förhållandena.Undersökningen avser omfatta totalt ett femtiotal åar i länet. Bildenav vattendragens påverkan i länet genom regleringar har förbättrats väsentligtgenom damminventering. Arbetet redovisar 300 besökta dammlägen(till stor del utrivna flottningsdammar). Materialet ger en klar antydan omatt antalet "orörda" vattendrag är mycket få i länet. I redovisningenhar bedömningen av tänkbara lägen för minikraftverk utgått, då sådanaavvägningar krävt fackkunskaper och resurser, som inte kunnat disponeras vidgenomförandet av inventeringen. Länsstyrelseni får efter att ha hört kommunerna i länet lämna den begärda redovisningen.Projekt som behandlats av vattenkraftberedningen eller regeringens planför genomförande av vattenkraftutbyggnad har inte tagits med. Kommunernasfysiska planering omfattar ännu inga ställningstaganden för de områden somberörs av här redovisade vattenkraftprojekt. 1länet pågår utbyggnad av följande objekt. Kvarnströmmeni Ljusnan, kommun. Ersättning av tidiga re kraftverk. Det nya kraftverket får en effekt på 750 kW. 7 1988/89. tionen beräknas till 3,7GWh. Motstående intressen - i första hand fiske. 1988/89: 116 . Billstaån,Hackas, kommun mellan sjöarna Näkten och (Indalsälvensvattensystem). Ersättning av gamla kraftverk. De nya kraftverken får en effektpå totalt 840 kW. Beräknad årsproduktion 5 GWh, varav nyproduktion 3,2 GWh.Inga uttalade motstående intressen. Foskvattsånuppströms Hotagen i (Hårkan-lndalsäl-ven). Nyexploatering medtvå kraftverk, och Lövhöjden. Anläggningarna får en effekt på 5,8resp. Den totala produktionen beräknas till 35 GWh . Regleringenväntas ge ett tillskott på 12,7 GWh i Hårkan och . Motståendeintressen lokal opposition främst beträffande fiske. Prövningenligt vattenlagen pågår av följande projekt. Kall, Åre kommun (). Exploatör Rimojokk KraftverkKommanditbolag. Kraftverket avses få en effekt på 1 500 kW och ge en årligproduktion av 8 GWh. Projektet avser nyexploatering och har mött starkamotstående intressen. Såväl kommunen som berörd sameby, ,, , planverket och kammarkollegiet harifrågasatt lämpligheten. Anläggningen avses utföras inom område som bedömtsvara av riksintresse för det rörliga friluftslivet. Ån är av stor betydelse förfritidsfisket i en region där flertalet stora vatten exploaterats förvattenkraft. Vattendomstolenvid har ogillat ansökningen. Vattenöverdomstolenhar gett bifall till projektet. Detta beslut har överklagats till HögstaDomstolen som dock ännu inte har kommit med något avgörande. IHovermoån, kommun () avses ett befintligt kraftverk på 50 kWbyggas ut till 250 kW. Ägare är en grupp enskilda personer. Enligt kommunenbedöms inte projektet stå i konflikt med motstående intressen. RimojokkKraftverk Kommanditbolag har vid samråd med redovisat intresse förnyexploatering av ytterligare tre åar i Kall, Åre kommun. Dessa projektGråsjön, Kjolån och Flesån bedöms möta samma motstående intressen som ovanredovisats för projektet . Länsstyrlsenhar skrivit till samtliga kommuner i länet och anhållit om redovisning ienlighet med promemorian. Flertalet kommuner har svarat. Dessutom har enskrivelse kommit från Develop såsom ägare till huvuddelen avvattenkraften i . Demindre vattenkraftsprojekt som har aktualiserats eller som senare kan komma attaktualiseras kan mycket översiktligt redovisas enligt följande. iBeslut om utbyttnad har inte tagits ochär osäkert med hänsyn till kostnaderna. Projektet är osäkert. Projektet har översiktligt studerats. Prop.1988/89:116 Bilaga 1.3 Beslut ej fattade. Projektet är osäkert. Ett minikraftverk är aktuellt for en ombyggnad. Kommunenhar samrätt med . finns fyra mindre vattenkraftverk, nämligenBruksforsen, Sågfor-sen, Fredriksfors och Älglund. Enligt uppgift har inlett enförundersökning. Rimojokk Kraftverk KB har tidigare gjort förundersökning. Rimojokk Kraftverk KB har hos ansökt omtillstånd. har med stöd av II och 19§§ naturvårdslagen beslutatatt Paubäcken skall vara interimistiskt naturvårdsområde. Develop har vissa översiktliga planer fören utbyggnad i älven. 1 övrigtär inte fler utbyggnader av den här omfattningen kända för . Tidenhar inte medgett att redovisningen gjorts fullständigare . iNorrbottens län: Prop. 1988/89: 116 Länsstyrelsenredovisar' i det följande först de utbyggnader som skett ° undersenare tid liksom de företag som prövats men inte fått tillstånd eller av andraskäl ännu inte blivit utförda. Därefter redovisas de uppgifter om aktuellautbyggnader som fått kännedom om genom kontakter med kommunernaoch kända byggare. Slutligen redovisas en översiktlig beskrivning av den inverkanpå motstående intressen som utbyggnaderna kan ha och eventuellaställningstaganden i kommunernas fysiska planering för berörda områden samt ensammanfattande bedömning av . Utbyggnaderoch prövningar av mindre vattenkraftverk Möjligheternaatt bygga ut mindre vattenkraftverk i har undersökts av fleraintressenter. Visst statligt stöd har utgått till vissa av de projekt somutförts. En sammanställning av projekt som behandlats redovisas i tabell 1 ochkartbilaga 1. Genomkontakter med kommunerna i länet samt med företag som visat intresse förutbyggnader av denna typ har framkommit ett begränsat antal projekt, som kanbedömas ha en viss aktualitet. De har sammanställts i tabell 2 och anges påkartbilaga I. Inverkanpå motstående intressen Naturvård Deströmmande vattendragens ekologiska funktion Detnorrbottniska skogslandet haren relativt artfattig flora och fauna. Det ärvattendragen som fungerar som livgivande pulsådror i landskapet.Strandområdenas frodigare vegetation och rikare djurliv utgör en kraftigkontrast mot de mer monotona och fattiga skogsmarkerna. Skogsbruket har oftagjort särskilda naturvårdssatsningar genom att lämna skog i anslutning tillvattendragen. Deströmmande vattendragens högre artrikedom orsakas av flera faktorer. Ettnaturligt vattendrag har en speciell flödesrytm med årstidsbundnavattenståndsvariationer. Detta skapar många fler mikrobiotoper med varierandegrad av vattenhalt i marken. Flödestopparna medför även att strandområdenagödslas vilket gör att vinterfödan (bark) för t. ex. hare och älg blirkvalitativt bättre än på intilliggande marker. Vid spårinventeringar vintertidhar det också klarlagts att antalet spår av däggdjur vid vattendrag är mångagånger högre än i omgivningen. Vattendragensstora betydelse för faunan och höga artrikedom för växterna gör attnaturvärdena som regel är högre än för omgivande marker. LJttern- en hotad art Regeringenhar i förbundit sig att bevara uttern och dess viktigauppehållsplatser. I den pågående utterinventeringen framgår Tabeller och karta tas in som underbilaga 5 här. attmånga av länets vattendrag hyser utter. De låga halterna av PCB i norra /89:116 inland gör att överievnadsmöjligheterna för denorriändska Bilaga 1.3 uttrarna är betydligt större än för deras mersydländska artfränder. Från naturvårdssynpunkt är det därför av mycket stortintresse att vattendrag med utterförekomst bevaras intakta. Naturmiljönär ofta attraktiv vid tilltänkta minikraftverkslägen. Den ofta stora fallhöjdenpå relativt korta sträckor innebär att forsar och fall avlöses avlugnvattensträckor och bassänger. Landskapsbildmässigt har dessa delar av ettvattendrag höga värden. Fiskei strömmande och forsande vatten är en mycket attraktiv form av fiske. Inomdelar av länet där vattenkraftsutbyggnaden varit stor utgör de återståendevattendragen en mycket viktig rekreativ tillgång för ortsbefolkningen. Synpunkterpå inverkan på fisket har lämnats av fiskedelegation.Utbyggnader av mindre kraftverk i mindre vattendrag och biflöden till störreinnebär negativa verkningar för fisket. Inga fler kraftverk bör därför byggasut om de är till förfång för fisket. Det avgörande kriteriet bör vara om detfinns förutsättningar för reproduktion av öring och/eller harr. Återståendesådana reproduktionsområden är så värdefulla att de bör lämnas orörda. Om deändå byggs ut skall företaget som villkor för utbyggnaden åläggas att utförakompenserande åtgärder i andra vattendrag i trakten. Inverkningarpå motstående intressen som naturvärden och fiske bedömes allmänt vara störstvid utbyggnader i tidigare inte utbyggda vattendrag eller biflöden till utbyggdastörre älvar. Underlaget för att bedöma effekterna av de utbyggnader av sådanakraftverk som varit föremål för prövning har tagitsfram särskilt, i några fall med medverkan av . Någon meraomfattande sådan undersökning och granskning av skyddsvärdena finns dock inte iNorrbotten. Det är angeläget att ett sådant material tas fram och det börockså finnas som underlag för den kommunala översiktsplaneringen (se nedan). Någonnärmare uppföljning av effekterna ur naturvårdssynpunkt av de under senare tidutförda mindre kraftverken i tidigare inte utbyggda vattendrag har integjorts. Flertaletkommuner har redovisat aft några aktuella utbyggnader av mind re kraftverk inte är kända. Där utbyggnader skett efter 101 prövning har i några fallkritik riktats mot beslutet då tillstånd givits trots Prop. 1988/89:116 attkommunen varit emot utbyggnaden. Detta gäller Bodens kommun Bilaga 1.3beträffande Kvarnån övre och nedre och Krokfors och kommunbeträffande Miessaure. kommun har i översiktsplanearbetetkonstaterat att de kvarvarande strömmande vattnen har ett mycket stortkommunalt intresse. För att detta värde skall bestå krävs exploateringsstopp idessa vatten. Bedömningarav annat slag redovisas av och kommuner därför att tillståndvägrats av regeringen vid prövningen enligt vattenlagen av kraftverk i Kattanrespektive Teurajoki (biflöden till ). kommun är positivtill en utbyggnad av minikraftverk på platser där miljöpåverkan och konfliktermed annan aktivitet är acceptabla. Kommunen tillstyrkte ansökan om anläggandeav minikraftverk i Kattan. Genom det negativa beslutet beträffandeKattånprojektet har "luften i viss mån gått ur" kommunens engagemangbeträffande minikraftverk i kommunen, i och med att kommunen ansåg att det varett idealiskt projekt med minimala konflikter och liten miljöpåverkan. Pajalakommun bedömde utbyggnaden av Teurajärvi kraftverk vara lämplig och angelägendärför att en befintlig damm i mycket dåligt skick därigenom skulle ersättas?.v en ny damm. Andra möjligheter att förverkliga nödvändiga åtgärder för attfå en funktionsduglig damm bedömdes vara små. Arbetemed översiktsplaner enligt PBL i kommunerna har påbörjats. kommun har1988-06-22 antagit sådan plan med fördjupad översiktsplan för älvdal.Enligt planen skall sektorprogram för bl. a. kulturminnesvården, miljövårdenoch fisket tas fram. En revidering av översiktsplanen kan därför bli aktuell. Jokkmokkskommun har utarbetat ett förslag till översiktsplan som enbart i första handbehandlar vattenanvändningen i kommunen. har avgivit ettsamrådsyttrande om förslaget . Där anförs bl.a.: "Länsstyrelsenhar i beredningen av detta ärende haft underhandsöverläggningar med några avde departement som på olika sätt ansvarar för plan- och naturresursfrågornasbehandling samt regeringens energi- och miljöpolitik. Vid dessa kontakter harlänsstyrelsen fått stöd för uppfattningen att detta plandokument kommer attutgöra ett betydelsefullt underlag för kommande beslut enligt vattenlagen. Detär uppfattning att de miljövärden som spolieras vid en utbyggnadav planerade minikraftverk måste tillmätas stor vikt vid en vägning mot detekonomiska värdet av de energitillskott som erhålls. Länsstyrelsenbetraktar denna planprodukt som en delredovisning eller fördjupning av den kommande översiktsplanen. Genom att inte samtliga "allmänna intressen" i NRL (kap 2 och 3) finns behandlade i"vattenan vändningsplanen" kommer dess framtida värde i argumentationen mot en vattenkraftsutbyggnad vid en eventuell vattendomstolsprövning dock san nolikt att påverkas. Deområden som berörs av riksintresse för naturvård och friluftsliv samt Prop.1988/89:116 fiskets intressen är i huvudsak inarbetade i planförslaget. Enseparat Bilaga 1.3 underlagskarta med dessa sektorsanspråk redovisade ilämplig kartskala skulle förtydliga planeringsunderiaget. ärberedd att medverka i detta arbete. Denföreliggande planen kunde eventuellt också kompletteras med en beskrivning avandra motstående intressen till minivattenkraftutbyggnad. Graderingenav de olika vattendragens värde för lokal rekreation och turism i olika former(t. ex. kanoting) bör härvid kunna nyanseras ytterligare. En bedömning avvattendragens tillgänglighet (avstånd till tätorter och vägar) och på vilketsätt de nyttjas av kommuninnevånarna respektive turister bör beskrivas merutförligt. 1"vattenanvändningsplanen" redovisas inte några vattenområden ellerälvsträckor som är särskilt intressanta för kraftutbyggnad. Detta skulle utantvivel vara av stort värde vid en samlad bedömning av utbyggnadsfrågan." Övrigakommuner har inte hunnit så långt i arbetet med översiktsplaner enligt PBL attnågot ställningstagande av betydelse i detta sammanhang nu kan redovisas. Genombestämmelser i naturresurslagen är mycket stora delar av vattendragen iNorrbotten undantagna från utbyggnad för vattenkraftändamål. Vissaundantagsregler finns men de torde sällan vara tillämpliga. Devattendrag i övrigt som kan bli aktuella för byggande av mindre kraftverk ärvissa mindre vattendrag i kustområdet samt biflöden till de i stor utsträckningutbyggda huvudälvarna och och mindre fallhöjder idessa älvar (Jaurekaska, Arjeplogströmmarna). Enligt bedömninginnebär eventuella utbyggnader i inte utbyggda mindre vattendrag ochbiflöden till de utbyggda huvudälvarna stora risker för betydande störningarmed hänsyn till naturvärden, fiske och rekreation. En restriktivgrundinställning ska därför gälla i fortsättningen. Förbehållom regeringsprövning av sådana ansökningar torde böra göras i flertalet falldär inte endast obetydliga inverkningar på naturförhållanden m. m. bedömsuppstå. bör kunna aktivt verka för att sådana förbehållaktualiseras. Regeringen bör kunna ge en rekommendation om att detta bör ske. Beträffandede i tabell 2 angivna företagen bedömer , utan att någon slutligvärdering gjorts att de tre företagen i inte innebär särskiltstora negativa följder med hänsyn till naturvård och fiske medan utbyggnadennedströms är mera tveksam i brist på underiag för bedömningen. Vidden damminventering som utförts i länet på uppdrag av har 118 dammar besiktigatsvarav 39 dammar i . inventering, som är underslutlig bearbetning, har även befintliga vatten- Prop. 1988/89:116 kraftverkmed en minsta effekt på 100 kW redovisats samt även tekniskt Bilaga 1.3möjliga lägen för en framtida utbyggnad av vattenkraftverk med en minsta effektpå 100 kW". Avde i damminventeringen redovisade tekniskt möjligt utbyggbara vattenkraftverkenfinns tre med för kända utbyggnadsplaner, nämligen 1) Ulvakvarn i Fyrisån, kommun, uppströms de centrala delarna av . Ägaren till kvarn, kommun, fick i en vattendom bl.a. tillstånd att bygga ett vatten kraftverk med en effekt på 355 kW och en beräknad medelårsproduktion på 1,4 GWh. Arbetena med vattenkraftverket har ännu inte påbörjats. Byggandetav vattenkraftverket kommer inte att ändra de rådande vattenförhållandenauppströms Ulvafallet. 2) Strömsnäsi Sagan, , uppströms från E18:s korsning med ån. Ägare är och . finns en vattenturbin på 35 40 kW installerad i dammen. Den havererade dock . Ägarna håller på att renovera dammen. De har för avsikt att installera två turbiner som tillsammans skall ge en effekt på 170180 kW och en beräknad medelårs produktion på ca 0,7 GWh. Renoveringenav dammen kommer inte att innebära någon vattenståndsförändring gentemotnuvarande förhållande. Innanägarna påbörjade arbetena har kontakter tagits med , Enköpingskommun, fiskenämnden m.fl. Dammenhar tillsammans med gården ett kulturhistoriskt värde. 3) Ullforsi Tämnarån, , nedströms utloppet ur sjön . Fallrätten innehas av Bångbro kraft. Företaget har vissa planer på att bygga ett vattenkraftverk med en effekt på 240 kW och en meddårsproduktion på ca I GWh. Företaget har dock inte presen terat några konkreta planer. Samråd har ägt rum på platsen med represen tanter för eftersom man vill utnyttja en byggnad i bruks miljön till vattenkraftverket. VidUllfors finns en befintlig dammbyggnad. Bruksmiljön ingår i område avriksintresse för kulturminnesvården. För att en vattenkraftutbyggnad skallvara möjlig krävs hänsynstagandetill dessa,intressen. " Utdrag ur damminventering tas in som underbilaga 6här. 1988/89:116 Bilaga1.3 ert oco > > irt [/) 'C 'C (N r < :0 3 .5 m "Sb; "5 « = = = = CQ < 03 CQ GLSB GLSB GLSB GLSB (N (N r| r| cn" ri rl ( r (N r{ ("i, < (" <, rn rn rnrn rn rn ri ri ri I o|.s= «|.E : c 3 P 1 t/1 -i > OJ ~' u OO ra Nordk' Baggek Skägga o .i: .o a> ra t O fe mfb a: D itK iJou-uo-: Prop.1988/89:116 Bilaga 1.3 ;ra &T3 Är4 iJ CQ 'O 03 Z:0 S .S d C S = o .> u; > T-, 00 ra ra c 00 oog « S c oo f :0 "3 ... '(?i O U .fe JS i2 _1 03 N 03 CQ 03 < CQ NN 03 CQ _U NN 03 CQ OO -J J rj r.] cn 1) tn _1 a b. o FörklaringUU angivna klassificeringar Prop. Siffraföre punkt anger följande: 1. området har bedömts ha ett mycket stortnaturvärde, 2. området har bedömts ha ett stort naturvärde och 3. området harbedömts ha ett måttligt naturvärde. Siffra efter punkt anger vilkarestriktioner som erfordras för att naturvärdena skall bibehållas enligtföljande: .1 så omfattande restriktioner krävs att viss pågående markanvändningkan komma att försvåras, .2 det finns ett visst behov av föreskrifter beträffandemarkanvändningen och .i det är angeläget med ett särskilt hänsynstagande tillnaturvärdena vid den pågående markanvändningen. Värdetypskodenanger vad det är för typ av naturvärden i det aktuella området. B = botanisktnaturvärde, G = geologiskt, H = hydrologiskt, L = landskapsbildmässigt, K =kulturhistoriskt, Z = zoologiskt och S = sociah naturvärde. AAnläggningen av synnerligen stort kulturhistoriskt värde. Före eventuellförändring bör alltid antikvarisk myndighet konsuheras. Vidare skall störstamöjliga hänsyn tas till kringliggande miljö. BAnläggning av klart kulturhistoriskt värde. Eventuella förändringar bör ommöjligt ske i samråd med antikvarisk myndighet. CAnläggning av begränsat kulturhistoriskt värde. Klass1 Reproduktionsområden för Vätter- och Väneröring. Klass 11 Bestånd av lokalt storvuxen öring stortvärde för framtida fiskevårdsprojekt.Klass III Bestånd av stationär öring. Klass IV Gädd-och abborrvatten. Prop.1988/89:116 Bilaga 1.3 tfl (rt ert tfl C C C C c c c c E E E E o T3 T3 13 C C C C ra ._ cg ra ra ra ra tfl tfl tfl CCC (U (U cn cn cn cn U U. b. bM (U (U tn cn tn tn ira ira »ra -ra o o c c o " O u - r. . "t. Ö"0*0' o'o'o' o r_ rTrl -52 Z o. * * * * o 0,0-;Ov' tfn' r' tf-i v-, tfn sorn' I I I I OO O OO un Os so O 'o''o'o'' o' o' o' .2 rajrt fe 15 i: 5 "J _. tn -ra t- *- "3 rl ;aj5 C c ooert. f= K,-o c J t: t c>3U.3HcacDZ a;:0 XO cg Z b, C) (U c Prop.1988/89:116 Bilaga 1.3 roosoi r--rftf~»f*ntfn r- jc s: .c j= .cxij:>>xix;x:j=>>. j«; j j 00t0000"v-)00000 O m sO-------- Or--r-iOooooN E E oo, so r~- :'e'e"e'e'e''é"e''é'e'e"e "é OO r-i u-i rs| O O r n rj « v is ri ri T " rirr' rn "t *' ' ':5' irirn rjw-O-rj-OOOOO*©"* E En O -O "M3 o cfT o' rf rj oC t' r--' - O - O m' c t/) cklund cklund la-Hus ipparfo O RA CQ tn C tnO . cg t Q Q u _ra CQ L- U- tfl ra :0 :cg "O Se o o t; :g;2,-§-a. 5, c ° = l?lf tilltag. c c c otfc -siS w D -J j '.j j a; X ocqO . c c c ora ora .< tfl tf c ra :0 > c c 00 »- 1.. c c c o o .»ra . X JÖ tfl tfl 3 i/"- «a«ra tfl -ra .. r;:5:E 3 o >.15'rä = ra i _i .<.< _i ai X u. o r) r - mTfiAsorooos---------- ------ U.U.U,U.|X.U.U.U.U.U.U.U. Godkänd ur sekretessynpunkt för spridning avlantmäteriverket . Allmänt kartmaterial från Lantmäteriverket.Medgivande 89.0056. Prop.1988/89:116 Bilaga 1.3 KartblankettKOPPARBERGS LÄN Bilaga till Planerad utbyggnad av mindre vattenkraftverk Ber prod GWh/år Forsa (ombyggn) 19,6) Bäckebo (ombyggn) Storlugnet (ombyggn) (Kungsfors (ombyggn) 4,6) ((ombyggn) Prop.1988/89:116 Bilaga 1.3 ( )innebär att inga beslut om utbyggnad är fattade. 1988/89:Bilaga 1.3 Q > ra' .T3 O*. ra (t ra tfl *C "w > -o > U 'u J tfl T3 . u.i£ o :: su rN -j tf-j y_ -j stJ r-l SU QO "O rj so -g 00 -fOOH-OO 'V.RoO °.«J °°00 _ OO OO .-Os ..ostfnos < os tfnos r*nosos ..o\ .-os rsi o ' ii ii rsirs).- . so' OfDso' I ,u ostgo=g tfl o 'o" E ci ra ra b. b> O o ©'o' E E 5 5 O 'Ö' J J .: ji j j>: ooo oö-ö" E E E 5 55 S3ca << c c 1.. b. ra ra > > o -o -o 73 > :0 ra -a ra ra o > > C C > > :ra :ra U (L) 1988/89:116 Bilaga 1.3 o o o f-~ LlJ 03 3 3 "i-S s E < ° .= 5 .= 3£ a-2 D.-" tS ra .Si, E .H, E cg b- u?Z3 WZ2 CQi<<<< OCS03 t/) :0 :cg b- b, "O Q. :ra J c Jii c .ii t; flj -r; OJ TT c/) :ra c/3 :ra (/3 ;ra 8 1988/89. Kartbilaga 1 Prop. 1988/89: 116 Bilaga 1.3 Lägenfor behandlade mindre kraftverk enligt tab 1 1 Taipalc 7 Krokfors Skala 1:2 300000 20 40 60 Mindrekraftverk enligt tab 2 B Flarkån E Bjäckas Godkänd ur sekretessynpunkt för spridning av lantmäteriverket1989-03-17. 1988/89:116 Bilaga 1.3 Utdrag ur inventering av dammar i C-lan 1nedanstående tabell redovisas för respektive vattendrag antalet befintliga och möjliga lägen för kraftverk. För varje vattendrag anges den sammanlagdainstallerade turbineffekten och beräknade årliga medelenergiproduktionen ibefintliga verk samt den utbyggnad som bedöms vara tekniskt möjlig med minst100 kW effekt och uppskattad energiproduktion. Idenna inventering har det antagits att 1,5 gånger medelvattenföringen är enlämplig utbyggnadsvattenföring. Energi GW/Ar Energi GW/Ar 128/129 Mindreyattendrag ändring ivattenlagen (1983: 291) Härigenomföreskrivs att 9 kap. 3, 12 och 19 §§, 12 kap. 31 §, 13 kap. 47 § samt 15 kap.3 och I7§§ vattenlagen (1983:291) skall ha nedan angivna lydelse. 1988/89:116 Bilaga2.1 Föreslagen lydelse 9kap. Ersättningbestäms i pengar att betalas på en gång. Omdet finns skäl till det, får ersättning för skador till följd av företag förallmän flottled fastställas att utgå med årliga belopp. Om skadorna av ettsådant företag inte med säkerhet kan uppskattas på förhand eller om desannolikt inte kommer att uppstå , får den skadelidande hänvisas attframställa anspråk i den ordning som föreskrivs i lagen (1919:426) om flottningi allmän flottled. Grunderna för hur ersättningen skall beräknas skall dockanges om det är möjligt. Ersättningbestäms i pengar att betalas på en gång, om inte annat följer av andra ellertredje stycket. Omsärskilda bestämmelser som tillgodoser säkerheten hos en vattenanläggning harfastställts och skadorna tillföljd härav inte lämpligen kan uppskattas påförhand, får ersättningsfrågan i denna del uppskjutas för prövning i denordning som stadgas i 15 kap. 17 §. Medför omprövning enligt15 kap. 3, 4, 9 eller 11 § förlust av vatten eller fallhöjd eller inskränkningi rätten att reglera vattnets avrinning för tillståndshavare som omfattas avomprövningen utgår ersättning för förlusten eller inskränkningen, om annatinte följer av 14 §. Medför omprövningenligt 15 kap. 3, 4, 9 eller 11 § förlust av vatten eller fallhöjd ellerinskränkning i rätten att reglera vattnets avrinning för tillståndshavare somomfattas av omprövningen utgår ersättning för förlusten eller inskränkningen,om annat inte följer av 14 §. Ersättning utgår inte till den del förlusteneller inskränkningen är att hänföra till förbättring av en vattenanläggningssäkerhet. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. Medföromprövning enligt denna lag skada för annan än tillståndshavare som omfattasav omprövningen utgår ersättning härför. För mottagare av andelskraft gällerdock viss begränsning enligt 19 §.