prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — Prop.1988/89:100Bil. Myndighetsuppgifter, provningsverksamhet,m. Uppdragsverksamhet, m. m. Driftbidrae 9818000 + 741000 13400000 +1200000 + 1 200000 +1941000 Verksamheten vid statens maskinprovningar börför /90 beräknas med utgångspunkt i ett huvudförslag sommotsvarar en real minskning . /90 är första året i entreårig budgetplan. Den totala reala minskningen av anslaget bör fördelas med2, 2 och för första, andra resp. tredje budgetåret. Driftbidraget börräknas upp med . Jag har därvid räknat medkompensation för indragen tjänstebrevsrätt i den del som avsermyndighetsuppgifter. Jag är inte beredd att föreslå kompensation även i den delsom avser meddelandeserien. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Statensmaskinprovningar: Uppdragsverksamhet för /90 anvisa ettförslagsanslag på . 1987/88Utgift 1988/89 Anslag 1989/90 Förslag 5 337 000 5 718000 6109000 Under anslaget anvisasmedel för att täcka vissa kostnader för myndighetsuppgifter m. m. vidmaskinprovningarna. Anslagetbör föras upp med . exkl. pris-och löneomräkning. Med hänvisning till vad jag har anfört underpunkten F 9 beräknar jag anslaget till . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Bidrag till statens maskinprovningar för /90anvisa ett reservationsanslag på . Prop.1988/89:100 Bil. 1987/88 Utgift 1988/89 Anslag 1989/90 Förslag handhar uppgifterenligt växtförädlarrättslagen (1971:392)och utsädeslagen (1976:298). Nämndenfullgör de skyldigheter som åliggertillsynsmyndighet enligt konventionen för skydd avväxtförädlingsprodukter. organisation m.m.framgår av förordningen (1988:865) medinstruktion för statens växtsortnämnd. Anslaget bör inte beräknas med utgångspunkt i etthuvudförslag. Anslaget bör för /90 föras upp med 359000 kr.exkl. pris- och löneomräkning. 1988/89 Beräknad ändring 1989/90 (därav lönekostnader) Lokalkostnader (+ 9000) Jag har beräknat anslaget med utgångspunkt i etthuvudförslag motsvarande enreal minskning av utgifterna . Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att till /90 anvisa ett förslagsanslag på . Lantbruksstyrelsen, djurens hälso- ochsjukvård: Prop.1988/89:100 1987/88 Utgift 1988/89 Anslag 1989/90 Förslag Under anslaget tasupp ett formellt belopp av . till uppdragsverksamhet vid lantbruksstyrelsen för djurens hälso- och sjukvård. Lantbruksstyrelsenär central förvaltningsmyndighet för bl.a. ärenden om den allmänna hälso- ochsjukvården bland husdjuren, djurskyddet samt veterinärväsendet. Det åligger lantbruksnämnd att underlantbruksstyrelsen ansvara för distriktsveterinärorganisationen i länet, utövatillsyn över distriktsveterinärernas ochandra praktiserande veterinärers verksamhet, leda den regionala planeringenoch samordningen av djurens hälso- och sjukvård samt leda och samordna åtgärdermot djursjukdomar i den mån detta inte är en uppgift för . Antalet tjänster inomdistriktsveterinärorganisationen får uppgå till högst 390. äravpassad främst för att tillgodose behovet av sjukvård och hälsovård hos djurinom animalieproduklionen och hästar somanvänds i jordbruket och skogsbruket. Om djurskyddsskäl föreligger eller där annan veterinärvård inte kananvisas är distriktsveterinärskyldig att även utöva djursjukvård för övriga husdjur. skall i samarbete med främstden organiserade hälsokontrollverksamheten medverka vid förebyggande åtgärder. Iveterinärtaxeförordningen (1975:539) föreskrivs att vid varje förrättning som utförs aven distriktsveterinär utgår en särskild djursjukvårdsavgift, vars storlek bestäms av regeringen. Intäkterna av djursjukvårdsavgifter har för budgetåret1987/88 uppgått till 18,4 milj. kr. Antalet förrättningar har underåret sjunkit med . För /90 räknar lantbruksstyrelsen med 18milj. i influtna avgifter. För att verksamheteninte skall gå med underskott måste beloppen från kollektiv finansiering och införselavgifter öka. 1988/89 Beräknad ändring 1989/90 Prop.1988/89:100Bil. Veterinärutbildning m. m. hälso-och sjukvård Djursjukvårdsavgifter Kollektiva medel från Kostnaderna för djurens hälso- och sjukvårdberäknarjag för /90 till . Jag har därvid beräknat297000 kr. för vissa uppgifter i fråga om försörjningsberedskapen inomtotalförsvarets civila delar. Jag har beräknat att av merkostnaden 6 165000 kr.samt för ersättning för minskade djursjukvårdsavgifter av . för nästabudgetår bör jordbruksnäringen svara för . Återstoden eller 3436000kr. faller på staten och bör täckas av införselavgifter utanför fördelningsplanenoch från anslaget Bidrag till djurens hälso- och sjukvård. Jag hemställer attregeringen föreslår att tillLantbruksstyrelsen, djurens hälso- och sjukvård: Uppdragsverksamhet /90 anvisa ett förslagsanslag på . Bidrag till djurens hälso- och sjukvård 1987/88 Utgift 1988/89 Anslag 1989/90 Förslag 6392191 6 193000 6400000 Under anslaget anvisas medel för bidrag tilldistriktsveterinärorganisationen, anskaffning av viss laboratorieutrustning,främjande av förebyggande åtgärder samt stöd vid inrättande avflerveterinärstationer. Föredragandens överväganden Prop. Med hänvisning till sammanställningen under punkten F 12beräknarjag i 11 bidraget till . Jaghar därvid beräknat . för bl.a. veterinärutbildning inom funktionen Livsmedelsförsörjning m. m. som ingåri det civila totalförsvaret. Jag hemställer attregeringen föreslår att till Bidrag till djurens hälso- ochsjukvård för /90 anvisa ettreservationsanslag på . Bidrag till avlägsetboende djurägare för veterinärvård 1987/88 Utgift 1889 356 1988/89 Anslag 2000000 1989/90 Förslag 2050000 Under anslaget anvisas medel för attbestrida kostnader för veterinärvård för avlägset boende djurägare.Lantbruksnämnden disponerar medlen i enlighet med vad som framgår avveterinärtaxeförordningen (1975:539). Lantbruksstyrelsen föreslåratt anslaget uppräknas med50000kr. Anslaget bör /90 räknas upp med . Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att tillBidrag UU avlägset boende djurägare för veterinärvård för /90 anvisa ett förslagsanslag på2050000 kr. Bidrag till djurskyddsfrämjande åtgärder 1987/88 Utgift 2 943421 Reservation 1663 680 1988/89 Anslag 3 673000 1989/90 Förslag 4169000 Under anslagetanvisas medel för att bestrida kostnaderna för centrala försökdjursnämndens ochför de djurförsöksetiska nämndernas verksamhet. Under anslaget anvisas vidaremedel till forskning rörande alternativa och kompletterande metoder till djurförsök och för viss annan verksamhet inom försöksdjursområdet liksom vissa medel föratt bestrida kostnaderna förprövning från djurskyddssynpunkt av nya djurhållningsmetoder, inredningsdetaljerm. m. i stallar. För kommande ökat behov av begränsade projekt fördjurhållningsfrågor i ' ' praktisk tillämpning föreslårlantbruksstyrelsen en ökning av anslaget med . för att kunna medverka till att djurskyddslagens intentioner vad gällerdjurhållningsfrågor inom framför allt animalieproduktionens område skall kunnatillgodoses. Nämnden föreslåren ökningavmedelsanvisningen med , varav . avser ökade forskningsinsatser inom området alternativa ochkompletterande metoder till djurförsök, . avser ökade medel för attförfina, reducera och effektivisera försöksdjursanvändningen, 100 000 kr.avser initierande av ytterligare hälsoinventeringsprogram samt . avserkostnader för de regionala djurförsöksetiska nämnderna. Föratt främja forskning om bl.a. nya djurhållningsmetoder som krävs enligt djurskyddslagen föreslår jag attlantbruksstyrelsen erhåller , vilket innebären ökningavanslaget med . Med anledning avförsöksdjursnämndens yrkande om ökade forskningsinsatser villjag först erinra om att har bemyndigat regeringen att ikläda staten de ekonomiskaförpliktelser som följer av förlängning av ett avtal mellan staten ochläkemedelsindustriföreningen () om samarbete för att stödja viss forskningför att främja utvecklingen av alternativa och kompletterande metodertill djurförsök (prop. 1987/88:93, JoU 22,rskr. Bemyndigandet avser tiden till . Förlängning av avtalet har skett t. o. m. innevarandebudgetår. Detta innebär att statenoch LIF för innevarande budgetår satsar vardera . Jag räknar med motsvarande satsningar även för budgetåret1989/90. 1 avvaktan på den särskildaforskningspolitiska propositionen våren 1990ärjag inte nu beredd att ta ställning till någon förändring av gällande program. Nämndens anslag bör därförräknas upp på samma sätt som övriga forskningsanslag. Jag beräknar anslaget för nästa budgetår tillsammanlagt . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Bidrag till djurskyddsfrämjandeåtgärder för /90 anvisa ettreservationsanslag på . Utbildning och forskning Prop.1988/89:100 11 G 1. 1987/88Utgift 489864496 Reservation -43620017 1988/89 Anslag 482 817000 1989/90 Förslag 514097000 Från anslaget bekostas utbildning,forskning och försöksverksamhet samtdjursjukvård vid (). verksamhetbedrivs vid 53 institutioner, elva försöksdistrikt,en till Skara förlagd försöksgård,sex försöksparker samt ett antal jordbruksegendomar och fältstationer. 1.Huvudförslaget (-.) medför att satsningar på nya viktiga områden försvåras eller helt omöjliggörs. Ihuvudsak måste besparingar göras inom försöksområdet. I syfte att bl. a.säkerställa en långsiktig uppbyggnad av forskningen behövs en förstärkning avbasresurserna för forskning (-I- . För att säkerställaen god rekrytering till forskarutbildning bör en utbyggnad ske av antalet doktorandtjänster,forskarassistenttjänster och s. k. mellantjänster (-H4000000 kr. Den satsning pågrundläggande biologisk forskning som skett måste fortsätta genom bl.a. en fortsatt bioteknisk kompetensuppbyggnad(-f . Ökade resurserbehövs för forskning rörande alternativa odlingsformer ( + . ),luftföroreningsrelaterad forskning (+1000000 kr. ), livsmedelsforskning(+1000000 kr. ), vattenbruksforskning fisksjukdomar ( + .) samt till forskning kring djurskyddsfrågor(+1000000 kr. Med tanke påbioenergins långsiktiga betydelse och det behov av uthållig, stabilforskning som kan förutses bör ytterligare medel föras över från statens energiverk till SLU ( +4000000 kr. Med hänsyn tillöverföringen av huvudmannaskapet för propedeutis-ka kursen för agronomiestuderande från tillSLU bör anslaget räknas upp med I . Utökningen avantalet utbildningsplatser vid norra skogsinstitutet kräver tillskott av driftsmedel ( +500000 kr. Ökade resurserbehövs för att bibehålla utbildningens kvalitet inom denveterinärmedicinska fakulteten samt för återbesättning av tjänster och reell förstärkningmed ett antal tjänster (+ . Förnya utbildningsinsatser inom områdena miljö, bioteknik och livsmedel behövs . Frånanslagen till SIDA bör 500 000 kr.överföras till SLU för u-landsutbildning. 6 1988/89. Föredragandens överväganden Prop. För nästa budgetår bör medel för verksamhetenvid beräknas med utgångspunkt i ett ettårigthuvudförslag med en total real minskning av utgifterna . Liksom tidigarebör forskning inte omfattas av den resursminskning som huvudförslaget innebär.Däremot bör undantag inte göras för utbildningen och den centrala förvaltningen.Jag återkommer emellertid i det följande tillvissa förstärkningar av agronom- och veterinärutbildningarna. SLU har fortlöpandeprövat de olika utbildningarnas inriktning och har vidtagit åtgärder föromorientering till nya, aktuellaområden. Som ett led i en fortsatt omorientering har SLU i särskild ordningredovisat ett förslag till en ny utbildningsinriktning på bioteknik/livsmedelinom agronomlinjen. Även studentkårerna har framhållit behovet av att förnyautbildningen. Jag anser att det är angeläget att förslaget genomförs. Därvidbör det även prövas att utforma en bioteknikinriktning inom jägmästarlinjen.Jag har för ändamålet räknat ytteriigare 1 milj. kr. Ytterligare resursbehovfår tillgodoses genom omfördelningar. Med hänsyn tillveterinärutbildningens betydelse för en stärkt livsmedelskontroll och ettförbättrat djurskydd harjag räknat ytterligare 2 milj. kr. Jagräknar vidare med att anslaget tillSLU skall rymma de ökade kostnader för skogsteknikerutbildningen som SLU harredovisat. Till förslaget om ändrat huvudmannaskap för agronomlinjens propedeuliskakurs ärjag inte beredd att ta ställning. Följande planeringsramför statlig högskoleutbildning vid jordbruks-och skogsbrukssektorn bör gällaför nästa budgetår. Jag vill betona möjligheterna till omfördelningar inomtotalramen. Utbildningslinje/poäng ' Antalutbildningsplatser Agronomlinjen, 220 poäng 130 Hortonomlinjen, 220 poäng 25 Landskapsarkitektlinjen,220 poäng 30 Lantmästarlinjen, 40 poäng 140 Jägmästarlinjen, 200 poäng 60 Skogsmästarlinjen, 60 poäng 45 Skogsteknikerlinjen, 80poäng 135 Veterinärlinjen, 220 poäng 65 Djursjukvårdarlinjen, 40poäng 20 Det ökade intresset föralternativodling har motiverat regeringen att anvisa särskilda forskningsmedel tillskogs- och jordbrukets forskningsråd. Vidare har lantbruksstyrelsen inrättat ett råd för alternativodling. SLU har särskilda försöksytor till förfogande för alternativodling och har genom omfördelning inrättat en forskarassistenttjänst i alternativodling. För att möjliggöra en förbättring av SLU:s insatser på området har jag räknat y Därutöver är det angeläget att resurser inom berör- Prop.1988/89:100 da institutioner i ökad utsträckning orienteras till frågor som rör alterna- Bil. Den nyadjurskyddslagstiftningen ställer ökade krav på forskningsinsatser för bättredjurhållning m. m. I anslutning till beslutet om den nya lagstiftningen betonade regeringen ochriksdagen särskilt behovet av utvecklingsinsatserför en bättre miljö för värphöns. Dessa insatser bör kunna göras genom omfördelning inom tillgängliga resursramar. För att ge utrymme åt deforskningsområden som har prioriterats i SLU:shandlingsprogram för budgetåren 1987/88-1991/92 bör SLU fortsätta medomprövning och omfördelning av resurserna för forskning och forskarutbildning. En omfördelning inom en ram avca av de samlade forskningsresurserna bör ske under /90. SLUbör i nästa anslagsframställningredovisa effekten m.m. av genomförda omfördelningar. 1 linje med desenaste årens insatser för rekrytering av yngre forskare har jag räknat ytterligare I milj. kr. Regeringen har medstöd av bemyndigande föreskrivit ändrat ämnesinnehåll på tjänster som professor enligt följande (jfr prop.1966:1 bil. 10 s. 361, SU42, rskr. Frukt-och bärproduktion Trädgårdsvetenskap, särskilt markens och odlingssubstratensfysiologiska, kemiska och biologiska egenskaper Prydnadsväxtodling Trädgårdsvetenskap,särskilt tillväxt och utveckling vid odlingav trädgärds-växter Bakteriologi ,med särskild inrikt- ning på vitaminer ochspårelement Trädgårdsteknik, särskiltenergifrågor Trädgårdsnäringensbyggnads- och kli- Vid sidan avomfördelningar av forskningsresurser är omprövningen av professurer eller avämnesinnehållet i dem väsentlig för förnyelsen av forskningen. Denomprövning som gjorts vid SLU har i väsentligutsträckning inneburit en fokusering mot produkten i stället för som tidigaremot råvaran odlingsproblemen. Exempel på detta är professurer i växt-,trädgårds- och mjölkproduktlära. Tillsammans med tjänsterna i kemi och livsmedelshygienhar här bildats en god grund för verksamhet som skall tillgodose konsumenternasbehov av god livsmedelskvalitet. Fortsatta insatser på livsmedelsområdet börkunna ske genom omfördelningarav tillgängliga resurser. Sammanlagt böranslaget till SLU räknas upp med 31280000kr. till 514097000kr.Jag har därvid tagit hänsyn till attSLU får minskade kostnader för ekonomiskredovisning åt andra myndigheter m. m. Jag hemställer att regeringen föreslår att tillSveriges för /90 anvisa ettreservationsanslag på . Prop.1988/89:100Bil. Lokalkostnader m. m. vid 1987/88 Utgift 1988/89 Anslag 1989/90 Förslag 205 590984 236967000 240006 000 Från anslaget bekostas lokalhyror vidSveriges () ochersättningar till domänverkets fondför upplåten mark. Vidare redovisashär de byggnadsarbeten för SLU som tidigare redovisades under anslagetByggnadsarbeten vid SLU m. m. 1988/89 Beräknad ändring 1989/90 Huvuddelen av SLU:s lokalinnehav förvaltas avbyggnadsstyrelsen. Lokalbeståndet uppgår till ca 389000 m". SLU disponerar /89 ca 237 milj. kr. för lokalkostnader vilket motsvarar32% av anslagen till förvaltningskostnader och lokaler för SLU. Under föregåendebudgetår har ett antal mindre om- och tillbyggnader utförts vid till en kostnad av ca10 milj. kr. Byggnadsstyrelsenhemställer om 11 milj. kr. för mindre byggprojekt vid SLU m. m. /90. Några nya investeringsprojekt har inte föreslagits. Anslaget bör förnästa budgetår räknas upp med . Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att tillLokalkostnader m. m. vid för /90anvisa ett förslagsanslag på . Inredning ochutrustning av lokaler vid Prop.1988/89:100 m. m. Bil.11 1987/88Utgift 15 806 727 Reservation 22264366 1988/89 Anslag 15 400000 1989/90 Förslag 15 400000 Från anslagetbekostas inredning och utrustning av lokaler vid lantbruksuniversitetoch andra institutioner som har anknytning till forsknings- och försöksverksamhet inomjordbruksdepartementets verksamhetsområde. hemställer att 3,9 milj. kr. anvisasför inredningsverksamhet /90. föruniversitet och högskolor (UUH) föreslår att den för dess verksamhetsområdeavsedda anslagsposten för /90 beräknas till40 milj. kr. samt föreslår att nya kostnadsramar avseende bl. a.appliceringstekniskt centrum samt telefonväxlar vid SLU förs upp iutrustningsplanen. Jag föreslår att kostnadsramarna för nyinredningsbehovoch kompletteringar samt ersättningsanskaffningar m. m., som disponeras av och ,förs upp i inrednings- resp. utrustningsplanen med höjningar motsvarande prisomräkning.Detta innebär sammanlagda ramar förinredning av ca 36,8 milj. kr. och för utrustning av ca 102 milj. kr. Mot bakgrund bl.a.av de bedömda medelsreservationerna vid utgången av detta budgetår beräknarjaganslagsbehovet till . Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. bemyndigaregeringen att besluta om anskaffning av inredning och utrustning för lokaler vidSveriges m. m. inom de kostnadsramar som jag harförordat i det föregående, 2. till Inredningoch utrustning av lokaler vid lantbruks universitet m. m. för /90anvisa ett reservationsan slag på . Skogs- och jordbrukets forskningsråd 1987/88 Utgift 105 777 326 Reservation 33 499910 1988/89 Anslag 119 727000 1989/90 Förslag 126734000 Skogs- ochjordbrukets forskningsråd () skall enligt sin instruktion främjaoch stödja i första hand sådan grundläggande och långsiktig forsk ningsom gagnar skogsbruket, jordbruket och trädgårdsnäringen. Skogs-och jordbrukets forskningsråd Prop. har i samarbete med redovisatett förslag till ett programrörande fiskforskning och föreslår att rådet tillförs 7 milj. kr. SJFRhar redovisat ett förslag till forskningsprogram för den framtida renforskningen. föreslår att 5 milj.kr. tillförs rådet för detta ändamål. Internationellakontakter är av största vikt när det gäller forskningen inom skogs- ochjordbruksområdet. Särskilt kontakterna med EG är angelägna. SJFRföreslår att rådet tillförs 2 milj. kr. för detta ändamål. Jag tar först upp frågan om eiX fiskeforskningsprogram. ochfiskeristyrelsen har haft regeringens uppdrag att gemensamt utforma ett samlat,övergripande program för forskning och utvecklingsverksamhet på fiskets område. Uppdragethar redovisats i två rapporter med namnet Fiskforskning för Sverige.Rapporterna har remissbehandlats. Ensammanfattning av remissyttrandena finns tillgänglig i . 1 rapporternaframhålls att det är mycket angeläget att en kraftfull och samlad satsning påsvensk fiskforskning kommer i gång. Som särskilt nödvändigt anges en uppbyggnadav svensk kompetens inom vissa biologiska nyckelområden såsom genetik, fiskfysiologi,fiskekologi samt fisksjukdomar.Det påpekas att inte har någon betydande teknisk fiskforskning. Som särskilt angelägna områden förinsatser nämns fartygs-ochredskapsutformning, transportfrågor, distribution och produktutveckling. Även på det ekonomiska området föreslåsFoU-insatser. Det påpekas i rapporterna attfiskforskningen i är avsevärt mindre än i övriga nordiska länder om mantar hänsyn till ländernas storlek. 1 rapporterna redovisas en kartläggningav insatserna. Den är inte heltäckandemen kan sammanfattas enligt följande. Till den biologiska fiskforskningeninkl. vattenbruk går av statliga resurser ca 16 milj. kr., varav 4,8 milj. kr.från och 2 milj. kr. Till teknisk fiskforskning inkl. vattenbruket går ca 4 milj. kr. inkluderar inte den verksamhet som sker med egna anslag hos vissa avde anslagsgivande myndigheterna. Medräknat denna kommer insatserna upp ica 40 milj. kr. föreslår för sin del att den biologiska forskningen tillförs ytterligare 9 milj. kr., varav2 milj. kr. kan omfördelas inomredan befintligt anslag. föreslår för den tekniska och ekonomiskaforskningen ett tillskott av 9 milj. kr., varav 7 milj. kr. av nya medel över statsbudgeten och 2milj. I syfte att uppnå en bättre samordning ifråga om utnyttjandet av tillgängliga medel för fiskforskningföreslås i rapporten att får hu vudansvaret för samordningen av och medelstilldelningen tillforskningen. Avsikten är att skall ansvara för grundforskning och tillämpad 78 forskning ochfiskeristyrelsen för undersöknings- och utvecklingsverksam- Prop. 1988/89:100het. Via beredningsgrupper med personsamband kan tillräcklig samord- Bil. 11 ning åstadkommas även med andra anslagsgivaresverksamhet. Det föreslås även attfiskeristyrelsen får en representant i . Verksamheten skall bedrivas vid befintliga FoU-organ.1 förslaget diskuteras även ensamordning mellan befintliga organ i till en fiskeritekno-logiskforskargrupp. Remissinstansernahar rent allmänt varit i huvudsak positiva till förslagen irapporterna. Genom remissyttrandena tillförs förslagen en mängd värdefulla synpunkter på innehållet i ettframtida program för fiskeforskning.Förslaget till hur programmet skall organiseras tillstyrks av de flesta remissinstanser som har yttrat sig i frågan. Vadsärskilt gäller finansieringen motsätter sig de närmast berörda attprisregleringsmedel skall tas i anspråkeller att en allmän fiskevårdsavgift skall införas. För egen del anserjag att rapporterna och yttrandena över dem utgör en värdefull grund förplanering och ledning av den framtida forskningen och utvecklingsarbetetpå fiskets område. Det uppdrag som regeringen lämnade tillSJFR och syftade till en kartläggning av vilka insatser som görs och med denna som utgångspunktåstadkomma ett bättre resursutnyttjande genom en organiserad samordning.Rapporterna visar klart att en sådansamordning är nödvändig men också att den är möjlig. bör sålunda i fortsättningen hahuvudansvaret för att insatserna förgrundforskning och tillämpad forskning på fiskets område inkl. vattenbruket samordnas inom ett program som också ommöjligt bör rymma undersöknings- och utvecklingsverksamhet som fiskeristyrelsenbör ha ansvaret för. Härigenom underlättas samordningen ochöverlappningar kan undvikas. har enomfattande erfarenhet av att organisera FoU i dessa former genom sina insatser på jordbruks-, livsmedels- och skogsområdet.Denna erfarenhet är inte minst viktig när det gäller kontakterna med andra forskningsstödjande organ utanför SJFRoch vilka även i fortsättningen bör medverka ifinansieringen av FoU på det här området.Denna ansvarsfördelning överensstämmer väl med vad som redan gäller. harnämligen ansvaret för den grundläggande och tillämpade forskningen på vattenbrukets område och ansvarsområde är strikt avgränsattill utrednings- och utvecklingsverksamhet. Vad så gäller resurserna för programmetär jag inte beredd att förorda en så kraftigförstärkning som och har föreslagit. 1 första hand är det nödvändigt att tillgängliga resurser med programmet som underlag används målinriktat och effektivt. Det rör sig här enligt kartläggningen om ca 40 milj.kr. Därtill har under innevarande budgetår anvisats ytterligare resurser för marin FoU som i många fall kan ha betydelse på fiskets område. För egen del föreslår jag att verksamheten, förutom de 2 milj. kr, som är berett att omfördela, nu tillförs ytteriigare 2,5 milj. kr. Härav bör 2 milj.kr. Som jag har redovisat under punkten E 3 kommer fiskeri styrelsen därmed att under detanslaget förfoga över minst 1,4 milj. kr.