prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — Forskning kring hur ett framtida europeisktvägtrafikssystem baserat på modem informationsteknologi kommer att påverkasamhället ur bl. a. trafiksäkerhets-, miljö-, energi- och logistisk synvinkel är avcentral betydelse, och det är viktigt att kan få del av resultaten. Dettakräver svenska statliga resursinsatser eftersom våra forskare inte kan få del av för ändamåletavsatta EG-medel. Även och styrelsen för teknisk utveckling avserenligt vad jag erfarit att inom sina resp. ansvarsområden stöjda svenskaFoU-insatser inom DRIVE-programmet. Av regeringensfinansplan framgår alt särskilda resurser har avsatts för bl. a. svensktdeltagande i delar av EG:s forsknings- och utvecklingsprogram. Jag avser därför att föreslå regeringenatt återkomma till dessa frågor i vårens kompletteringsproposition. Beträffande demedel för energirelaterad transportsystemforskning från den treåriga energiforskningsramen somintegrerats i TFB:s ordinarie FoU-anslag förordar jag en minskning lill 3 milj.kr. för /90 i enlighet meddet forskningspolitiska beslutet . Jag har i denna fråga samrått medchefen för miljö- och . Utvecklingen inominformationsteknologin och telekommunikationsområdet har stor betydelse för samhälletoch inte minst för transportsektorn. Förnärvarande pågår diskussioner om initiering av ny framlidsinriktad forskningmed inriktning mot post- och telesektorerna. Studierna syftar bl. a. till breddad, långsiktig kunskapsuppbyggnad om samhällseffekterna av alternativa ulvecklingsscenarier på dessaområden. TFB är ett i förhållande till affärsverken obundetforskningsstödjande organ som därför enligt min mening är lämpligt attadministrera FoU-projekt med denna inriktning.Enligt vad jag erfarit kommer beredningen under /90 attinleda sådan verksamhet. Jag fömtsätter att denna FoU-verksamhet kan finansieras med medel dels från TFB:s anslag, dels från post-och televerken. BeträffandeTFB:sförvaltningskostnader vill jag anföra följande. Med de ökadeFoU-medel som beredningen erhållit genom de forsknings- resp. trafikpolitiska beslutenföljer ökad administration, vilket anstränger TFB:s begränsade kansliresurser hårt. Jaghar av detta skäl beräknat medel 182 för en nysekreterartjänst i enlighet med TFB:s förslag. Med en sådan Prop.1988/89:100 resursförstärkning bör dock enligt min mening TFB kunna tillämpaett Bil. 8 treårigt huvudalternativ för sina förvaltningskostnader med enav beredningen föreslagen reell nedskärning med 1,för /90. Jag har i mitt förslag beaktat dels atttjänstebrevsrätten föreslås slopad för TFBfr.o.m. , dels förslaget om upplösning av . Jag anser attberedningens medelsdispositioner för budgetåren 1990/91 och 1991 /92 böranpassas till den av mig föreslagna medelsnivån för FoU-ändamål ochföreslår mot bakgmnd av detta ramar på 24 resp. 17 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. till TransportforskningsberedningenTör budgetaret 1989/90 anvisa ett reservationsanslag på , 2. medgealt regeringen bemyndigar transportforskningsberedningen att beslutaom statligt stöd till forskning, utveckling och demonstrationsprojekt under budgetåren 1990/91 och 1991/92inom en ram av . J. övriga ändamål Prop.1988/89: lOO Bil.8 J 1. 1987/88 Utgift 1988/89 Anslag 1989/90 Förslag Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut () är central förvaltningsmyndighetför meteorologiska, hydrologiska och oceanografiska frågor. SMHIskall särskilt bedriva uppdragsverksamhet samt tillämpad forskning ochutveckling inom sitt verksamhetsområde. leds av enstyrelse. I styrelsen ingår generaldirektören och sex ledamöter som utses avregeringen. En av ledamötema är ordförande. SMHLs verksamhetfinansieras dels med bidrag direkt över statsbudgeten, dels med ersättning för uppdrag.Bidraget avser att täcka institutets myndighetsuppgifter.Uppdragsverksamheten skall ge full kostnadstäckning. Det ekonomiska resultatet av SMHLsverksamhet för /88, budgeten /89 och bedömningarna för1989/90 framgår av följande sammanställning. Prognos 1989/90 tkr. Uppdragsverksamheten ökar successivt och uppgår i dagtill av SMHLs totala omsättning på drygt 200 milj. kr. Särskilt prognosverksamheten har ökatkraftigt . Prognosverksamheten exkl. luftfarten omsätter förnärvarande ca 19 milj. kr. och beräknas vid oförändrade konkurrensförhållanden öka med ca 10 %per år. , som är institutetsstörsta uppdragsgivare, svarar för ca 40 milj. kr. Uppdragsverksamhetensökning ligger i linje med och regeringens krav på att institutet skallbedriva sin verksamhet på affärsmässiga gmnder.Detta fömtsätter enligt möjligheter att även vid konjunkturnedgångar bedriva utvecklingsarbete. hemställerdärför om att få avsätta överskott i rörelsen i enresultatutjämningsfond. För /88 uppgår överskottet till ca 1milj.kr. Utbyte av observationsdata sker dagligenöver hela världen via ett globalt telekommunikationssystem. Dessa data är tillgängliga för bl.a. 184 utländskaförelag som härigenom ges möjlighet att konkurrera med . 1988/89:100Eftersom den svenska vädertjänsten är den enda i som tar betalt Bil. 8för den s.k. basverksamheten innebär detta att gentemot andra, t. ex.utländska vädertjänster och företag, hamnar i en oförmånlig konkurrenssituation.SMHI vill uppnå en ökad affärsmässighet och utveckla denna del av verksamheten. Detta kräver enligt att konkurrensensker på relativt lika villkor. Av denna anledning vill ha möjlighetatl bilda elt aktiebolag. har (prop. 1980/81:149, s. 6, , rskr. 334)ställt sig bakom dåvarande föredragandens uppfattning alt de arbetsformer som gäller förvåra affärsverki så stor utsträckning som möjligt bör gälla även för . Jag anser att ettsätt att öka institutets ekonomiska beslutsbefogenheter är att i förening medett väl avgränsat ekonomiskt ansvar ge möjlighet att genom fonderingbalansera vinst/förlust i rörelsen. utvecklar fortlöpande sina produkter. Detta arbeteär resurskrävande och kräver enviss kontinuitet. Med en resultatutjämningsfond ges möjligheter altbedriva arbetet med att utveckla bättre produkter och produktionsmetoder även vid en eventuell tillfälligförsvagning av SMHLs resultat. skall enligtriksdagsbeslut (prop. 1984/85: 100 bil. 8, s. 141, , rskr. 207) successivtföra över en skälig andel av kostnaderna för sin basverksamhet till affärsverksamheten, så att fullkostnadstäckning uppnås. Detta innebär alt SMHLs uppdragsverksamhet blirdyrare än t. ex. utländska företagsprognosförsäljning här i landet. Framför allt kan detta bli ettallvariigt problem för . Institutelsaffärsutveckling är nära knuten till utvecklingen inom avanceradeteknologiområden som t.ex. radar och satellitteknologi. har uppmärksammatden ökande konkurrensen på prognosområdet. Situationen är den attsvenska och utländska företag har tillgång till väderdala som gör alt man ikonkurrens med kan bedriva prognosverksamhet på svenskt område. Jag anser detdärför viktigt atl underlätta SMHLs samarbetemed svensk industri på detta område. har i ensärskild skrivelse till regeringen tagit upp frågan om atl bilda ettaktiebolag. Jag anser av olika skäl det väsentligt med en väl fungerandevädertjänst i landet. När det gäller den svenska vädertjänstens affärs-inriktade del är detav stor betydelse att den ges möjlighet att ta upp konkurrensen på lika villkormed utländska vädertjänster. Ett sätt att uppnå detta är att låta SMHIkomplettera sin verksamhet genom att ingå som delägare i ett aktiebolag. Fömtsättningar för ett delägarskap är attbolaget skall driva försäljning och distribution av meteorologisk informationoch meteorologiska tjänster till kunder i samt annan därmed förenlig verksamhet. Samtli ga kostnader och intäkter som hänförsig till SMHLs engagemang i bolaget skall redovisas särskilt. Det ärdärvid angeläget med en klar avgränsning mellan och bolaget. För att tillgodose detta skall institutet i samråd 185 medriksrevisionsverket utforma regler som tillgodoser dessa behov. I Prop.1988/89:100 detta sammanhang utgår jagifrån att vinstmedel som hänför sig till statens Bil. 8 ägarandelinte automatiskt tillfaller . Jag har erfarit all bolagels säte skall vara i . Mol bakgrund av vadjag anfört föreslår jag alt staten genom får gå in som delägare i detta bolag.Initialt beräknas aktiekapitalet till totalt700 . Finansieringen av SMHL.s del av aktiekapitalet bör ske genom att balanserade vinstmedel i SMHLs rörelsetas i anspråk. Något tillskott från statsbudgeten krävs alltså inte. För att tillgodosesamhällets behov av en bättre anpassad väderservice beslöt (prop. 1983/84:125 bil.4, , rskr. 315) all anvisa medel pilotanläggning för ett framtida vädertjänstsystem Promis. förutsatte därvid atterfarenheterna av försöksverksamhetenredovisades för , vilket jag nu avser att göra. Av den lägesrapportsom har presenterat framgår alt projektet av skilda skäl harblivit försenat. Pilotanläggningen Promis kommer i början av år 1989att starta den operationella prognosproduktionen. Den operativa starten harföregåtts av en kartläggning av marknaden för korta detaljerade prognoser samtmarknadsföringen av dessa. T.o.m. budgetåret1987/88 uppgår SMHLs satsning i personella resurser i projektet till motsvarande 13,7 milj. kr. Vid tiden för beslutetom projektet beräknades SMHLs insatsi denna del till ca 9 milj. kr. Vid studier av simulerad prognosproduklionfann all en kraftfullare satsning än beräknat måste göras påproduktionsmelodik. Detta för att möjliggöra produktion av prognoser för ettstort anlal kunder. Jag noterar att redan har kunnat nyttiggöra en stor del av detta utvecklingsarbete i sinordinarie produktion samt all ovannämnda försening inte medfört ökadekostnader på statsbudgeten. Det framgår av SMHLsrapport alt pilotanläggningen haft en positiv industripolitisk effekt redan innan Promis operativa periodstartat. har som en följd av projektet utvecklat en central arbetsplats för vädertjänstproduklion,ett unikt satellitdatabearbet-ningssystemsaml en ny typ av dopplerväderradar. Av dessa produkter har framför alltdopplerväderradarn rönt stort intresse på världsmarknaden. har sålt elltrettiotal väderradarsystem till ett tiotal länder till ett sammanlagt värde avöver 100 milj. kr. Exportframgångenoch samarbetet mellan och har lett till att ca 100 personer arbetarmed meteorologiska system inomföretaget. avser atl inkomma med sin slutrapport om Promis-projektettill regeringen . har i ensärskild skrivelse till regeringen föreslagit att 97 milj. kr. anvisas under entioårsperiod bl. a. för en ökad satsning på miljöeffekt-forskning. Jag vill i dettasammanhang erinra om propositionen (prop. 1987/88:85, s. 170, JoU 23, rskr. 373) om miljöpolitiken inför 90-lalet. Föredraganden föreslår förstärkta resurserför all genomföra program för övervakning av miljökvalitet. Dessa kankomma även till del genom särskilda uppdrag från naturvårdsverket.Jag vill vidare erinra om all 186 regeringen i propositionen (1988/89:10, JoU 6, rskr. 58)om särskilda ålgär- Prop. 1988/89:100 der med anledning av algblomning och säldöd föreslår att30 milj. kr. 8 lill bl. a. forskning och övervakning. Jagförutsätter därför att naturvårdsverketoch samarbetar i dessa frågor. Jag konstaterar attde åtgärder som regeringen redan vidtagit är en god gmnd för SMHLs arbete på detta område.Jag förutsätter atl av berörda intressenter får uppdrag inom de områdendär institutet har särskild kompetens. Jagär därför inte beredd att föreslå några ytterligare medel till för denna verksamhet. Jag har i denna fråga samrått med chefenför miljö- och . Jag hemställer atl regeringen föreslår atl 1. till Sverigesmeteorologiska och hydrologiska /90 anvisa ettförslagsanslag på , 2. godkänna allSveriges meteorologiska och hydrologiska institut får inrätta enresultatutjämningsfond i enlighet med vad jag förordat, 3. godkänna altSveriges meteorologiska och hydrologiska institut får gå in som delägare i ett aktiebolag ienlighet med vad jag förordat. Bidrag till Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut 1987/88 Utgift 115963000 Reservation 2000000 1988/89 Anslag 117 686000* 1989/90Förslag 108 655000 * Varav 15,6 milj. (prisläge feb. 1987) forts över till Qärde huvudtitelnsanslag D 1. Flygforband: Ledning ochförbandsverksamhet. Vidare har av anslaget för /89 768 tkr. intestäUts till disposhion till följd av tillämpandet av en utgiftsram. Från anslaget betalas kostnaderna för SMHLsmyndighetsuppgifter. har redovisat ett huvudförslag enligt anvisningarna.För år 1989/90 har beräknat besparingen till ca 1,8 milj. kr. Härutöver har för budgetåret1989/90 begärt ökade anslag för följande ändamål. Konventionen förEumetsat gäller med nuvarande satellitsystem t. o. m. . Arbetetmed ett fortsatt syslem för vädersalelliter har emellertid påbörjats inomEumetsat. Kostnaden för del för det planeringsarbete som föregåridrifttagningen av nya satellitsystem har beräknat till 2,35 milj. kr. för budgetåret1989/90. En viktig fråga förSverige alt nu ta ställning lill är vad som händer när nuvarandesatellitsystem skall ersättas. De framtida europeiska satellitsy- 187 stemen kommermed all säkerhet innebära all del nuvarande geostationära Prop. 1988/89:100systemet ersätts med en ny generation sådana satelliter. Något polärt Bil.8 syslem inom Eumetsat finns inte men kommer all behövas förall komplettera s. k. Polar Platform. Den europeiskavädersatellitorganisationen bildades . , som ärmedlem sedan starten, förband sig då atl betala av de beräknade totala kostnaderna utjämnadeöver åren t. o. ni. Sedan startenhar inflationen medfört en ökning av det urspmngliga beloppet. betalningsprofil innebär alt vi är det enda landet vars årligabidrag beräknas på det ursprungliga beloppet. begär därför ett engångsbelopp på 6,84 milj. kr. som kompensationför inträffade och beräknade inflationseffekler. har vidare aviserat atl deleuropeiska väderprognoscentret ECMWF ibörjan av kommer att byta ut sin superdator. Datorbytet kommer att gemedlemsländerna en ökad årlig kostnad som för del beräknas till . Dessutom hemställer institutet omökade driftmedel till övriga datorinvesleringar. Anslaget för nästa budgetår bör beräknas med utgångspunkti SMHLs besparingsplan. Detinnebär bl.a. att besparingar på 1,84 milj. kr. bör kunna göras. Hänsyn har då också tagits till övergången till det s.k. Melcom-systemet, som jag redogjorde för i förraårets budgetproposition. Vad gäller denframtida meteorologiska verksamheten vill jag framföra följande. Jag anser att detär viktigt att ges en möjlighet att delta i det internationella arbetet.Sverige anmälde vid en mellanstatlig konferens sittintresse av att delta i den europeiska vädersatellitorganisationen syfte är att upprätta, underhålla och utnyttja europeiska operationellameteorologiska satellitsystem. Det internationella samarbetet ärväsentligt för alt fortsatt förbättra prognosverksamheten och för alt kunna bedriva en effektivvädertjänst. Kvaliteten på denoperativa vädertjänsten är helt beroende av tillgången till braobservationer. Meteorologiska satelliter som snabbt kan samla in information från de mest otillgängliga områdenapå jorden är i det sammanhanget ett väsentligt komplement till deobservationer som kan göras från marken. Redan i mitten av 1960-taletskaffade utmstning för att kunna ta emot salellitinformalion. IEumetsatkonventionen talas del om del initiala satellitsystemet. Konventionenbör således tolkas som att en fortsättning avses följa på nuvarande system. För att få enfullständig täckning av väderinformationsbehovet torde det bli nödvändigt för de europeiska ländernaatt utmsta egna geostationära och polära satelliter medmeteorologiska instmment. För närvarandeutnyttjas amerikanska polära satelliter. kommer emellertid i mittenav att gå över lill endast en s.k. Polar Platform. Detta innebär attäven de europeiska länderna måste skjuta upp en Polar Inom () planerar manatt lösa detta inom ramenför . avser därför att stå för utveck- lingskostnadema för en europeisk Polar Platform.Eumetsat avses utrusta denna med meteorologiska instmment och svara för deoperativa kostnadernaliksom även för följande satelliter. Kostnadema för systemet är ännu inte kända. Enligt SMHL.s beräkningar kan denårliga kostnaden för Eumetsatsamarbetet för del /91 komma atl uppgå lill i medeltal mellan 11 och 23 milj. kr.per år beroende på vilken fördelningsnyckelmedlemsländerna kommer överens om. Medlemsländerna diskuterar för närvarandefinansieringsfrågan. Det är därför inte möjligt att nu ta ställning till detframtida medelsbehovel. Delär emellertid av största vikt alt kan vara med och påverka hur elt framtida meteorologiskt satellitsystemskall vara utmstat och därmed kunna påverka kostnaderna för det. Den del avanslaget som avser Eumetsat bördärför för /90 inkludera det planeringsarbete som tas uppi den s.k. General och bl.a. avser det geostationära satellitsystemet MSG och ett polärtsatellitsystem. Eftersom finansieringsfråganför det framtida systemet inte lösts ärjag nu inte beredd att ta ställning lillSveriges engagemang i Eumetsat efter det atl den nya generationensatel-litertagits i bruk. Jagföreslåratt bidraget till Eumetsat /90 .bör uppgåtill 4,55 milj. kr. När del gällerSMHLs begäran om kompensation för inflationskoslna-derna konstaterar jag atl begäran avserbåde den inflation som har varit sedan Eumetsalprogrammet startade samtberäknad inflation t. o. m. . Jagser inte något rimligt skäl att anvisa särskilda medel för kostnader som inte inkluderats i debetalningsregler som avtalats. För deninternationella verksamheten har jag även beräknat . till utbyteav dator vid det europeiska väderprognoscentret. Från anslagetbetalas även bidrag till vissa andra internationella organisationer. Det finns skäl att vidanslagsberäkningen särbehandla dessa bidrag eftersom de bl.a. är beroende avolika valutakursers inbördes förhållandenoch endast delvis är påverkbara för . De internationella organisationer bidrar till via och medlemsavgiftens storlek framgår av följande sammanställning. Anslagetför /90 är beräknat med hänsyn lill dessa belopp. Prop.1988/89:100Bil. Europeiska centret förmedellånga väderprognoser. (har utträtt men är fortfarande bundet av vissa kapitalkostnader). European currency unit. SMHL.Sanslagsfinansierade väderinformation delges via riksradions pro- Prop.1988/89:100 gram 1. Hämtöver produceras väderinformationsutbudel inom ramen förBil. 8 SMHLs uppdragsverksamhet. Sådan information lämnas t.ex. via TV, lokalradio och riksradions program 3. har eftersamråd med och studerat olika lösningar föralt kunna nå fler människor än med väderinformation. Detförslag till överenskommelse med och som institutet har kommit fram till innebär att inom ramen för oförändraderesurser har lyckats klara en höjd ambitionsnivå när det gäller utbudet avväderprognoser i radion. Jag noterar det positiva i detta. Jag anseratt det är en samhällelig skyldighet att gebra väderprognoser. Jag anser det vidare självklart att och själva får komma överens om i vilkenkanal den skatlefinansierade väderrapporteringen skall ske. bör således /90 ges ett pris- och löneomräknat anslag minskat meden besparing på 1,84 milj. kr. samt tilldelas vissa ytterligare medel enligt vad jag harförordat. Anslaget för /90 blir då enligt följande plan. Plan Beräknad ändring 1989/90 1988/89 Föredraganden Förvaltningskostnader 99 786 -2541 (därav lönekostnader) (76868)* (-7672) Internationellaorganisationer 9400 3 110 Summa 117686 -9031 * Av angivet belopp har inte 768 tkr. ställtstill SMHLs disposition till följd av tillämpningen av en utgiftsram. Jag hemställer att regeringen föreslår all 1. tillBidrag UU för /90 anvisa ettreservationsanslag på , 2. godkänna deriktlinjer som jag anfört i fråga om del fortsatta Eumetsatsamarbetet, 3. godkänna deriktlinjer som jag anfört i fråga om väderrapporteringen i media. Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut: Utrustning 1987/88Utgift 11280569 Reservation 2 792 847 1988/89Anslag 33900000 1989/90 Förslag 20000000 Föratt tillgodose behovet av mätstationer och datakommunikation inom den hydrologiska prognostjänsten anser alt medelbehöver tillföras 190 institutet.Vattenföringsstationsnätets förtätning och automatisering bör Prop. 1988/89:100fortsätta bl. a. för alt bättre kunna beräkna hur och i vilken omfattning Bil.8 föroreningar sprids till havet. har börjatatt bygga upp s. k. älvcentraler för att öka beredskapen bl. a. vid översvämningar.För att tillgodose dessa företags beställningar av mätdata m.m. från inom sin uppdragsverksamhet investera i bl. Vidare begär ytterligare medel bl. a. för att ersättagammal och omodem teknisk utmstning. Totalt beräknar sittinvesteringsbehov till ca 30 milj. kr. för /90. I förra årets budgetproposition föreslog jag att SMHIskulle tilldelas de investeringsmedel som var nödvändiga för att övergå tillett modernt telekommunikationssystem Metcom. godkände förslaget (prop.1987/88:100, bil. 8, s. 79, , rskr. Mot denna bakgmnd föreslår jag nu attresterande investeringsmedel, 7,6 milj. kr., för för /90. Av effektivitets- och arbetsmiljöskäl harjag även prioriterat SMHLs önskemål att byta ut sin telefonväxel. För atlunderlätta för att åta sig uppdrag som kräver investering i ny utmstning har jag även beräknat medelför sådana investeringar. Räntor ochavskrivningar för dessa investeringar skall på sedvanligt sätt belastauppdragen. Jag har dessutom beräknat medel för bl. a. ytterligare ersättningsinvesteringar. Jag hemställer att regeringen föreslår att tillSveriges meteorologiska och hydrologiska institut: Utrustning /90 anvisa ett reservationsanslag på . 1987/88 Utgift O 1988/89 Anslag 1000 1989/90 Förslag 1000 () är central förvaltningsmyndighet för geotekniska frågor.Institutet bedriver geoteknisk forskning och utvecklar metoder för gmndläggningoch jordförstärkning. SGI skall också informera om forskning och forskningsresultatsamt bearbeta och sprida geoteknisk kunskap. SGI utför undersökningar,utredningar och andra uppdrag i huvudsakåt statliga myndigheter och kommuner. SGI leds av enstyrelse. I styrelsen ingår generaldirektören och fem ledamöter som utses avregeringen. En av ledamöterna är ordförande. SGLs verksamhetfinansieras dels med bidrag direkt över statsbudgeten, dels med ersättning för uppdrag. Bidraget avser att täcka institutets myn dighetsuppgifter.Uppdragsverksamheten skall ge full kostnadstäckning. SGI:s anslagsframställning Prop. Ril 8 Den kunskapsuppbyggandeforskningen inom institutet uppgår till ' ellerca 13 milj. kr. av institutets omsättning på ca 31 milj. kr. innebäratt institutets forskning på geoteknikområdet motsvarar av dentotala svenska geoteknikmarknadens forskning. uppgår den till ellernärmare 20 milj. kr. av den totala omsättningen. Det ekonomiska resultatet av SGLs verksamhet /88, budgeten /89 och bedömningarna /90framgår av följande Prognos 1989/90 tkr. Jag anser det viktigt att SGI även forsättningsvissträvar efter att bibehålla en uppdragsverksamhet av betydande omfattning. SGIeftersträvar i sammanhanget en rimlig balans mellan uppdragsverksamheten ochden myn-dighetsorienteradedelen. Institutets ambition är att uppdragsverksamheten skall uppgå till ca 60%av den totala omsättningen. Jag delar institutets uppfattning all denkunskapsuppbyggande forskningen är gmnden för verksamheten. Jag hemställer att regeringen föreslår att tillStatens geotekniska institut för /90 anvisa ettförslagsanslag på . 1987/88Utgift 11094008 Reservarion 59885 1988/89 Anslag 11 152000* 1989/90Förslag 12019000 * Av anslaget har 73000 kr.inte ställts till SGLs disposition till följd av tillämpandet av en utgiftsram. Från anslaget betalas kostnaderna för SGLsmyndighetsuppgifter. SGI:s anslagsframställning Prop. Bil 8 SGI begär i sinanslagsframställning ett pris- och löneomräknat anslag. Förutomtillkomsten av den nya samt naturresurslagen som har lett till att SGI i allt störreutsträckning anlitas som expertmyndighetavser institutet att successivt bygga upp sin kompetens på järnvägsområdet.För att tillgodose bl. a. dessa behov hemställer SGI om elt i reala termeroförändrat anslag. SGLs primära uppgift är att bedriva tillämpad forskninginom geoteknikområdet.