prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — Med stöd av regeringens bemyndigande den 12 november1987 tillkallades en särskild utredare (1987:06) med uppgift att göra en översyn av verksamheten medspridning och visning av värdefull film (Dir. 1987:46). Utredningenöveriämnade sitt betänkande (SOU 1988:37) Statens ansvar för visning och spridningav värdefull film. Betänkandet har därefter remissbehandlats. I betänkandet föreslås att och Nämndenför barn- och ungdomsfilm inom ersätts av ett nytt organ,statens filmräd. Rådetshuvuduppgift föreslås bli att hantera de bidragsformer som de båda nämnderna hanterar. Vissa förändringar av nuvarandebidragsregler föreslås. Rådet föreslås bli en självständigstatlig myndighet med sina direktiv ochmedel anvisade av . Rådet bör ha nio ledamöter med personliga suppleanter och sammansättas så att kunskaperom den lokala mediesituationen, föreningslivets villkor ochaktiviteter, film- och videobranschen samt film- och kulturpolitik blirrepresenterade. Utredarenframhåller att inrättandet av ett fristående filmråd ökar möjligheterna tillett mera utåtriktat och främjande agerande. Nämndernas nuvarande form församverkan med visningsorganisationerna bör övertas av det nya filmrådet. På några områden, t.ex.utbildning av filmvisare och framställning av visst material, föreslåsett starkare agerande av det nya rådet än vad de båda nämnderna var för sighaft möjlighet till. Vidare betonas attrådet skall bygga upp en mera konstruktiv relation lill kommunerna än vad nämnderna lyckats göra. a. föreslås altlokala bidrag endast skall kunna utgå tillkommuner som är beredda att bidra med ell lika stort bidrag. För bedömning avoch information om barn- och ungdomsfilm föreslås ökade medel. Huvudtanken äratt informationen skall bli snabb(skall finnas tillgänglig som filmerna är möjliga att se) och nå konsu- 420 men terna i de miljöer där film valen sker (i t.ex. videobutiker).Vidare skall Prop. 1988/89:100 ettväl genomarbetat material om film kunna ges ut. Utredaren föreslårockså att staten inte längre skall ange de bidragsbelopp som skalllämnas lill Folkels för Bio Kontrast-verksamheten och FörenadeFilmstudios. Av de 2 milj.kr.som avsattsför försöksverksamhet med lokalt arbete med video bör 0,5 milj.kr.omfördelas till försök med kortfilmpå video. En statligsubvention föreslås i storleksordningen 0,5 1 milj. kr. kooperativ distributionscentral för kortfilm. Vidare föreslårutredaren att ett statligt stimulansbidrag till biografägare som inte kan få stöd viasamlingslokalstödet införs. Filmvisare som åtar sig att under en säsong visa svenska kortfilmer som förfilm föreslås fåen särskild stimulans. Utredaren föreslår vidare översyn av fraktstödet. Efter remiss har yttranden avgetts av ,arkivet för ljud och bild (), (), ,statens biograföyrå, kabelnämnden, (), statensinvandrarverk (), statskontoret, (), Svenska"kommunförbundet. , Stiftelsen , . Föreningen , , , , (), Film-Centrum, FolketsBio, (), ochUngdomsfilmstudios (SFBF), u. p. a.. Föreningen , (), ,(), , (), för nykterhetsrörelsensallmänna samlingslokaler (Våra Gårdar), (),(), (),samt , och kommuner. Härutöver harskrivelser inkommit från . i och Förbundet . En klar majoritet avremissinstanserna avvisar utredarens förslag om att inrättaett och förordar i stället att de båda nämnderna slås samman nämnd inom . Enligt fungerar den nuvarandenämndorganisationen i huvudsak bra. Det samar bete som sker mellan institutet bidrar, enligt institutets mening, till attförslärka barnfilmverksamhetens olika grenar och undvikadubbelarbete och kompetenstvister som inrättan det av ett nytt organ kan ge upphov till.Likartad uppfattning framförs av bl.a. ,, , , u.p.a.och Föreningen och Visnings- Prop. 1988/89:100 och video har i ett gemensamtyttrande framhållit att en Bil. 10 sammanslagennämnd som är självständig och kan arbeta operativt är att föredra framför inrättandet av en ny statligmyndighet. ABF, FHR och UÖ saml VåraGårdar och Vi Unga framför liknande uppfattning. Statskontoret framhåller att en sammanslagen nämnd bör få ensjälvständigare ställning än vad de båda nuvarande nämnderna har och altrelationerna till bör få en tydligare utformning. , SÖ, statenskulturråd och SV anser att kulturpoliliska och administrativa skäl talar för alt detföreslagna filmrådels uppgifter läggs på . Utbildningsradion, FilmCentrum, FolketsBio, saml ,och kommuner ställer sig bakom utredarens förslag ominrättandet av . Utredarens förslag om utökad satsning påbedömning och information om barn- ochungdomsfilm får ett positivt mottagande av merparten av remissinstanserna. Förslaget attlägstsättningen av bidragen till FHR och SFF tas bort får stöd av bl.a. statskontoret,SFF, Teaterförbundel och Föreningen . SUR, , , FHR och UÖ motsättersig en sådan förändring. I likhet medutredaren är bl.a.biograföyrån, statskontoret. Föreningen och positiva till en översyn av det statliga fraktstödet förfilm. Utredarens förslag tillförsöksverksamhet med utlåning av video på bibliotek får ett positivtmottagande av SAB, OFF, och kommun. film- och videoavtal godkändes av regeringenden (prop. 1981/82:111 s. 161 184). Avtalet gäller för en period och löper ul den 30juni 1991. Enligt avtalets 35 § har parterna rätt tillöverläggningar om villkoren i avtalet. Sådana överläggningar ägde rum år1985 och resulterade i en mindre ändring (jfr prop. 1986/87:100 bil. 10 s. 433).De överläggningar som har ägt rum har resulterat i fleraändringar och tillägg. Jag återkommer längrefram till en redovisning avresultatet av överläggningarna. Förändringar inom film- och vldeoområdei Film- och videoområdet är ekonomiskt settett av de mest expansiva kulturområdena. Konsumenternas utlägg för att se film har ökat starktunder 1980-lalet. /82 omsatte biograföranschen 447 milj.kr.ochhyrvideobranschen ca 325 milj.kr., totalt ca 772 milj.kr. /88 hade omsättningen påbiograferna ökat till 663 milj. kr. och omsättningen för hyrvideon lill1 450 milj.kr. har dessutom säljvideon lanserats påden svenska marknaden. säker uppgift omomsättningen i detaljistledet är ännu svår att få fram men Prop. 1988/89:100 kan uppskattas till i storleksordningen ca 30 milj. kr. Ytterligare en möjlig- Bil. 10 hetatt se film har öppnats genom att hushållen erbjuds att abonnera på satellit- ochkabeldistribuerade betal-TV-kanaler. Uppgiften om omsättningen i konsumentledet är osäker men kan /88 uppskattas till i storieksordningen 40 milj. kr. Del innebär althushållens totala utlägg budgetåret1987/88 för att se film på biograf, pä video eller genom betal-TV-kanaleruppgår till ca . Enligt branschensbedömning kommer konsumenternas utlägg på film att fortsätta öka. Ökningen kommer docki liten utsträckning atthänföras till filmvisning påbiograf På videoområdel väntas ökningen fortsätta, men inte i den snabba takt som gällt . Säljvideonhar introducerats och utvecklingen är därmed svår att bedöma.Det finns också anledning alt tro atthushållens kostnader för atl se film via belal-TV kommer att ökaväsentligt. De nya filmvisningsformernasintroduktion och snabba expansion har inneburitatt den utländska och framför allt den amerikanska filmens ställning på den svenska marknaden kraftigtförstärkts. Trots att antalet svenskafilmpremiärer ökat har inte den andel av biografpubliken som ser svensk film nämnvärt förändratsulan ligger stilla på i genomsnitt20%. Inom videoområdel har den svenska filmen svårt alt hävda sig. Enligtbranschens bedömning är endast av antalet uthyrda filmer svenska. I betal-TV-kanaler kan man vänta sig samma inriktning. film- och videoavtal har varit i kraft i sexår. Konstruktionen är sådan att intäkterna till avtalet är beroendeav branschens ekonomiska utveckling. har dennaungefär fördubblats. Medel till stöd ål olika filmändamäl har därmed haft engynnsam utveckling om man jämför medandra kulturområden som är beroende av statligt stöd eller inkomster frånstatligt reglerade avgifter. Huvuddelen av ökningslakten kan hänföras lill expansionen inom videoområdet. En grundprincip förfilm- och videoavlalel är atl alla visningsformerför film skall bidra tillfinansieringen av filmavlalel. Medel för produktion, distribution och filmkulturella ändamål blir på såvis direkt relaterade till omsättningeninom området. När det nuvarande avtalet skrevs , blevden då relativt nya visningsformen hyrvideo införd i avtalet. En konsekvens av grundprincipen är alt enfilmavgift bör införas även på säljvideo. Innan jag närmaregår in på de olika ändringar och tillägg i avtalet som parterna har kommitöverens om, vill jag nämna två områden där del i dagslägetär angeläget alt göra insatser. Hyrvideomarknadenhar som nämnts expanderat kraftigt. En intensiv debatt om utbudets innehållhar förekommit. a. har man reagerat mot alt barn och ungdom ser på hyrvideogram sominnehåller våld och porno grafi. Kritik har också riklats mot all utbudet i videobutikerna äralltför 423 ensidigt inriktat på lätt underhållningsfilm. Möjligheten att sefilm på biografer har på mindre och medelstora orter Bil. Myckel tyderpå att den utvecklingen kommer att fortsätta om inte särskilda insatser görs. Som resultat av parternas överläggningar om villkoren ifilm- och videoavtalet har vissa ändringar i och tillägg till avtalet gjortsgenom en överenskommelse träffad . Denna bör fogas lillprotokollet i dettaärende som bilaga 10.9. Bilagorna 4 och 5 iavtalet har ersatts av en ny bilaga 4 5 i vilken regler finns angivna för hur medel för spridningoch visning av värdefull film skallanvändas. Parterna har även kommit överens om ändringar i bilaga 6 sominnebär att medel under punkt G skall, förutom till produktion av värdefulla videogram, kunna användas även lilldistribution av sådana videogram. 1en ny bilaga 9 anges regler för användning av medel under punkt G. Stöd till produktion eller distribution av värdefullavideogram. Enligt vad som framgår av bilagan skall medel under budgetåret1988/89 användas till utveckling ochproduktion av statistik över förhyrning av videogram och av en filmkatalog somomfattar samtliga förhandsgranska-de hyrvideogram. Medel skall även kunna användaslill att bekosta insatser för att förbereda införande av stöd till distribution av värdefulla videogram. Från och med /90 skallmedlen i första hand användas förstöd till rikstäckande distributionav värdefulla videogram samt till att bekosta utgivningen av filmkatalogen. Ettbelopp i storleksordningen 1012 milj. kr. kommer att avsättas fördetta ändamålunder nästa budgetår. Parterna har enatsom att införa en ny punkt H. Stöd till biografer. av fördelningsbara medel, under budgetåret1989/90 ca 8 milj. kr., tillförs på detta sätt biograferna. Hälften av medlen skall kunnaanvändas för stöd till parallelldistribution och hälften för stöd tillupprustning av biografer, i första hand biografer på mindre ochmedelstora orter. Under våren 1989kommer parterna att överlägga om den närmare utformningen av stödformerna underpunkl G. Stöd lill produktion och distribution av värdefulla videogram och punkt H. Stöd till biografer. Parterna har vidarekommit överens om vissa justeringar av de procenttal som reglerarfördelningen av de medel som tillförs filmfonden. Justeringarna innebär enökning från lägst till lägst för punkt A. Stiftelsens engagemang i produktion av svensk film. Ökningensyftar lill att möjliggöra en ökad produktionav kort- och novellfilm. Vidare reducerasprocenttalet för punkt m. m. med en enhet tillhögsl för varje ytteriigare 10 milj.kr. i intäkter till filmavtalet i prisläget den . Procentsatsen förpunkl G ändras från till lägst . Överläggningarnahar även gällt avgifterna till filmfonden. Parterna har därvidkommit överens om att höja videoavgiften från 40 kr.per kassett till 60kr.per kassett. Avgiften har varit oförändrad alltse- 424 dan den infördesår . Den uppjustering som görs innebär att Prop. 1988/89:100 avgiften återförs till värde. Parterna har även kommit överensom Bil. 10 att från den införa en avgift om 20 kr.persäljkassetl. Efler höjs avgiften till . 1 samband med 1982års film- och videoavtal infördes en rätt till avdrag vidinkomsttaxeringen för videoavgifter. Avdragsrällen framgår av lagen (1963:173)om avdrag för avgifter till stiftelsenSvenska , m. m. Avdragsrättenförutsätter att avgifterna hänför sig till film-och videoavtal. Det nuträffade tilläggsavtalet innebär atl videoavgiften höjs fr.o.m.den 1 mars 1989och atl en avgift införs på säljvideogram fr.o. Även de avgifter som betalas enligt tilläggsavtalet bör vara avdragsgilla. Detta kräver en vissjustering av lag. Enligt lagen (1982:691) om skall på vissakassettband medges avdrag för skatt på sådana band för vilka avgifter som avses i 1982års film- och videoavlal betalats. Det nu träftade tilläggsavtalet föranleder ändringäven i denna lag. Introduktionen avden nya punkten H. Stöd till biografer innebär att möjligheter skapas inom avtalets ram att gynna filmvisningpå biograf Enligt min mening är detangeläget att sälla in kraftiga åtgärder för atl förbättra situationen för biograferna, framför allt för biografer på småoch medelstora orter. Jag föreslårdärför att också statliga medel används för detta ändamål. Elt särskilt beloppom 4, 8 milj. kr. bör föras upp under en ny anslagspost 6. Medlen bör användas för stöd lill parallelldislribution och upprustning av biografer och fördelas avFilminstitutet. Som jag redovisade budgetproposition (prop1986/87:100 bil. 10 s. 433)ställde regeringen i syfte atl göra ett aktuellt filmutbud tillgängligt även på mindre orter hösten 1986särskilda medel till förfogande för anskaffning av 16 mmprojektorer. har avsatt ett lika stort belopp för sammaändamål. Genom dessa åtgärder har institutet utrustat 75 biografer med 16 mmprojektorer. Medlen är i sin helhet förbrukade. 1 den nämnda budgetpropositionen (s. 434)föreslog jag atl . skulle avsällasför atl utarbeta material för medieundervisning i skolan och för lokalfortbildning för lärare. Även för nästa budgetår bör en motsvarande summaavsättas för detta ändamål. I föregående års budgetproposition (prop1987/88:100 bil. 10 s. 460- 462) anvisade regeringen särskilda medel till filmkullurella insatser för barn ochungdom. Syftet med medlen är att ge barn och ungdomar tillfälle att sefilmer av god kvalitet på biograf och alt deras kunskaper om rörliga bilder fördjupas. Den verksamhet som på detta sätt kan genomföras kan bli av storbetydelse för atl stärka barns och ungdomars kunskap om film ochrörliga bilder, inte minst som en motvikt mot utbudet av spekulativt våld påfilm och video. Att se film på biograf på stor duk och tillsammans med andra människor är en kulturupp- 425 levelse som är viktig att erbjuda barn och ungdomar. för barn- och ungdomsfilm har träffat en Bil. 10 överenskommelse ommedlens användning. Inbjudan till samarbete med andra parter har gått ut. Enligt vad jagfått veta har verksamheten med att fördelamedlen kommit igång på ett mycket positivt sätt. Intresset alt få del av medlen är stort över hela landet.Filminstitutet skall löpande redovisa sina erfarenheter av arbetet tillregeringen. Med anledning av nyauppgift att fördela medel för bidrag till filmkulturella insatser för barn ochungdom samt stöd till biografer bör ettstadgande om rätt för stiftelsen all fatta vissabeslut som innebär myndighetsutövning föras in i lagen (1976:1046) om överlämnande av förvaltningsuppgifter inom utbildningsdepartementetsverksamhetsområde. Den 30 november1988 överlämnade till regeringen enrapport om en utvärdering av försöksverksamheten med lokalt arbete med video. Jag har för avsikt att efter det attrapporten remitterats till ettbegränsat antal myndigheter och organisationer återkomma till regeringen medeventuella förslag till åtgärder. Iavvaktan på fortsatt beredning bör högst 2 milj. kr. även för nästa budgetår fåanvändas för lokalt arbete med video. Visning och .spridning av värdejullfilm Jag övergår nu lill att redovisa mina ställningstaganden till deförslag som utredaren som haft till uppgift att göra en översyn av \erksamhelenmed visning och spridning av värdefull filmpresenterat i betänkandet (SOU 1988:37)Statens ansvar för visning och spridning av värdefull film. När film-och videoavtal ingicks kom parterna överens om att verksamheten med spridningoch visning av värdefull film skulle handhas av två särskilda nämnder inom . , gavs i uppdrag atl handhafrågor om spridning och visning av annan värdefull film än barn- ochungdomsfilm. ungdomsfilm, fick hand om frågor som rör spridning och visning av värdefullfilm för barn och ungdom. Parterna kom vidare överens om all de båda nämndernaskulle utses av regeringen för all därigenom slå helt fria i förhållande tillFilminstitutet. De medel som disponeraranvänds till verksamhet som syftar till all öka möjligheterna atl se och att öka intresset för värdefull film. Bidrag utgår för stöd till import, spridning, marknadsföring eller andra åtgärder som syftar till att väcka intresseför kvalitetsfilmen. Av de medel som tilldelats får sedan år1982 högst 2 milj. kr. per åranvändas till försöksverksamhet medlokalt arbete med video. förbarn- och ungdomsfilm gäller i huvudsak motsvarande uppgifter som för har dessutom i uppdrag attgranska och informera om barn- och ungdomsfilm. Utbudet av kvalitetsfilm är alltförbegränsat. För barn beslår utbudet av film på biograf och på video ihuvudsak av kommersiellt säkra filmer. Utbudet av ungdomsfilmer är ännu sämre. Många ungdomar är 426 därförhänvisade till filmer avsedda för en vuxenpublik och som många Prop.1988/89:100 gångerärdirekt olämpliga för ungdomar. Kvalitetsfilmer sominte bedöms kommersiellt lönsamma når i allmänhet en liten spridning. Tillfällen attse sådana filmer är därmed för de flesta mycketfå. Enligt min mening har insatser för atl främja visning och spridning av värdefull film blivit allt viktigareunder . Men det räcker inte enbart med att göra filmernatillgängliga för publik på biograf eller iandra sammanhang. Det är också nödvändigt att del finns engagerade människorsom kan ta ansvar för alt mötet mellan kvalitetsfilmen och publikenkommer till stånd. Jag är överens med utredaren ochremissinstanserna om att insatserna att främja visning och spridning avvärdefull film behöver koncentreras ochförstärkas. Denna fråga har också tagits upp under de nämnda filmförhandlingarna. I en ny bilaga 4 5 tillfilm- och videoavtalet har därför föreskrivitsatt verksamheten skall handhas av en sammanslagen nämnd. Denna nämnd skall överta de uppgifter somVisningsnämnden och nu har. Enligtvad parterna kommit överens om skall dennya främja verksamhet som syftar till att öka möjligheterna för såväl vuxna som barn attse värdefull film. Nämnden skall tillsammans med Filminstitutetsstyrelse verka för att förstärka filmensroll i det lokala kullurlivet i kommunerna i samverkan medvisningsorganisationer, folkbildning, kulturnämnder m.fl. Nämnden skallutses av regeringen. Föreningslivets ochvisningsorganisationernas insatser för att främja kvalitelsfilmen ärav stor betydelse. Staien bör därför även fortsättningsvis ange, som villkorför statsbidrag till åtgärder, all bidragen tillvissa organisationer inte skall understiga vissa belopp. För /90bör därför bidraget till Folkels förBio Kontrast-verksamheten samt tillSveriges Förenade Filmstudios inteunderstiga . avsätts för försöksverksamhet på bibliotek med utlåningav kortfilm på video. Enligt vad jag fått veta kommer ytterligare förslagom hur en sådan verksamhet kan läggas upp att presenteras avOberoende . Jag är därför inte beredd att nu la ställning tillutredarens förslag på denna punkl. Utredaren har lagtfram konkreta förslag om hur verksamheten med granskning av och information omfilm för barn och ungdom skall kunna förbättras.Sådana insatser är av stor betydelse inte bara för dem som har lill uppgift att arrangera filmvisningar ulan också förlärare och föräldrar. Det är av stor vikt att vuxna engagerar sig ibarns och ungdomars val av film och hjälperdem att upptäcka filmer av god kvalitet. Det är därför angeläget attinformation om kvalilelsfilm får en omfattande spridning och når människor i sådana miljöer där man väljerfilm. I betänkandetpresenteras en rad förslag till förändringar av reglerna för bidragsgivningen. Eftersomdet inte är regeringens uppgift att fastställa dessa avser jag, under förutsättning avriksdagens bifall till förslaget om en sammanslagen nämnd, att senareföreslå regeringen att överlämna betän kandet i den del det berör bidragsfrågor till den nya . Ävenremissinstansernas synpunkter i fråga om bidragssystemens utform- Prop.1988/89:100 ning bör då överlämnas till den nya nämnden. Möjligheterna att sekortfilm på bio är starkt begränsade. Utredaren har därför föreslagit att filmvisare som åtarsig att under en säsong visa kortfilmerskall få ett särskilt stöd. Jag delar utredarens uppfattning att det ärnödvändigt med en särskild stimulans för att öka intresset för atl visa kortfilm. Jag föreslår därför att ett belopp om300000 kr. används till deltaändamål. Filmbranschen har tilldetta ändamål ställt i utsikt ett belopp i samma storleksordning. Medlen bör disponeras av . Vid minmedelsberäkning har jag räknat med viss kompensation för prisutvecklingen. Ienlighet med vad jag nu har anfört har inom upprättatsförslag till 1. lag om ändring ilagen (1963:173) om avdrag för avgifter till stiftelsen , m. m., 2. lag om ändringilagen (1982:691) om skatt på vissa kassettband, 3. lag om ändringilagen (1976:1046) om överiämnande av förvaltningsuppgifter inom utbildningsdepartementetsverksamhetsområde. Jag har beträffandeutformningen av lagförslagen under punkt 1 och 2 samrått med chefen för . Lagförslaget torde röra sådant ämne somavses i 8 kap. 18§ andra stycketregeringsformen. Enligt min mening är emellertid lagändringarna av sådan beskaffenhet att lagrådets yttrandeskulle sakna betydelse. Förslagen bör fogas till detta protokoll sombilaga 10.1010.12. Medhänvisning lill vad jag nu har anfört och tillsammanställningen hemställer jag att regeringen föreslår att 1. anta förslaget tilllag om ändring i lagen (1963:173) om avdrag för avgifter till stiftelsenSvenska , m. m., 2.anta förslaget tilllagom ändringi lagen (1982:691) om skatt på vissa kassettband, 3. anta förslaget tilllag om ändring i lagen (1976:1046) om överlämnande av förvaltningsuppgifter inom verksamhetsområde, 4. till Filmstödför /90 anvisa ett reservationsanslag på . Stöd till fonogramoch musikalier 9629462 8 084000 8617000 1987/88 Utgift 1988/89 Anslag 1989/90 Förslag Prop.1988/89:100 Bil. Från anslaget utgår stöd enligt förordningen(1982:505) om statsbidrag för framställning och utgivning av fonogram. Underanslaget utgår också bidrag till för utgivning av denmusikhistoriska fonogramantologin och för notutgivning av äldresvenska tonsättares verk. Utgivningen av fonogramantologin regleras i ett avtalmellan staten och träffat . Vidare finns underanslaget medel för information och utgivning av noter. Stöd av engångskaraktärutgår till distribution av fonogram genom utnyttjande av medel som riksdagentidigare anvisat. Detta stöd regleras i ett avtal mellan staten och träffat . Avtalet gäller lill utgången avdecember 1990. Stöd till fonogramproduktion Stöd till utgivning av en musik-historisk fonogramantologi tillutgivning av äldre svenska tonsättares verk Svenska tonsättaresinternationella musikbyrå () Svensk Musik förinformation och utgivning av noter Beräknad ändring 1989/90 , och Svensk Musik m.fl. framhålleratt introduktionen av kompaktskivan (CD) under en övergångstid, som kan sträckasig , för många fonogramutgivare medför ökade kostnader beroendepå nödvändig parallellutgivning av såväl kompakt- som LP-skivor. Överföringarav äldre LP-produktioner till CD-utgåvor är också musikpolitiskt angelägna.Rådet föreslår därför en ökning av anslagsposten 1 med . utöver kompensationför årets prisökningar (+ . Under budgetåret1989/90 planeras tio nya produktioner ingående i fonogramantologin varav sju avses bli utgivna i både LP-och CD-format.