prop · GC03150 · 1988-12-31 00:00:00 — attlill Bidrag till kommunerna med anledning av avskaffandet av kommunalagarantibeskattningen m.m. för /90 anvisa ett förslagsanslag av925 . Dendel av kronofogdemyndigheternas verksamhet som avser verkställighet i enskildautsökningsmål finansieras genom utsökningsavgifter. Utsök-ningsavgiften är 125kr i mål där det endast begärs utmätning av överskjutande skall och iandra mål. Avgiftsbeloppen har varit oförändrade . Förriksdagens kännedom vill jag nämna atl jag 3 1988/89. I sami Nr 150. avser att föreslåregeringen alt avgifterna höjs med verkan från den 1 Prop. 1988/89:150 oktober1989 så atl de i stort sett motsvarar nivå i fasta priser. Bilaga 6Den högre avgiften skall liksom tas ul när sökanden begär fullständiglillgångsundersökning, medan den lägre avgiften skall las ut när sökandenbegär mera begränsade åtgärder. Dessa bör dock innefatta inte bara utmätning avöverskjutande skall utan även utmätning av andra fordringar på återbelalningav skatt m. m. saml utmätning av lön. Härigenom torde verkställigheten,särskilt i mål som avser mindre fordringsbelopp, i ökad utsträckning kunnastyras mot mindre arbetskrävande åtgärder från kronofogdemyndighetens sida.Detta torde leda till att avgiftshöjningen inte får ell sådant genomslag attstatens inkomsler blir lika stora i fasta priser som de var 1981.Avgiftshöjningen beräknas ge en årlig inkomstökning med ca 50 milj. kr.Avgifterna har tidigare bestämls enligt principen om full kostnadstäckning(jämför prop. 1980/81:20 Bil. 1 praktiken torde dock full kostnadsläckninginte ha uppnåtts genom avgiftshöjning och inte heller uppnås genom dennu aviserade höjningen. Vilka justeringar i avgiftssystem och avgiftsnivå somav den anledningen eller i övrigt kan behöva göras på fordraremellertid ylleriigare överväganden. Jaghemställer atl regeringen bereder tillfälle alt ta del av vad jaganfört i det föregående om utsökningsavgifter. 1988/89: 150 Bilaga 6 Lag om ändring i lagen (1983:890) om allemanssparande Härigenomföreskrivs att 9 och 11 §§ lagen (1983:890) om allemanssparande' skall haföljande lydelse. 9§De medel som sätts in på elt allemanssparkonto skall överföras från banken tillriksgäldskontoret. Påde medel som satts ln på ett På de medel som satts in på elt allemanssparkonto utgår ärlig ränta allemanssparkonto utgår årlig ränta enligt en räntefot som motsvarar del .som skall motsvara lägst det av av fastställda, vid varje fastställda, vid varje tid tid gällande diskontot. gällande diskontot, minskat med Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmermeddelar närmare föreskrifter om vilken räntesats som skallgälla. Antaletandelsägare i en alle- Antalet andelsägare i en alle mansfond får inte överstiga mansfond får inte överstiga 100 000. Dennalag träder i kraft . 'Lagen omtryckt 1986:522. 2 Senaste lydelse 1987;1315. Första,andra och tredje fondstyrelserna 1989 02 03 1988/89: 150 Bilaga 6 Ang. ändring i lagen (1983:1092) med reglemente förAllmänna pensionsfonden avseende fondstyrelses rätt att förvärva fast egendom. Allmännapensionsfondens tre första fondstyrelser hemställer om ändring i sittreglemente (15 a §) i vad avser fondens räll att förvärva aktier i fastighetsbolag.Denna rätt begränsades i proposition 1987/88:11 med frångående avfondstyrelsernas förslag lill att gälla förvärv av samUiga aktier ivederbörande bolag. Syftet med denna begränsning var all förhindra atl fondensaktieinnehav i ell fastighetsbolag skulle bli en portföljinvestering. Kravetpå helägande av fastighetsbolag innebär emellertid en längre gående begränsningav fondens möjligheter att indirekt förvärva ett fastighetsbestånd än vad somkrävs för att uppnå det angivna och av fondstyrelserna delade syftet. Kravet på100-procenligl ägande hindrar också fonden att ingå i samarbete med två ellerflera parter som är vanligt för att genomföra större projekt påfastighetsmarknaden. Fondstyrelsernahemställer därför atl reglementet ändras i överenstämmelse medfondstyrelsernas urspmngliga förslag, vilket ger möjlighet lill delägande ifastighetsbolag med bevarat undvikande av portföljinvesleringar. Den2 hemställde Aflmänna pensionsfonden, första-tredje fondstyrelserna,om vissa ändringar i fondreglementel. möjlighetför Allmänna pensionsfonden all lämna lån utan krav på säkerhet av statligeller borgen möjlighetatt som placeringstillgång förvärva fastigheter. Dessa förutsattes förvärvasantingen genom direkt ägande hos fondstyrelserna eller genom indirekt ägandevia förvärv av aktier i fastighetsförvaltande bolag möjlighetatt belåna förvärvade fastigheter. Fondstyrelsernasbegäran om reglemenlsändring remissbehandlades . Den övervägandedelen av remissinstanserna tillstyrkte hemställan. undantag var fullmäktigei som redovisade tveksamhet mot förslaget i den del som avsågindirekt ägande av fasligheter genom förvärv av aktier. anfördefrämst två skäl för sin tveksamhet på denna punkl. Det första var altinvändningar skulle kunna resas mot AP-fondens förvärv av fastighetsbolag omfastighetsbolagen också hade andra tillgångar än fastigheter liksom om fondentilläts förvärva delar av fastighetsbolag. I båda fallen riskeradeplaceringslillgången fastighet att omvandlas till placeringstillgången aktie. Riksbankenhade även synpunkter på den begränsningsregel som före- 24 slagils för fondenstotala fastighetsinnehav. Genom att denna förutsattes Prop. 1988/89:150tillämpas på bokförda fastighetsvärden skulle den enligt upp- Bilaga 6 fattning kunna bli obestämd när den tillämpades på indirekta förvärv.Riksbanken föreslog därför all begränsningsregeln i stället skulle hänförastill anskaffningskostnaden. Propositionenföljde på dessa punkter i allt väsentligt linje. Den viktigasteändringen i förhållande till fondstyrelsernas förslag var all möjligheten förfondstyrelserna all förvärva aktier i fastighetsbolag därmed begränsades tillatt ett sådant bolag måste vara till ägt av de tre fondstyrelserna. För fondstyrelserna är det angeläget att framhålla all ingen av de avriksbanken föreslagna ändringarna stod i någon principiell motsättning tillsyftet med fondstyrelsernas hemställari. Fondstyrelserna har därför inte hellerhaft någon invändning mol valet av anskaffningsvärden i stället för bokJÖrdavärden för all fastställa gränserna för fondens faslighetsinnehav. Inte hellerhar fondstyrelserna någon invändning mot atl bestämningen av fastighetsbolagbegränsas till all gälla bolag som har lill ändamål att äga eller förvalla fastegendom i stället för det urspmngligen föreslagna huvudsakligt ändamål. Dentredje av initierade förändringen innebär att fondens engagemang ifastighetsbolag får ske endast i form äv 100-procenligl ägande av ifrågavarandebolag. Förändringen hade lill syfte all klart och tydligt skiljaplaceringstillgången fastigheter från placeringstillgången aktier. Inte helleri della fall stod själva syftet med ändringen av fondstyrelsernas ursprungligaförslag i någon motsättning lill styrelsernas hemställan. Däremot påverkasfondens placeringsmöjligheler av denna ändring mer än vad som sannolikt avsetlsoch på elt för fonden negativt sätt. Fondstyrelserna får därför hemställa attreglementet i denna del ändras så att det överensstämmer med styrelsernasursprungliga förslag. Deninförda begränsningen har lill sin verkan blivit så omfattande, att den -utöver alt upprätthålla en klar distinktion gentemot placeringstillgångenaktier också på ell negativt och förmodligen inte avsett vis påverkar fondensmöjlighet att effektivt förvärva och förvalta fastigheter. Enarbetsform, som är vanlig på fastighetsmarknaden, innebär nämligen oftaall två eller flera parter går samman i ell projekt. De i samarbetet ingåendeaktörerna är t. ex. finansiärer, byggherrar och markägare. Sådana gruppergenomför projekt av ofta betydande storlek. Denna metod alt genomförafastighetsinvesteringar har kommit atl spela en allt större roll förinstitutionella fastighetsägare. Nuvarande utformning av reglementet förhindrarfondstyrelserna atl deltaga i sådana samarbeten. Någon motsvarande inskränkninggäller heller inte för t. ex. försäkringsbolagen, vilka i övrigt har likartadeförutsättningar som fondstyrelserna i sin förvaltning. Kravetpå helägande av ell fastighetsbolag utgör därutöver en långtgåen de begränsning, när det gäller möjligheterna att förvärva ett bestånd via köp av elt befintligt bolag. Enligt fondstyrelsernas uppfattning kan en lägre ägarandel än myckel väl förenas med kraven på långsiktighet och ägarengagemang. Del är enligt fondstyrelsernas uppfattning ej me ningsfullt eller rationellt alt diskutera vid vilken preciserad ägarandel som 25 gränsdragningengentemot placeringstillgången aktier blir tydlig. 1 stället Prop. 1988/89:150för att precisera en sådan andel är det bättre att se till fondens syfte medBilaga 6 förvärvet och fondens faktiska ställning som aktiv ägare. Från deltakan en utvärdering göras, om fonden som en av ett fåtal stora ägare i ettfaslig-helsbolag uppfyller de nämnda kraven. Fondstyrelserna vill här ocksåframhålla all genom de utökade möjligheter till granskning och kontroll avfondstyrelsernas verksamhet, som tillkommer regering och riksdag, kanfondstyrelsernas engagemang kontinueriigt utvärderas. Denrestriktion som nuvarande utformning av i reglementet innebär, medför atlsyftet och intentionerna bakom reglementet all fondstyrelserna får möjlighetatl utvecklas lill en betydande fastighetsägare -inte kan fullföljas.Det krävs för all avhjälpa ovanstående brister endast en smärre justering avfondreglementet innebärande en återgång till fondstyrelsernas ursprungligaförslag. Det är alltså Inte fråga om någon ändring i del ursprungliga ochaccepterade syftet med inrättandet av möjligheten för Allmänna pensionsfondenalt placera medel i placeringstillgången fastigheter. Reglementetsparagraf 15 a, p 2 bör med hänvisning lill del ovan anförda ändras från "förvärvasamtliga aktier i ... (fastighetsbolag)" till "förvärva aktier i ...(fastighetsbolag)". Av motiven till den föreslagna ändringen skall framgåall sådant förvärv av aktier skall ske i renodlade fastighetsbolag.Aktieinnehavet skall vara långsiktigt och innebära ett ägarengagemang ochsåledes inte innebära någon öppning lill portföljinvesteringar. Dennarestriktion synes enklast kunna framgå av motiven och inte behöva formaliserasi själva författningstexten. Allmännapensionsfonden, första-tredje fondstyrelserna, hemställer alt regeringenförelägger förslag till ändring i reglementet för allmännapensionsfonden enligt bifogat förslag. ALLMÄNNAPENSIONSFONDEN Första, andra och tredje fondstyrelserna Besluti detta ärende har faltals av iförsta fondstyrelsen: ordföranden , ledamöterna ochJörgen . iandra fondstyrelsen av: ordföranden , ledamöterna . itredje fondstyrelsen av: ordföranden , ledamöterna . 1988/89:150 Bilaga 6 AllmännaPensionsfonden, Fjärde fondstyrelsen får härmed anhålla att regeringen måtteföreslå följande ändringar i lagen med reglemente för AllmännaPensionsfonden (SFS 1983:1092 med senare beslutade ändringar). 1.Förbudet att placera i aktier i svenska aktiebolag som driver bank- ellerförsäkringsrörelse (§ 35). FjärdeAP-fonden är icke tillåten alt placera i aktier i bank- och försäkringsbolag.Förbudet föreslogs av kapilalmarknadsutredning och infördes sedan ilagstiftningen och har varit i kraft. Densvenska aktiemarknaden var under sextio- och sjuttiolalen liten. Omsättningenpå fondbörsen uppgick sålunda 70 lill i genomsnitt c:a800 miljoner och nyemissionerna för börsnoterade förelagen lill igenomsnitt . Ett viktigt syfte med altinrätta var därför all tillföra näringslivet och i förstahand industrin riskvilligt kapital. Förhållandenapå den svenska aktiemarknaden är annoriunda. Omsättningen på fondbörsenöverstiger och emissionsvolymerna rör sig mellan 3och 5 miljarder . FjärdeAP-fondens tillgångar lill marknadsvärden uppgick tillnära alt jämföra med ett tillskjutet belopp på ,vilket uppindexerat med konsumentprisindex motsvarar 4.9 miljarder kronor.Fondens investeringar i industriförelag (verkstäder, kemisk industri,skogsindustri, utvecklingsbolag) motsvarar av portföljvärdel jämfört meddrygt för marknaden. Fondensvärdepappersportfölj av svenska nolerade aktier utgör c:a 2,av det totalabörsvärdet vid exkl bank- och försäkringsaktier. Härmed ärfonden en av de största institutionella placerarna på den svenskaaktiemarknaden. Fondens aktieportfölj är av naturliga skäl koncentrerad främsttill de större börsförelagen, vilka ofta var för sig ingår med en kapitalandelpå 3 i aktieportföljen och i vissa fall . Fro m uppgår medelsramen för till av det sammanlagda anskaffningsvärdet vid utgången av närmast föregående kalenderår på de medel som Första-Tredje fondstyrelserna 27 Medelsramen ärredan den 1 januari att jämföra Prop. 1988/89:150 med lyfta . Fondstyrelsenanser all möjligheten att göra investeringar i aktier i svenska bank- ochförsäkringsaktier - efter samma regler som gäller för övriga svenskabörsnoterade aktier skulle kunna bidraga till att uppfylla del primära måletför fondens verksamhet som är att långsiktigt erhålla en god avkastning påförvallade medel och därjämte bidraga lill en ytteriigare riskspridning iportföljförvaltningen. Deltagande i nyemissioner i nämnda institut kan ocksåvara en av flera former för fonden all bidra till en väl fungerandekaplialmarknad lill gagn för näringslivels vidareutveckling. Med hänsyn tillfondens resurser kan delta enligt styrelsens uppfattning ske utan att eftergeden tonvikt fonden lägger på investeringar i industriföretag. Fjärdeoch Femte AP-fondema är såvitt bekant de enda institutionella placerare som äruteslutna från att placera i bank- och försäkringsaktier. AllmännaPensionsfonden, Fjärde fondstyrelsen anhåller atl förbudet att placera i aktieri svenska aktiebolag, som driver bank- eller försäkringsrörelse måtteupphävas. Ramenför innehav av utländska värdepapper (§ 35). Fondenhar rätt atl placera ett belopp motsvarande av värdet av de medelsom styrelsen förvaltar (= del bokförda fondkapitalet) i utländska värdepapper.Della innebar 1988 en placeringsram på c:a . Sedandess har valutareslriktionerna i fråga om utländska portföljinvesteringarslopats. Föratt möjliggöra en bättre anpassning av reglema för fonden till vad som gällerför övriga svenska institutionella placerare vill fondstyrelsen föreslå att fondenges en väsenligl utökad möjlighet all placera i såväl utländska aktier somandelar i utländska aktiefonder. Fondstyrelsen vill medvetet hålla frågan om enbeloppsbegränsning öppen. Det skall emellertid understrykas att styrelsenkommer att föra en restriktiv och försiktig placeringspolitik. Fondstyrelsenhar vid sin behandling av fondens placeringsinriktning- och politik berört deplaceringsregler som gäller för institutionella placerare i allmänhet ochuttryckt ell önskemål om att placeringsinriktning - och regler borde utformaspå ett mera likformigt sätt än vad som är fallet. 1988/89:150 Bilaga 6 Sammanställning av remissyttranden över en skrivelse frånallmänna pensionsfonden, fjärde fondstyrelsen, om ändringar i lagen (1982:1092)med reglemente för allmänna pensionsfonden Efterremiss har yttranden över skrivelsen avgivits av bankinspektionen, fullmäktigei riksbank. , ,, ,Centralorganisationen /SR, (),i , , och . 2.1 Förslaget i allmänhet Denövervägande delen av remissinstanserna tillstyrker förslagen eller lämnar demutan erinran; tillstyrker dock endast under vissa angivnafömtsätlningar. SAF och ställer sig helt avvisande tillförslagen. Bankinspektionen, TCO och LO anser atl fondstyrelsens rätt attförvärva utländska aktier alltjämt bör begränsas i allmänna pensionsfondensreglemente. 2.2 Möjlighet för fjärde och femte fondstyrelsema att förvärva aktier i aktiebolag som driver bank-eller försäkringsrörelse Bankinspektioneninstämmer i fondstyrelsens beskrivning av aktiemarknadens utveckling. I likhetmed fondstyrelsen anser inspektionen att möjligheten lill investeringar isvenska bank- och försäkringsaklier skulle kunna bidra till god avkastning,ytterligare riskspridning och näringslivets utveckling. Inspektionen har intenågra invändningar mot atl tillåts agera efter sammafömtsättningar som andra institutionella placerare på marknaden. Inspektionenhar således ingen erinran mol alt fonden ges möjlighet all bli delägare i bank-och försäkringsbolag. Förbudetmot atl placera i aktier i bank- och försäkringsbolag har gällt alltsedan fondstyrelsens tillkomst. Den urspmngliga tanken var all AP- fonden i första hand skulle kanalisera riskvilligt kapital lill industrin. De undantagsbestämmelser som placeringsreglemenlet i detta avseende upp- 29 4 1988/89. lar har dock efter handkommit atl framstå som otidsenliga. Det framgår Prop. 1988/89: 150 avskrivelsen all fjärde och femte fondstyrelserna är de enda större institu- Bilaga 6 placerare som är uteslutna från att placera i bank- ochförsäkringsaktier. De övriga aktieplacerande fondstyrelserna inom AP-fonden löntagarfondstyrelsema - har t ex inte motsvarande begränsningsregel. Fullmäktigekan konstalera att fjärde fondstyrelsen tidigare inte har aktualiserat fråganom alt i della avseende ändra gällande reglemente. När så nu sker harfullmäktige inget att invända. Möjligheten alt placera i aktier i bank- ochförsäkringsbolag kan lämpligen öppnas för såväl fjärde fondstyrelsen som femtefondstyrelsen inom Allmänna pensionsfonden. Syftet med fondstyrelsensverksamhet angavs vara att förse näringslivet med riskvilligt kapital. Dellaskulle ske genom att AP-fondmedel placerades i aktier i svenska aktiebolag. Deluppställdes inte något krav på att ell bolag måste vara börsregistrerat för allfondstyrelsen skulle få engagera sig i delta. Däremot tilläts fondstyrelseninte placera medel i aktier i bankaktiebolag eller försäkringsaktiebolag.Enligt kapitalmarknadsutredningen, vars betänkande (SOU 1972:63) Näringslivetsförsörjning med riskkapital från allmänna pensionsfonden låg till grund förfondstyrelsens tillkomst, hade förbudet beträffande bankaktiebolag ochförsäkringsbolag samband med all syftet med fjärde fondstyrelsen var atttillföra näringslivet, främst industrin, riskvilligt kapital. I propositionenkonstaterade departementschefen all aktier i bankaktiebolag och försäkringsbolagskulle vara uttryckligen undantagna från fondstyrelsens verksamhetsområde, medförklaring all "del bör inte heller komma i fråga all kanalisera fondmedeltill andra penning-förvahande institutioner". År1984 inrättades löntagarfondstyrelsema. Också dessa fondstyrelser skulle Iförsta hand placera medel i aktier i svenska aktiebolag. Här gjordes emellertidinte något undantag beträffande aktier i bankaktiebolag ochförsäkringsaktiebolag. Någon närmare motivering för denna skillnad iförhållande till fjärde fondstyrelsen lämnades inte i propositionen. Vid senare företagna ändringar i reglementet för AP-fonden, där det kunde haövervägts en utvidgning av fjärde fondstyrelsens placeringsmöjligheler tillatt också omfatta aktier i bankaktiebolag och försäkringsaktiebolag, harfrågan över huvud taget inte berörts. Inte heller i samband med att den femteAP-fondstyrelsen inrättades togs frågan, upp lill behandling.Det kan därför med visst fog ifrågasättas varför det nu finns anledning alt ändrareglementet på det sätt som fjärde fondstyrelsen har begärt. Åandra sidan torde av det ovan sagda framgå all det aldrig har redovi sats några sakliga skäl för den skillnad som råder mellan löntagarfondsty relserna och Ijärde femte fondstyrelserna i fråga om möjligheten att placera medel i bank- och försäkringsbolagsaklier. För samtliga dessa fondstyrelser anges i 34 § reglementet för AP-fonden, att fondstyrelserna skall, inom ramen för vad som gagnar försäkringen för tilläggspension och 30 ärförenligt med den allrnänna ekonomiska politiken samt med beaktande Prop.1988/89:150 av kreditmarknadens funktionssätt, förvalta anförtrodda medel genomBilaga 6 placeringar på riskkapilalmarknaden. Placeringama skall enligt bestämmelsensyfta lill att förbättra riskkapitalförsörjningen lill gagn för svenskproduktion och sysselsättning. Mot bakgmnd av det nu sagda skulle del såledesändå kunna vara motiverat all tillstyrka framställningen från fjärdefondstyrelsen. inte skall motsätta sig att fondstyrelsens förslag genomförsmåste emellertid en väsentlig fömtsättning bli uppfylld. Av 37 §AP-fondreglementel framgår att en löntagarfondstyrelse inte får förvärva såmånga vid fondbörsen registrerade aktier i ett aktiebolag all dessa uppgår eller mer av samtliga aktier i bolaget. För fjärde och femtefondstyrelserna är motsvarande begränsning fastslagen till förvardera fondstyrelsen. Bakgmnden till dessa begränsningar är atl det inte haransetts lämpligt att en fondstyrelse ikläder sig ett faktiskt ägaransvar i deföretag där fondstyrelsen har engagerat sig (prop. 1983/84:50, s. 79).Bestämmelsen får bland annat till effekt att AP-fonden samlat aldrig kan eller mer av samtliga aktier eller av röstetalet i ett enskiltaktiebolag. Omnu fjärde och femte fondstyrelserna skulle få möjlighet all placera medel i bankbolagsaktier skulle detta kunna medföra att AP- fonden blev innehavare av av aktierna eller röstvärdet i ett bankaktiebolag. Med beaktande av del mycket starka inslag av inflytan de från det allmännas sida som gäller beträffande bankema skulle del enligt bankföreningens mening vara direkt olämpligt om dessa härutöver skulle kunna bli föremål för statligt ägande i den omfattning som sålunda skulle vara möjlig. Del har visserligen återkommande häv dats från lagstiftarens sida att varje fondstyrelse skall betraktas som en självständig enhet när det gäller placering av AP-fondmedel. Det finns emellertid inte något förbud mot att flera fondstyrelser antingen i samråd eller var för sig engagerar sig i ett och samma företag. Till della kommer att löntagarfondstyrelsema är skyldiga att på begäran till det lokala facket avstå hälften av sina röster i det berörda förelaget. För fjärde femte AP-fondstyrelsema finns inte någon motsvarande skyldighet inskriven i AP-fondreglementel. Fjärde fondstyrelsen tillämpar emellertid frivilligt ett motsvarande förfarande. Detta innebär således, atl en lokal facklig organisation skulle kunna komma i besittning av närmare 25 pro cent (5x6/2 + 2 X10/2) av röstetalet i ett enskilt bank- ellerförsäkringsbo lag. Inte heller detta vore acceptabelt. En utvidgning av fjärde och femte fondstyrelsemas placeringsmöjligheler lill att också avse bank- och försäk ringsbolagsaktier kan därför inte godtas utan all del införs en begränsning för AP-fonden i dess helhet av rösträtten i ett enskilt bank- eller försäkringsaktiebolag. Detta fömtsätter atl bestämmelsema i 8 kap 3 § fjärde stycket bankaktiebolagslagen och 9 kap 3§ fjärde stycket försäk ringsrörelselagen angående fondstyrelsernas särbehandling som aktieägare upphävs. Elt sådant förfarande ligger för övrigt helt i linje med det förhål landet all allmänna pensionsfonden ju faktiskt är en juridisk person, låt vara all dess medel förvallas av tio olika fondstyrelser. Om angivna krav intekan tillgodoses bör i vart fall bestämmelserna Prop. 1988/89:150 i 37 §AP-fondreglementel kompletteras med särskilda regler om fondsty- Bilaga 6relsernas innehav av aktier i ett enskilt bankaktiebolag. Enligt nu gällandeordning får de fem löntagarfondstyrelsema vardera inte förvärva sex procenteller mer av de vid fondbörsen inregistrerade aktierna i ell bankaktiebolag,efler, om aktierna har olika röstvärde, så många aktier att röstetalet uppgårtill sex proceni eller mer av röstetalet för samtliga aktier i bolaget.AP-fondens samlade innehav av aktier eller röstetalet i ett enskilt bankaktiebolagkan således aldrig uppgå till eller mer av samtliga aktier eller avröstetalet för samtliga aktier i bolaget. Med hänsyn tlll vad som har angivitsovan om det allmännas redaii myckel starka inflytande i ellbankaktiebolag finns det inte någon anledning alt för AP-fonden totalt settförskjuta denna gräns uppåt, även om nu också Qärde och femte fondstyrelsernafår möjlighet att förvärva bankaktier.