prop · GC0369 · 1988-12-31 00:00:00 — Promemoriansförslag: I promemorian föreslås att en förälder skall få rätt att förkorta sinarbetstid med så mycket tid som han eller hon själv väljer ned till trefjärdedelar av den normala arbetstiden. Remissinstanserna:Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget eller lämnar det utan erinran.Några arbetsgivarorganisationer framhåller dock att ell sådant system kanmedföra ingripande störningar i en arbetsgivares verksamhet. Som exempel nämnsde problem som kan uppkomma där arbetstagarna i arbetsgrupper, skiflgåendearbetslag eller liknande börjar och slutar arbetspassen successivt och vidolika tidpunkter. Skälenför min bedömning: Jag hyser stor förståelse för de argument som förs fram ipromemorian som motivering för en ökad valfrihet i fråga om arbetstidsförkortningenslängd. De fördelar en sådan möjlighet kan ha för en arbetstagare måste dockvägas mot de olägenheter som kan uppstå för en arbetsgivare ipersonalplaneringen. Ledighetmellan trekvartstid och heltid förekommer redan i icke oväsentlig utsträckninggenom överenskommelser. Det visar att en ökad flexibilitet kan uppnås genomkollektivavtal eller genom överenskommelse mellan arbetsgivare och arbetstagareulan direkt stöd i lagen. Kravenpå ökad valfrihet när det gäller uttag av föräldraledighet kommer i viss månatt tillgodoses genom den utbyggnad av föräldraförsäkringen som statsrådetLindqvist tidigare denna dag har föreslagit och genom den utvidgning av antaletledighetsperioder som jag föreslår nedan i avsnitt 2.3. Enytterligare analys bör göras av hur ledighetsreglerna i framliden på bästa sättkan samordnas med bestämmelserna om föräldraförsäkringen. Somjag redan har nämnt pågår det inom arbetslivscentrum en treårigstudie av hur föräldraledighetslagen tolkas och tillämpas på arbetsmarknaden.Den av regeringen tillsatta arbetstidskommillén (A 1987:04) kommer under år1989 att presentera ett samlat underlag som belyser effekterna för män, kvinnoroch familjer av olika slags arbetstidsförkortningar. Vidare finns detanledning att avvakta erfarenheterna från det femåriga program som inom kortkommer att startas inom ramen för arbetsmiljöfondens verksamhet. Detta programsyftar bl.a. till all visa fram goda exempel på arbetsplatser därarbetsorganisation, arbetstider, arbetsmiljö m. m. utformas på ett sådant sättatt de tillgodoser önskemål bland både män och kvinnor liksom blandarbetstagare med och utan familjeansvar. Motdenna bakgrund har jag gjort den bedömningen att en lagstiftning som syftar lillökad valfrihet i fråga om arbetstider bör belysas närmare innan jag är bereddatt föreslå någon förändring. Prop.1988/89:69 Bilaga 2 2.3 Utvidgning av antalet tillåtna ledighetsperioder Mitt förslag:Antalet tillåtna perioder för föräldraledighet under ett kalenderår utökas fråntvå till tre. Promemoriansförslag: Överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna:Flertalet remissinstanser stöder förslaget eller lämnar det utan erinran. Defem arbetsgivarorganisationerna menar dock att två perioder bör räcka och allen utvidgning med ytterligare en kan leda lill svårigheter för arbetsgivare dåde planerar sin verksamhet. Skälen för mitt förslag:Den nuvarande regeln om uppdelning av ledigheten i högst två perioder gällerbåde för hel ledighet och för deltidsledighet. Antalet tillåtna perioder underell kalenderår är maximerade lill två. Undantag görs dock för ledighet dels dåarbetstagaren utnyttjar sin rätt till föräldrapenning förföräldrautbildning eller besök i förskoleverksamhet, Prop. 1988/89:69 delsdå arbetstagaren har rätt till tillfällig föräldrapenning t. ex. vidbarnets Bilaga 2 sjukdom eller besök på barnavårdscentral. Periodregelnhar tillkommit för att motverka alltför stora osäkerhetsfaktorer påarbetsplatserna. I motsats till vad som gäller i fråga om semester har nämligenen arbetstagare rätt att själv bestämma vilka dagar ledighet skall tas ulenligt föräldraledighetslagen. Arbetstagaren har också en ovill-koriig rätttill arbetstidsförkortning för varje barn som är . Om allaföräldrar fritt skulle få disponera över sitt ledighetsuttag under ett kalenderårkan betydande planeringsproblem uppstå för deras arbetsgivare. Enligtpromemorian föreligger det nu skäl att utöka antalet ledighetsperioder fråntvå till tre. Som skäl för det anförs bl.a. att begränsningen till två perioderkan ha fått effekter som från början inte var avsedda. Sålunda anförs att endeltidsledig förälder, som vill ändra omfattning av sin arbetstid från en typav deltid till en annan , inte skulle vara berättigad till någon helledighet alls under detta år. 1denna fråga vill jag anföra följande. Många föräldrar stöter på svårigheternär de försöker ordna tillsyn för sina barn för att kunna förvärvsarbeta. Detär inte ovanligt all en förälder, som varit helt ledig efter ett barnsfödelse, återgår i arbete på halvtid vilket innebärall två ledighetsperioder tagits i anspråk. När rätten till föräldrapenningförbrukats och rätten till halvtidsledighet därmed tagit slut eller närbarntillsynsfrågan har ordnats och föräldern själv vill utvidga sin arbetstid föreligger inte längre någon rätt till deltidsledighet del kalenderåret. Meden utvidgning lill tre tillåtna perioder kan de redovisade problemen reduceras. Arbetsgivarnasorganisationer har emellertid anfört erinringar mot en ändring av den nuvarandeperiodregeln under åberopande av främst de svårigheter detta skulle komma attmedföra ur planeringssynpunkt. Jag konstaterar därvid att en huvudinvändningfrån arbetsgivarna syns vara att det vid lagens tillkomst gjordes denbedömningen att en uppdelning av ledigheten på fler perioder än två perkalenderår skulle kunna leda till alltför stora svårigheter på vissaarbetsplatser (prop. 1977/78:104 s. 35). Redan i det lagstiftningsärendet vardock meningarna delade i frågan om det lämpliga antalet perioder. Sålundahävdade vissa remissinstanser all en uppdelning på två perioder var alltförlångtgående medan andra ansåg att den var otillräcklig. Även nu har fleraremissinstanser, bl.a. arbetslivscentrum och vissa fackliga organisationeranfört att antalet tillåtna perioder kunde behöva vara fler än tre. har å andra sidan nu gjort gällande all två perioderär för mycket. Motdenna bakgrund anser jag att de fördelar som möjligheten till ökad flexibilitetför den enskilde arbetstagaren skulle medföra enligt vad jag har visat påtidigare väger över de nackdelar som arbetsgivarsidan i remissvaren har hävdatskulle bli en följd av reformen. Jagföreslår alltså i enlighet med promemorians förslag och stödd av 23 detallt övervägande antalet remissinstanser att antalet möjligaledig-helsperioder per kalenderår utökas från två till tre. 2.4Uppdelning av daglig föräldraledighet Mittförslag: Utan arbetslagarens samtycke skall daglig föräldraledighet inte fådelas upp ulan skall föriäggas antingen vid arbetsdagens början eller dessslut. 1988/89:69 Bilaga 2 Promemoriansförslag: Överensstämrher i sak med mitt förslag. Remissinstanserna:Förslaget tillstyrks eller lämnas utan erinran av samtliga utom SAF, , , Arbetsgivareföreningen SFO ochSmåföretagens riksorganisation (SHIO). De remissinstanser som motsätter sigförslaget anser att det medför alltför långtgående inskränkningar iarbetsgivarens möjligheter att planera verksamheten. Skälenför mitt förslag: Frågan om en arbetsgivare enligt gällande lag motarbetstagarens vilja får dela upp daglig föräldraledighet har varit omdiskuterad.Arbetsdomstolen anser i domen AD 1983 nr 87 att lagen inte lägger hinder ivägen för tolkningen att förläggning till både arbetsdagens början och dessslut är tillålen. Lämplighetenhärav har, som jag nämnt inledningsvis, ifrågasatts av bl.a. riksdagensarbetsmarknadsutskott. En uppdelning av ledigheten kan i vissa situationer varaförenad med nackdelar för arbetstagaren. Det gäller främst i familjer där bådaföräldrarna arbetar deltid och önskar "gå om-loll" så att den enestannar hemma ett stycke in på arbetsdagen medan den andra går hem innanarbetsdagen normall skulle vara slut. Eftersom arbetsgivaren under allaförhållanden beslutar i frågan om ledigheten skall förläggas vid början ellervid slutet av dagen blir föräldrarna inte garanterade att få arbeta på detsätt jag nu redogjort för. Deras utsikter att vid förhandlingar med sinaarbetsgivare nå fram lill en sådan lösning ökar dock om arbetsgivaren ärhänvisad att lägga ledigheten antingen vid arbetsdagens början eller vid dessslut. Enligt min mening bör alltså en bestämmelse av denna innebörd införas iföräldraledighetslagen. Ävenför andra arbetstagare kan det vara fördelaktigt att veta att arbetsgivaren,om överenskommelse inte kan träffas, endast har två förläggningsmöjligheteratt välja mellan. Jagvill framhålla att den föreslagna lagändringen inte hindrar en överenskommelsemellan arbetsgivaren och arbetstagaren om en uppdelad ledighet. 2.5 Skyldighet för arbetsgivaren att motivera förläggningav en daglig ledighet Min bedömning: Jagär inte beredd att föreslå någon annan inskränkning i enarbetsgivares rätt att förlägga daglig föräldraledighet än den som lagts framovan under punkt 2.4. Promemorians förslag: Enarbetsgivare som inte vill tillmötesgå en arbetstagares önskemål om att fåföräldraledighet förlagd lill viss del av dagen skall visa sakligaskäl för sitt beslut. När arbetsgivaren underrättar arbetstagaren orn beslutetskall han eller hon också ange skälen för detta. Remissinstanserna:Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget eller lämnar det utan erinran.Förslaget avstyrks helt av (). Ett antalremissinstanser har synpunkter på bestämmelsens utformning eller uttryckertveksamhet inför tillämpningen. Skälen för min bedömning:Avsikten med förslaget i promemorian var all förbättra en arbetstagaresmöjligheter att få daglig föräldraledighet förlagd till den del av dagen, somarbetslagaren själv önskar. Som jag redovisat ovanunder avsnitt 2.3 pågår flera utredningar och projekt som syftarlill en kartläggning och analys av hur man kan organisera arbete ocharbetstider så att krav från olika arbetstagare kan tillgodoses. Det finnsanledning all avvakta resultatet av dessa studier innan en slutlig bedömninggörs av hur problemen kring förläggning av daglig föräldraledighet skalllösas. Jag är därför inte beredd all föreslå någon annaninskränkning i en arbetsgivares rätt att förlägga daglig föräldraledighet änden som lagts fram ovan under punkt 2.4. Prop.1988/89:69Bilaga 2 2.6 Underrättelse till arbetstagarorganisation Mitt förslag: Omarbetsgivaren inte går med på att förlägga daglig föräldraledighet på det sättsom arbetstagaren begärt skall arbetsgivaren underrätta inte baraarbetstagaren utan även dennes lokala arbetstagarorganisation om beslutet. Promemorians förslag:Överensstämmer inledningsvis med mitt förslag. Vidare föreslås att skälen förarbetsgivarens beslut skall anges i underrättelsen samt att underrättelsen påbegäran skall vara skriftlig. Remissinstanserna:Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget i promemorian eller lämnar detulan erinran. Förslaget avstyrks helt av SAF, och . Skälen för mitt förslag: Ellproblem i den nuvarande lagstiftningen har varit att de fackligaorganisationerna inte alllid fåll möjlighet att stödja sina medlemmar vidtvister om förläggning av ledighet. Del övervägande antalet remissinstanser harockså ansett det betydelsefullt att promemorians förslag om underrättelse tillarbetstagarorganisationen genomförs. Jag har erfarit att enarbetstagare som har problem med förläggningen av föräldraledigheten, intealltid begär och får stöd av sin fackliga organisation. En orsak till del kanvara all arbetstagaren uppfattar sin begäran om ledighet som en personligangelägenhet snarare än en facklig. Organisationerna får därför inte kännedomom problemet. Genom altunderrättelseskyldigheten nu föreslås utvidgad från att gälla enbartarbetslagaren lill att avse även dennes fackliga organisation fårorganisationen bättre möjligheter att stödja den enskilde arbetslagaren. Organisationenkan begära förhandling enligt MBL så att en gemensam diskussion av skälen föroch emot beslutet att inte tillgodose arbetstaga- Prop. 1988/89:69 rens önskemål kan komma lill stånd. 1likhet med majoriteten av remissinstanserna anser jag att promemorians förslagi denna del bör genomföras. De förslag som förs fram i promemorian om attunderrättelsen skall innehålla skälen för arbetsgivarens beslut samt på begäranvara skriftlig har ett direkt samband med den regel som behandlas ovan underavsnitt 2.5 och bör därför i likhet med den bestämmelsen bli föremål försärskild bedömning i annat sammanhang. Brottmot den nya underrättelseskyldigheten bör vara skadeståndssank-tioneral. Dettamedför behov av en mindre ändring i lagens regel om skadestånd (13§). Ienlighet med vad jag nu anfört har inom upprättatsförslag till lag om ändring i lagen (1978:410) om rätt till ledighet för vårdav barn, m.m. Förslagetbör fogas till regeringsprotokollet i detta ärende som bilaga 2:4. Ledighetenfår delas upp på högst tre perioder för varje kalenderår. Berör enledighetsperiod mer än ett kalenderår, skall den hänföras till det kalenderårunder vilket ledigheten har påbörjats. Ledighetunder tid då arbetstagaren uppbär föräldrapenning eller tillfälligföräldrapenning enligt 4 kap. 4§ andra stycket, 10 eller ll§ lagen (1962:381)om allmän försäkring får delas upp utan hinder av bestämmelserna i förstastycket. Förslagetinnebär att antalet tillåtna ledighetsperioder per kalenderår utvidgas från tvålill tre. En ledighetsperiod som sträcker sig från ett kalenderår till ettannat skall liksom hänföras till det första kalenderåret. Begreppetperiod är belyst dels i propositionen 1977/78: 104 s. 35 och 46-47, dels ipropositionen 1984/85:78 s. 136. Periodregelni första stycket behöver inte beaktas när ledighet las ut för de ändamål somanges i andra stycket. Detta innebär t. ex. att en förälder har rätt att varaledig varje gång hans eller hennes barn blir sjukt om föräldern i sambanddärmed uppbär tillfällig föräldrapenning. Ledighetskall förläggas till dag som arbetstagaren begär. Vid förkortning av arbetstiden till hälften eller till tre fjärdedelar av normal arbetstidskall dock förkortningen spridas över arbetsveckans samtliga dagar, om ej sär- 26 skilda skäl föranlederannat. Arbetsgivarenskall samråda med arbetstagaren beträffande ledighetens Bilaga 2 föriäggningunder dagen och andra med ledigheten sammanhängande frågor, om förhandling medarbetstagarens organisation ej har ägt rum. Uppnås ej överenskommelse bestämmerarbetsgivaren i dessa frågor i den mån ej annat har avtalats. Arbetsgivaren fårdock ej utan arbetstagarens samtycke dela upp ledigheten under arbetsdageneller förlägga den lill annan tid än arbetsdagens början eller slut. Harbeslut i fråga som avses i andra stycket träffats på annat sätt än genomöverenskommelse med arbetstagaren eller företrädare för arbetslagaren, skallarbetsgivaren underrätta arbetstagaren och dennes lokala arbetstagarorganisationom beslutet. Underrättelsen skall om möjligt lämnas senast föreledighetens början. tredje meningen i andra stycket görs en inskränkning i arbetsgivarens rättatt bestämma hur daglig ledighet skall las ul. gäller all enarbetsgivare får förlägga daglig föräldraledighet både vid början och vidslutet av en och samma arbetsdag. Förslaget innebär att ledigheten inte utanarbetstagarens samtycke får läggas så att arbetstagaren både börjar senare ochslutar tidigare än han eller hon annars skulle ha gjort. Arbetsgivaren har dockfortfarande fri rätt att bestämma om den dagliga ledigheten skall tas ut vidarbetsdagens början eller vid dess slut. Enligttredje stycket skall en arbetsgivare som inte kommer överens med arbetstagareneller företrädare för denne om förläggning av deltidsledighet lämnaunderrättelse om sitt beslut. Underrättelse skall inte bara som tidigare lämnas till arbetstagaren utan även till dennes lokala fackliga organisation.En utförlig motivering till detta förslag har lämnats i avsnitt 2.6.Underrättelsen skall om möjligt lämnas senast före ledighetensbörjan. Enarbetsgivare som bryter mot denna lag skall betala skadestånd för den föriuslsom uppkommer och för den kränkning som har skett. Om det är skäligt, kanskadeståndet sättas ned eller helt falla bort. Somhar angetts i den allmänna motiveringen bör den nya regeln omunderrättelseskyldighet för arbetsgivaren till arbetstagarens organisation i vissafall (8§ tredje stycket) vara sanktionerad med skadestånd. På grund härav harordet "arbetstagaren" utgått ur bestämmelsen. Denya bestämmelserna förslås träda i kraft . Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår all anta förslaget lill lag om ändring i lagen (1978:410) om rätt till ledighet för vård av barn, m.m. 27 1 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenomföreskrivs att 4kap. 3, 6 och 10§§ lagen (1962:381) om allmän försäkring' skallha följande lydelse. Föräldrapenningmed anledning Föräldrapenning med anledning avett barns födelse utges under av ell barns födelse utges under sammanlagt för sammanlagt för Vidflerbarnsbörd utges föräldrapenning under ytterligare 180dagar för varje barnutöver det första. Omföräldrarna gemensamt har vårdnaden om barnet, har varje förälder rätt alluppbära föräldrapenning under minst av den i första stycket angivnatiden. Enförälder som ensam har vårdnaden om barnet har rätt att själv uppbäraföräldrapenningen under hela den tid som anges i första och andrastyckena. Enförälder kan avslå rätt att uppbära föräldrapenning lill förmån för den andraföräldern. Ett avstående från rätt att uppbära föräldrapenning görs genomskriftlig anmälan lill . Föräldrapenningutges inte för Föräldrapenning utges längst till barn som fyllt,/jra år. dess barnet har fyllt eller till den senare tidpunkt då barnet har avslutat det första skolåret. (>¥Hel föräldrapenning utgör lägst (garanlinivå). Föräldrapenningför de första Föräldrapenning utges med belopp mot- utges med belopp mot svarande förälderns sjukpenning, svarande förälderns sjukpenning, beräknad enligt 3 kap. med undan- beräknad enligt femte stycket, om tag av 5§ fjärde och Jemte styckena föräldern under minst i samt 10a och lObSS, om föräldern följd före barnets födelse eller den under minst 240dagar i följd före beräknade tidpunkten härför har barnels födelse eller den beräknade varit försäkrad för en sjukpenning tidpunkten härför har varit försäk- över garantinivån, rad för en sjukpenning över garan tinivån. Utövervad som anges i andra Utöver vad som anges i andra stycketutges föräldrapenning för stycket utges föräldrapenning för varjebarn för 90dagar med belopp varje barn för /tödagar med be- molsvarande förälderns sjukpen- lopp motsvarande förälderns sjuk- ning,beräknad enligt 3kap. med penning, beräknad enligt femte undantagav 5<) fjärde och femte stycket, och med belopp styckena samt lOa och 10b§§.och enligt garantinivån. 'Lagen omtryckt 1982:120. -Senastelydelse 1985:87. 'Senaste Ivdelse 1987:223. med belopp enligt garantinivån. Föräldrapenning vid flerbarnsbörd enligt 3 § andra stycket beräknas enligt tredje stycket. Vid flerbarnsbörd utges föräldrapenning enligt 3§ andra stycket yö>90 dagar med belopp motsvarande förälderns sjukpenning, beräknad enligt femtestycket, och med belopp enligt garantinivån. När föräldrapenning enligt andrå-fjärde styckena skall utges med beloppmotsvarande förälderns sjukpenning, skall beräkningen ske enligt 3 kap. medundantag av 5 § fjärde och Jemte styckena samt 10 a och 10b §§. Utanhinder av vad som föreskrivs i andra-fjärde styckena skall, om föräldernssjukpenninggrundande inkomst har sänkts enligt 3 kap. 5 § tredje styckets,föräldrapenningen till dess barnet fyller beräknas lägst på grundval avden sjukpenninggrundande inkomst som gällde innan sänkningen skedde eller denhögre inkomst som löneutvecklingen inom yrkesområdet därefter föranleder, omföräldern avstår från förvärvsarbete för vård av barn. Är kvinnan gravid pånytt vid utgången av och beräknas barnets födelse ske inom sexmånader eller föds barnet inom nämnda tid, skall hennes föräldrapenning ävenfortsättningsvis beräknas på motsvarande sätt. 10§En förälder har rätt till tillfällig föräldrapenning för vård av ett barn, sominte har fyllt , om föräldern behöver avstå från förvärvsarbete i sambandmed 1. sjukdomeller smitta hos barnet, 2. sjukdom eller smitta hosbarnets ordinarie vårdare, 3. besök i samhällets förebyggandebarnhälsovård, 4. vårdbehov som uppkommer lill följdav att barnets andra förälder besöker läkare med ell annat barn lill någon avföräldrarna, under förutsättning att sistnämnda barn omfattas avbestämmelserna om tillfällig föräldrapenning. Förvård av ett barn vars levnadsålder understiger utges tillfälligföräldrapenning enligt första stycket endast om tillsynen av barnet ärstadigvarande ordnad eller om barnet vårdas på sjukhus. Prop.1988/89:69 Bilaga 1:1 En förälder lill barn somfyllt fyra men inte har rätt till tillfällig föräldrapenning även närföräldern avslår från förvärvsarbete i samband med föräldrautbildning, besöki barnets skola eller besök i förskole- eller fritidshems-verksamhet inom samhälletsbarnomsorg i vilken barnet deltar (kontakldagar). En förälder till bam somfyllt har, till och med det kalenderår under vilket barnet fyller tolvår, rätt lill tillfällig föräldrapenning även när föräldern avslår från förvärvsarbetei samband med föräldrautbildning, besök i barnels skola eller besök i förskole-eller fritidshemsverksamhet inom samhällets barnomsorg i vilken barnet deltar (kontaktdagar). 'Senaste Ivdelse 1988:130. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. Bilaga1:1 Rätt till tillfällig föräldrapenning tillkommer även en fader som avstår från förvärvsarbete isamband med barns födelse för all närvara vid förlossningen, biträda ihemmet eller vårda barn. tillämpliga delar för enfader vid adoption av barn, om barnet inte fyllt tio Som adoption ansesäven att någon tar emot ett barn i avsikt att 1.Denna lag träder i kraft den Ijuli 1989. 2.1fråga om föräldrapenning för vård av barn som är födda gäller4 kap. 3§ första stycket och 6§ tredje stycket i den äldre lydelsen. För vårdav barn som är fött eller utges dockföräldrapenning för ytterligare med belopp motsvarandeförälderns sjukpenning. Det utökade antalet dagar gäller vid flerbarnsfödselendast ett barn. 3.Äldre föreskrift i 4 kap. 3 § sjätte stycket gäller fortfarande i fråga om vårdav barn som är födda eller tidigare. Sammanfattning av promemorian (Ds A 1987:6) Prop.1988/89:69 Förstärkt rätt till föräldraledighet '' - ldenna promemoria föreslås vissa ändringar i föräldraledighelslagen. De rörförläggningen av daglig föräldraledighet. Ändringarna innebär i huvudsakföljande. Arbetslagarenskall få rätt att välja en arbetstid som är längre än tre fjärdedelar av arbetstiden men kortare än heltid. Antalet tillåtnaledighetsperioder utökas till tre. En arbetsgivare som inte villtillmötesgå en arbetstagares önskemål om att få ledigheten föriagd till vissdel av dagen skall ha sakliga skäl för sitt beslut. Mot arbetstagarens vilja skalldaglig ledighet inte få delas upp så att den förläggs till både arbetsdagensbörjan och dess slut. 5.1fall då arbetsgivaren och arbetstagaren inte kan enas om hur ledigheten skallförläggas, skall arbetsgivaren underälla arbetstagaren inte bara om sittbeslut utan även om skälen för detta. Det skall på begäran göras skriftligen. 6.Kan parterna inte enas om hur ledigheten skall förläggas, skall arbetsgivarenunderrätta även den lokala arbetstagarorganisation, som arbetstagaren tillhör,om sitt beslut och skälen för detta. Organisationen har redan enligt gällandelagstiftning rätt att påkalla överläggning med arbetsgivaren om beslutet. Bestämmelsernaföreslås träda i kraft . 1promemorian diskuteras också eventuella åtgärder lill skydd för en arbetstagaresom mot sin vilja omplaceras eller på annat sätt får försämradearbetsförhållanden till följd av föräldraledighet. Något förslag lill lagändringläggs inte fram i den delen. Förteckning över remissinstanser som avgett Prop-1988/89:69