prop · GC03140 · 1988-12-31 00:00:00 — föratt främja en bättre kvalitet i första hand bör inriktas mot att minska 44 förekomstenav de mest besvärande defekterna, bl.a. mekaniska skador. 1988/89;140 bör det framhållas att vissa för konsumenten viktigakvalitets- Bilaga 6 egenskaper inte aUs omfattas avklassificeringssystemet, t.ex. förekomsten av bekämpningsmedelsrester. Förvissa konsumentgmpper är själva odlingssättet av avgörande betydelse förupplevelsen av potatisens kvalitet även om denna faktor i sig inte kan avläsasi slutprodukten. Attutöka datummärkningen till att omfatta även bäst-före-dag samti digt som förpackningsdagen lämnas på ett tydligare sätt än är enligt verkets mening en stor förbättring. har i sitt yttrande , över ett förslag från Permanenta Utskottet för livsmedelsfrågor rörande harmonisering av de nordiska ländernas märkningsbestämmelser framhål lit betydelsen av en bäst-före-märkning på potatis . 6.5Statens livsmedelsverk Av dessa datumangivelser anser verket attförpackningsdagen är väsentligast för konsumentema. Hållbarheten hos potatisberor på ett flertal förhållanden, t.ex. sort, odlingsbetingelser, årstid,efterbehandling och förvaringsbetingdser. Det är därför svårt alt förutsägahållbarheten för ett enskilt parti. Med hänsyn härtill kan verket inte utanytterligare utredning tillstyrka förslaget om obligatorisk datummärkning med bäst-före-dag.Om syftet med förslaget är att förbättra hanteringen av potatis i butik tordeman effektivare nå resuhat med andra åtgärder. Det bör även påpekas att potatishar undantagils från märkning med bäst-före-dag inom såväl Codex Alimentariussom EG. Del finns emellertid inga hinder för en förpackare alt frivilligt angebäst-före-dag. Livsmedelsverketinstämmer i att det är angeläget med fortsatt arbete i syfte att minskaförekomsten av kvalitetsdefekter såsom mekaniska skador. För att potatis skallha god kvalitet när den når konsumenten bör hanteringen även i butiksledetförbättras. Detta kan förslagsvis ske genom utbildning av butikspersonal ellergenom hanleringsföreskrifter. 6.7Kemikalieinspektionen: Insatsema på rådgivning och information bör ha lill syfte även att befrämja övergång till potatissorter och odlingsformer som kräver så liten insats av kemiska medel som möjligt. Insatser behöver riktas mot alla led från odlare till konsument. 6.10Sveriges : Det är också viktigt att på började informationsinsatser m. m. gällande reducering av mekaniska ska dor får fortsätta samt att andra frekventa skadelyper i fortsättningen kan behandlas på principiellt samma sätt av SMAK. ---- Nyttanav att ange ett "bäst-före-datum" är med hänsyn till potatisenskaraktär tveksam då vissa partier kan förändras mycket snabbt medan andra ärmycket stabila. 6.14 : Viinstämmer i rapportens slutsats att verkli ga effekter inte kan uppnås utan insatser med information och handfast rådgivning i preventivt syfte. ---- Vianser dock inte all "bäst-före" märkning har någon reell innebördför konsumenten när det gäller en sådan vara som matpotatis. I stället börförpackningsdatum bibehållas och gärna då markeras tydligare än vad nu stundomär fallet. 6.15 Konsument-Forumanser att förpackningsdatum (eller för lösviktspo talis den dag partiet togs ur kyllager) är den viktigaste uppgiften. "Bäst-fö re" anser vi saknar betydelse, då mycket är avhängigt av hur potatisen transporteras och hanterasi butiken. Deomnämnda förslagen till åtgärder är i stort bra. konsumentgrupperborde här utbildas och engageras att bevaka, följa upp. Bilaga 6 informera ochförhandla med sina lokalbutiker om erforderliga förändringar. I sin egenskapav "Köpare" har här konsumenterna en betydligt starkare ställning ochdella arbete skulle medvetandegöra konsumenterna betydligt. Detlokala opinionsarbetet skulle också bli effektivare. Rapportskyldighet frånkonsumentgruppers sida bör föreligga om inte önskvärda resultat kan uppnåsefter dessa kontakter. 6.19 delar jordbmksnämndens uppfattning att en översyn bör ske av reglema för värdering av kvalitetsfel som tillämpas av SMAK. Jordbmksnämndenföreslår att potatisen skall märkas med "bäst-före" datum. LRFinstämmer i JN:s förslag och anser att åtgärden är viktig för att få en brahantering i handdsledel. Genom "bäst-före" datum skapas en bättregaranti för varan och elt större intresse av att minimera lagringstiden ihandelsledet. 6.20 : I fråga om JN:s beslut attföreslå datummärkning med "bäst-före" av potatis ansluter vi osstill särskilda yttrande enligt vilket märkning medförpackningsdag, vilken normalt sammanfaller med den dag potatisen tas frånlager, utgöra en tillräcklig garanti för varan. 6.21 Samarbetsgruppen för alternativ odling menar attförpackningsdag och "Bäst-före" kommer att få lill följd alt butikenkommer atl aktivera potatishyllan. Detta begrepp är redan inkört hoskonsumenten. Märkningarna skall ske mycket tydligt. "Bäst-före"skall innebära alt den märkta kvalitén garanteras. Vistödjer förslaget att kvalitetsmärkning bör avse kvalitén dåkonsumenten köper varan. Vistödjer förslaget att uppgift bör lämnas på påsen om storlekssortering. 6.22 Svenskmatpotatiskontroll: förslag om att utöka datummärkningsföreskriftema till att omfatta även ett "bäst-före"datum är elt intressant förslag från konsumentsynpunkt. Detfinns dock några praktiska frågor som måste undersökas, innan slutlig ställningkan tas till förslaget. a. bör det utredas humvida dagensförvaringssiluation inom detaljistledet är sådan att förpackare kan med rimliggrad av säkerhet bedöma potatisens hållbarhetstid i butik. Förslageti denna del syftar väsentligen till att förbättra hanteringen av matpotatisen ibutikerna. Det är enligt SMAK:s uppfattning en av de angelägnaste åtgärdernaför alt höja kvaliteten på den matpolatis som konsumenterna möter. Utöver"bäst-före" märkning finns också andra åtgärder som kan användas idetta syfte, bl.a. generella hanleringsföreskrifter och utbildning avbutikspersonal. 6.24Svenska kommunförbundet: Utredningen pekar på behovet av översyn av reglernaför värdering av kvalitetsfel som tillämpas av SMAK. Det bör ankomma påjordbmksnämnden att göra denna översyn i samråd med SLV och SMAK. Styrelseninstämmer i detta förslag. Styrelsen instämmer också i de förslag till åtgärdersom nämns i utredningen såsom minska förekomsten av de mest besvärande skadornasåsom starka Prop. 1988/89:140 mekaniska skador, stötblått, rötor ochgrönfärgning Bilaga 6 rådgivning och information för sortering,paketering, upptagning kvalitetsmärkning bör avse kvaliteten vid dentidpunkt då konsumenten köper varan storleksuppgifler skall lämnas på potatis som ärförpackad i påsar eller motsvarande saml att man med tillräcklig intensitetbevakar och kontrollerar att märkningsföreskrifter m. m. för matpolatis följsute i handelsledet mot konsument och all felaktigheter beivras. 6.27 : Då det gäller inriktningen av kvalitetsarbetet vill vi bara understika rapportens förslag till att man vid packningen skall ställa så pass mycket större krav på kvalitén, att antalet felenheter svarar mot klassificeringen först då den når konsumenten. Somnämnts i rapporten förvaras potatisen på många olika sätt ute i butikerna.Butikemas leveranstälhet, kundfrekvens/slorlek och utrustningsnivå påverkarhur länge och under vilka betingelser potatisen butiks-lagras. Potatis lagradunder goda betingelser har, som bekant, en mycket god lagringsbarhet, medandålig lagring snabbare försämrar varans kvalitet. Eftersom det finns så mångafaktorer atl ta hänsyn till vad gäller bäst-före-märkning av potatis, börfrågan ytterligare diskuteras innan beslut fattas. Exempelvis bör deekonomiska konsekvenserna av bäst-före-märkningen belysas, och förslag tillnormer för lidsangivelser arbetas fram. 6.28 tillstyrker en översyn av nuva rande regler för värdering av kvalitetsfel i samråd med branschen och övriga intressenter. Beträffandemärkning med bäst-före-datum avser SPR det vara tillräckligt med märkning avpackningsdatum. Beträffandeuppgift om storlek bör denna gälla samma för förpackad som lösviktsförsäljning. 7.5Statens livsmedelsverk tillstyrker jordbmksnämndens förslag [rörandeinformationsverksamhet]. 7.10Sveriges : lära vill starkt betona betydelsen av att SMAK bereds tillfälle att fortsätta sin informationsverksamhet, främst beroende på att del inom organisatio nen finns sakkunskap och erfarenhet då det gäller matpotatiskvalitet. 7.11Skogs- och jordbrukets forskningsråd anser vidare viktigt att SMAK beredestillfälle att fortsätta sin verksamhet med den sakkunskap och erfarenhet somdär byggts upp . 7.13 och Samhälle instämmer i desärskilda yttranden som avgivits av och . 7.14 : Handfasta råd/instmktioner frånpartiledets sida till detaljhandeln omförvaringstemperatur, exponeringssätt, inköpsvolymer .47 4 1988/89. 1 saml Nr 140. Detta är dock inget för statliga myndigheter Prop.1988/89:140 utan åvilar naturiigt de kommersiella intressena. 7.15Konsument-Forum instämmer i JN:s förslag att SMAK skall ha huvudansvaret förinformationen. Som konsumenter uppfattar vi Grönsaksfrämjandet och SPl somproducentinfluerade och de står alltså dessa fritt att med egna medel görareklam, dock ej i samråd med SMAK. Vi föreslår däremot att SMAK får betydligtstörre anslag till informationsarbete och att SMAK åläggs att inleda samarbetemed och även lämna bidrag till konsumentintressen och deras organisationer,samt att i detta arbete prioritera insatser på lokalplanet. 7.19Lantbrukarnas riksförbund anser alt SMAK:s informationsverksam het spelar en viktig roll för atl öka kunskaperna om potatis. 7.21 Samarbetsgruppen för alternativ odling: Vi frånalternativ odling ser det som en självklarhet att SMAK får direktiv att skaffasig kunskap och sedan sprida information om alternativt odlad potatis. 7.22 Svensk matpotatiskontroll instämmer i JN:söverväganden och förslag i detta avsnitt. 7.28Sveriges potattshandlares riksförbund ifrågasätter om SMAK såsom kontrollorganäven skall syssla med informationsverksamhet. 8.4 Lantbruksstyreisén:Allmänt sett bör finansiering av kvalitetskontrol len genom avgifter direkt knutna till kontrolltillfällen eller försäljningsvo lym eller liknande undvikas. Det avgiftssystem som i vissa delar tillämpa des t.o.m. fungerade inte tillfredsställande. Även den av livsme delskonlrollutredningen föreslagna finansieringen kan förväntas ge bety dande problem. Finansieringsom inte är direkt knuten till själva kontrollen är att föredra. Finansieringvia prisregleringsmedel har fungerat tillfredsställande och bör kunnakomma i fråga även framöver. 8.5 tillstyrker jordbmksnämndens förslag [rörande finansiering]. 8.10 : Som allmän principför finansieringen av ett samhällsstött kvalitetsarbete bör gälla att de somnyttiggör sig detta svarar för kostnaderna. Höjning av arealavgiften uppfyllerinte delta krav som en sådan höjning påverkarkonkurrensförhållandena. Finansiering med hjälp av handelsgödselavgifternainnebär att även andra än potatisodlare och potatiskonsumenter får bärakostnaderna samt måste också i ett långsiktigt perspektiv bedömas som osäker.Då det emellertid av många skäl torde vara omöjligt atl finansierakvalitetsarbetet genom alt i konsumentledet påföra samt insamla en avgift måsteden föreslagna finansieringen dock accepteras. 8.11 Skogs-och jordbrukets forskningsråd: Vad gällerfinansieringen av kvalitetsarbetet inom potatisområdet instämmer rådet iförslaget att kostr 48 nadernaäven fortsättningsvis täcks av utomramsmedel av typ handdsgöd- Prop.1988/89:140 sdavgifter. 8.14 instämmer helt i JN:s uppfattning attkvalitetskontrollen bör betalas genom att hela den saluförda kvantitetenbelastas. Formerna för denna finansiering ligger utanför vår kompetens attbedöma. 8.15 Konsument-Forum delar JN:s uppfattning att finaniseringenskall kunna utgå ur handelsgödselavgiftsmedlen. Vissa andra idéer har vi anförtunder avsnitt 12. Viktigt är atl inga pålagor läggs på i odlings eller packningsled,så att med procentpåslagseffekten kvalitetssträvandena straffas i stället förstimuleras. 8.19Lantbrukarnas riksförbund: Enligt LRF:s uppfattning bör finansieringen avverksamheten ske på samma sätt som , dvs. Skulle avnågon anledning brist på utomramsmedel uppstå kan LRF tänka sig attarealavgiftsmedel används för att finansiera verksamheten. LRF förutsätter dåatt partipriset höjs i motsvarande mån så atl finansieringen inte negativtpåverkar priset till odlare. Vid en arealavgiftsfinansiering förutsätter LRFockså att avgiften kan tas ut på ett konkurrensneutralt sätt, dvs. ävenomfatta odlingar under 0,5 ha. 8.21 Samarbetsgruppen för alternativ odling håller medom alt medlen skall tas av utomramsmedel. Arealavgift är ett bra sätt att fåmed alla som odlar potatis. Tas avgiften ul från insatsmedlen så kommerexempelvis alternalivodlarna utanför pålagssystemel. Detta är inte rättvist. 8.22 Svensk matpotatiskontroll: JN:s förslagtillstyrkes. 8.25Svenska livsmedelsarbetareforbundet: Alla odlare bör i princip deltaga ifinansieringen av ett utökat kontrollarbete. Det verkar enklast atl lösafinansieringen direkt i odlarledet. Finansieringen måste utformas på ett sådantsätt att onödig byråkrati undviks. 8.28Sveriges potatishandlares riksförbund anser att nuvarande finansiering medutomramsmedel bör fortsätta. 9 SMAK: s styrelse 9.5Statens livsmedelsverk: Det kan vara lämpligt såsom jordbruksnämnden föreslåratt både livsmedelsverket och jordbruksnämnden är företrädda i SMAK:sstyrelse. 9.10 : Institutionen förväxtodlingslära delar uppfattningen alt såväl SLV som JN bör vararepresenterade i men utgår ifrån all styrelsen i så fallfortfarande utses av Regeringen efter förslag från de organisationer,myndigheter etc, som berörs. 9.11 Skogs- och jordbrukets forskningsråd: En logiskkonsekvens av det föreslagna delade ansvaret mellan jordbruksnämnden ochlivsmedelsverket är att de, i enlighet med jordbruksnämndens förslag, fårvardera en representant i styrelsenför SMAK. 9.14ICA-förbundet: bör säkerställa representation för de Prop.1988/89:140 viktigasteparterna (inkl. JN och SLV) och inte innehålla marginella intres- Bilaga 6 9.22Svensk matpotatiskontroll: När det gäller frågor om SMAK:s status ochrelationer lill övriga myndigheter vill vi hänvisa till tidigare yttrandeavsnittet Myndighetsinsyn i SMAK:s verksamhet. Det kan vara lämpligt att bådejordbruksnämnden och livsmedelsverket är represenlerade i . 9.24Svenska kommunförbundet: anser alt SMAK:s styrelsebör utses av jordbruksnämnden efter förslag från berörda myndigheter ochorganisationer. Likaså skall storhushåU och konsumenterna vara representeradepå lämpligt sätt. 9.28Sveriges potatishandlares riksförbund: Beträffande styrelsen avstyrker SPRbestämt en utökning av denna. Tvärtom bör den kraftigt reduceras, då enstyrelse med stort antal ledamöter ofta blir ineffektiv och får svårt att fattabeslut. Pal-39-l-ob 402-709/88 B'laga 7 Översyn av stödet till jordbruket i norra Regeringengav genom beslut statens jordbmksnämnd i uppdrag att genomföraen närmare översyn av prisstödet till jordbruket i norra inför den Ijuli 1989. Medhänsyn till översynens omfattning har jordbmksnämnden valt att dela uppredovisningen i två etapper. Härmedöverlämnas delrapport 2 av översynen. Samråd har skett med lantbruksstyrelsen. Dettaärende har avgjorts av generaldirektören och ledamöterna efter föredragning av byråchefen i närvaroav avdelningscheferna . Ledamöterna haravgett särskilt yttrande som bifogas. 5 1988/89. Sammanfattning av statens jordbruksnämnds Prop-1988/89:140 förslag avseende översyn av prisstödet till '' jordbruketi norra , Etapp II. Sammanfattande förslag och kostnader Idet följande redovisas i korthet statens jordbruksnämnds förslag med anledningav den genomförda översynen av prisstödet till norra . Enligt1985 års riksdagsbeslut är utgångspunkten för stödet till jordbmket i norraSverige att bibehålla jordbmksproduktionen i ungefär nuvarande omfattning.Denna målsättning och övriga ställningstaganden beslulhar legat lill gmnd för nämndens översyn (se delrapport I). 9.2 Produktionsutveckling och effekter av stöd Produktionensutveckling inom jordbmket i norra har jordbmksnämnden redovisat tillregeringen i delrapport I. Sammanfattningsvis kan konstaleras att norra stort följt samma utveckling som landet i övrigt. Det råder dock vissaskillnader mellan de olika nordliga länen. Vad gäller effekterna av stödet såhar således vid analysen framkommit att detta som medel i huvudsak har kunnatuppfylla de med stödet avsedda målen. Vadgäller den inom översynens ram behandlade skrivelsen om arealbidrag till bäroch grönsaker inom har nämnden funnit att övervägande skältalar för att inte utvidga prisstödet till dessa produkter. Vadgäller stöd till potatisodling föreslår nämnden att det stödområde inom vilketdet lägre stödet utgår utvidgas till att omfatta de nordligaste delarna avVärmlands och . Dethögsta antal modersuggor som vid ett och samma företag kan få stöd föreslåshöjt från 60 till 120 modersuggor. Enjämförelse mellan stödet till olika grenar inom animalieproduklionen ger såvälvad arbetsförbmkning och kapitalinsats vid handen att en nivåhöjning ärmotiverad vad avser getstödet. föreslår med hänsyn härtill attnivån på stödet till getter höjs / get. har framförts synpunkten att fårproduktion skul le erhålla ett särskilt stöd per får av bl. a. naturvårdsskäl. Nämnden kan i detta sammanhang hänvisa till att fårproduktionen redan får stöd i form av pristillägg för kött. SkuUe det visa sig att ytteriigare slöd behövs bör 52 dettainte tas från ifrågavarande anslag utan från andra medel anvisade för Prop.1988/89: 140 t.ex. naturvårdsändamål. Vadgäller äggproduktionen utgår statligt stöd från norriandsanslaget i form avbidrag till kvittblivning av utslagshöns. Dessutom erhåller de norrländskapackeriema ett förhöjt packeribidrag för ägg som producerats i norra bidrag finansieras av interna medel inom jordbmksprisregleringen. Medhänsyn till produktionsmålets utformning och en gynnsam produktionsutvecklinganser inte nämnden att det finns skäl atl införa något särskiltprisstöd lill äggproduklionen i norra . Ettflertal skrivelser har kommit in till jordbmksnämden med förslag tillområdesgränser för stödet. Enligt statsmakternas beslul har nämnden bemyndigandeatt själv besluta om smärre områdesförändringar. Vad gäller sådana smärreändringar kommer nämnden att behandla dessa och besluta omeventuella ändringar som i så fall träder i kraft per den . Vad somi denna översyn har övervägts är vissa större områdesförändringar. En av deförändringar som har övervägts är att på samma sätt som för mjölk ha skildastödbelopp för övriga produkter inom 2 a och 2 b. 1 och för sig motiverarskillnaden i merkostnader en sådan förändring. Eftersom del redan med nuvarandeområdesindelning föreligger problem att kontrollera stödet vad gäller nötköttskulle en utökning av antalet stödområden för denna produkt ytterligareförsvåra kontrollarbetet. Nämnden kan med hänsyn till detta inte förordaifrågavarande förändring. En annan fråga som särskilt har studerats ärgränsdragningen mellan stödområde 3 och 4. Nämnden föreslår härvid alt område 3utvidgas med följande kommuner och församlingar: Älvsbackaoch Nyeds församlingar i Karlskogakommun Av : i kommun Genomden föreslagna förändringen erhålles en större enhetlighet inom resp. område.Härvid markeras också karaktären hos område 4 som gränsområde för stödet.Enligt nämndens uppfattning bör av denna anledning stödet tills vidare hållaskvar vid oförändrade öresbelopp. 1fråga om större områdesförändringar har till nämnden bl. a. inkommit förslag omföljande förändring. a) Utvidgningar av område 2 a b) Förskjutning av sydgränsen söderöver c) Infogande av , , och Haparandakommuner i område 1. Nämndenhar inte funnit skäl att tillstyrka dessa förslag. Medhänsyn till de merkostnader som redovisats föreslår nämnden följandeförändringar av stödbeloppen fr. o. m. den . Tabell9.1 Jordbruksnämndens förslag angående stödbelopp, 1988/89: Bilaga 7 ökning Milj. kr. Mjölk (öre/1) -(- 4 (öre/kg) (öre/kg) Fläsk (öre/kg) (kr./sugga/år) Föratt stimulera nyetablering av företag inom stödområdet föreslås att ettsärskilt etableringsstöd införes. De föreslagna villkoren för stödet framgår avavsnitt 7. 9.7 Övergångsåtgärder efter tvåprissystemets avskaffandeför mjölk Vad gällerstatsmaktemas uppdrag till jordbmksnämnden att utreda och lämna förslag tillövergångsåtgärder efter tvåprissystemets avskaffande anserjordbmksnämnden att nya regleringar ej är motiverade att verka endast . 9.8 Kontroll av norrlandsstödet Liksomnär det gäller andra stödformer finns risk för att stödet till jordbmket inorra kan missbmkas. Oegentligheter har också upptäckts av jordbmksnämndenskontrollanter. a. har slaktdjur från transporteratsupp till norrländska slakterier och därvid felaktigt erhållit Prop. 1988/89:140prisstöd. Det förekommer också att för högt prisstöd utbetalas genom att Bilaga7 transport sker från ett område med lägre stöd till elt med högre stöd.Riskerna för sådana oegentligheter ökar med stigande slödnivåer. Polismyndigheternai norra har vid ett flertal tillfallen begärt jordbruksnämndens hjälpför att kunna styrka brottslig verksamhet även vad gäller moms- och andraskattebedrägerier i samband med kreaturshandel. För att förhindra missbmk måstekontrollen intensifieras och resurser finnas för att kunna biträda andramyndigheter. Detär inte möjligt för jordbruksnämnden att på ett tillfredsställande sätt klaraav dessa arbetsuppgifter med de resurser nämnden har tillförfogande. En förstärkt kontroll på området skulle enligt nämnden vara välanvända pengar genom att kostnaderna för kontroUen skulle bli självfinansieradgenom bl. a. minskat missbmk. hemställer att nämnden fårbelasta anslaget Prisstöd till jordbmket i norra med ifrågavarandekontrollkostnader. 9.9 Sammanställning av kostnader Desammanlagda kostnaderna av nämndens förslag framgår av nedanståendesammanställning. Sammanfattningav merkostnaderna Prisstödsbeloppens höjning ger totalt 60,0 milj. kr. fläskBibehållna stödbelopp i område 4 ger en besparing om 5,0 milj. kr. Dennabesparing är ej särredovisad då den ingår i ovanstående kostnader. Övrigaproduktrelaterade kostnader ger totalt 1,0 milj. kr. Områdesförändringarger totalt en kostnad om 10,0 milj. kr. Höjdastödbelopp, inkl. bibehållna stöd belopp i område 4 54,8 Övriga produktrelaterade kostnader . Underanslaget C 6. Prisstöd till jordbmket i norra har för budget /90 beräknats en belastning om 545 milj. kr. Vid oförändrat slöd bedömer nämnden nu belastningen på anslaget /90 till 515 55 De föreslagna förändringarna beräknas öka belastningen på anslå- Prop.1988/89: 140 get 1989/90 med 66 milj.kr. varför den totala medelsförbrukningen 1989/ Bilaga 7 . 90 vid tillstyrkan avnämndens förslag beräknas uppgå till 581 milj. kr. dettakommer 4 milj. kr. 1989/90 för det av nämnden föreslagna nya Somframgår av direktiven gavs översyn av Norrlandsstödet eri bredareomfattning än dess tidigare motsvarigheter. Arbetet har bedrivits under starktidspress, särskilt under slutskedet, vilket har skapat vissa problem i såvälutredningsarbetet som jordbmksnärnndens behandling av ärendet. Därmed har detinte heller varit möjligt alt granska kalkylmaterialet på etttillfredsställande sätt. Detsärskilda stödet till jordbruket i norra ingick i beslul(1984/85:166). framhöll att jordbruksproduktionen i områdetskulle bibehållas i ungefär oförändrad omfattning. 1 detta syfte ansågutskottet att ytteriigare 60 milj. kr. skulle tillföras utöver vad somföreslogs i propositionen. har därefter fattat beslul omytteriigare stöd för att produktionen skulle kunna återföras lill 1984 årsnivå. Detsärskilda prisstödet till Norrlandsjordbruket fastställs i huvudsak utifrånkriteriet all samma grad av kostnadstäckning skall uppnås som i ellreferensområde. Den fortsatta negativa produktionsutvecklingen i stödområdetvisar att den därvid uppnådda lönsamhetsnivån inte har varit tillräcklig föratt bibehålla jordbruksproduktionen i norra .