prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — En särskild utbildningskampanji ekologi och naturvård för skogsägare planeras. I den översiktliga skogsinventeringen bör uppgifterna omnaturvård och kulturmiljövårdförbättras. Ökade resurser bör tillföras verksamheten med na-turvårdsinriktadeskogsbruksplaner. De skogligaberedskapsarbetena har minskat med mellan 7och . För innevarande budgetår beräknas verksamheten minska med 16%ytterligare. Denna starka minskning ger stora påfrestningar på organisationens ekonomi. Den ledertill krav på personalminskninginom organisationen och påverkar negativt möjligheterna att sysselsättaglesbygdsbefolkningen. Styrelsen föreslår mot bakgrund härav tillsammans medarbetsmarknadsstyrelsen särskilda åtgärder för tillsvidareanställning av viss delav dessa personer i en försöksverksamhetsom kallas Offentlig skogsvårdsservice. För de härredovisade insatserna anger följande behov av resurstillskott {milj. , service m. m. Rådgivning, avverkning och Uppdragsverksamhetensomfattning beräknas uppgå till ca 605 milj. kr. under /90 och till ca 613 milj. kr. under de därpå följande två budgetåren. 1 syfte att förenkla detekonomiadministrativa arbetet och underlätta denekonomiska hanteringen föreslår styrelsen slutligen vissa förändringar i de bestämmelser som gäller förresultatdisposition m. m. Beräknad ändring 1989/90 + 23 653000 -45 730000 + 23653000 -45 730000 Prop.1988/89:100Bil. Skogsnäringens betydelse för vårt land är stor. Denrådande högkonjunkturen för näringen bedöms fortsätta även nästa år.Skogsindustrin har ett högtkapacitetsutnyttjande och efterfrågan på virkesråvara är stor. Detta ställerkrav på en hög aktivitet i fråga om avverkning och skogsvård. skärps kravet på att bestämmelserna iskogsvårdslagen om hänsyn tillnaturvårdens och andra allmänna intressen följs. 1979 årsskogspolitiska beslut med de ändringar som beslutades ligger fast. Deinsatser som görs i skogsbruket har mycket långsiktig karaktär. Av detta följeratt skogspolitikens huvudriktlinjer måste vara utformade så att de kan ligga fast under långtid. Detta utesluter givetvis inte justeringart.ex. i skogspolitikens medel i den mån forskningen eller utvecklingeni övrigt visar på behov av sådana. Det är uppgift att följa skogspolitikens effekter ochföreslå eller själv vidta de förändringarsom behövs. Ett exempel på detta är de begränsningar som skogsstyrelsenhar beslutat om användningen av contortatall. Ett annat är den allmänna översyn som i bl. a.förenklande syfte har för avsikt att göra av sina föreskrifter och allmänna rådtill skogsvårdslagen. Ytterligareett exempel är den allt starkare betoningen av natur- och kulturvårdensintressen i skogspolitiken. Slutligen vill jag nämna den avslutade översynen av skogsstyrelsensorganisation som har gjorts undermedverkan av en utomstående konsult och som i viss utsträckning även berör skogsvårdsstyrelserna. För riksdagensinformation kan jag också nämna att har begärt attregeringen skall ändra myndighetens instruktion så att omorganisationenblir formellt möjlig att genomföra. Denna min syn påskogsbruket och skogspolitiken präglar också rapportsom avses ligga till grund för en treårsbudget för skogsvårdsorganisationens verksamhet. I rapportenbetonas sammanfattningsvis behovet av insatser för ett aktivare skogsbrukunder ökat hänsynstagande till naturvårdens och andra allmänna intressen.Härigenom kan skogsbruket även i fortsättningenbidra till att stärka vår ekonomioch vårt välstånd och skapasysselsättning på landsbygden som vi har tillgång till natur viktig för vetenskapen oeh människors rekreation. Iväsentliga delar kan jag alltså ställa mig bakom pro- Prop.1988/89:100 gram för den kommandetreårsperioden. Härav följer även att skogsvårds- Bil. 11 organisationen i fråga om myndighetsanslagen börövergå till treårsbudget och ett för och skogsvårdsstyrelserna gemensamt ramanslagfr. o. m. nästa budgetår. Däremot ärjag inte beredd att förorda några anslagstekniskaförändringar av anslagen till statsbidrag till skogsbruket eller till forskning och utveckling. Vad gäller de förra bör den försöksverksamhetsom beslutade om under förra avvaktas. 1 fråga om det senare bör frågan prövas ianslutning till nästa forskningspolitiska proposition. Till förslag tilländrade principer för vinstdisposition m.m. harjag för avsikt attåterkomma till regeringen i annatsammanhang. Jag övergår nu tillvissa av förslag till resursförstärkningar. 1 den mån de inte kommenteras här tar jag upp dem under resp.anslag. Jag har betonatvikten av ett aktivt skogsbruk i syfte bl. a. att förse den svenskaskogsindustrin med råvara. Insikten om den stora betydelsen av en ökadavverkning, givetvis inom ramen för en långsiktig och ansvarsfull hushållning,var bakgrunden till de gemensamma insatser som staten och skogsnäringensföreträdare beslutade . Statens insatser omfattade bl.a. resurser för information ochpersonlig rådgivning, förändringar avjordförvärvslagstiftningen, uppmjukning av ransoneringsreglerna för skogsavverkning, förmånligare skogskontoregler ochändrade regler för dödsboägda skogsfastigheter. I de båda senarefrågorna har fattatbeslut. Bl.a. har de förmånliga reglerna för insättning på skogskontoförlängts att gälla . Vad gällerinformations- och rådgivningsinsatserna för ökad slutavverkning avsåg 1986 årsriksdagsbeslut en treårsperiod. Motsvarande gällde de ökade resurserna för att påskynda denöversiktliga skogsinventeringen inför 1992års allmänna fastighetstaxering av jord- och skogsbruksfastigheter.Effekterna av den riktade rådgivningen har i olika undersökningar visat sig vara goda. En mängd skogsägare harhörsammat det budskap som skogsvårdsorganisationenhar fört ut. Detta är inte minst viktigt för dem som ännu inte haruppfyllt skogsvårdslagens krav på minimiavverkning som skall ha tillgodosetts före . En ökad avverkningi skulle t.ex. kunnamöjliggöra en ytterligare utbyggnad av skogsindustrikapaciteten. Jagförordar mot denna bakgrund en fortsättningav dessa båda extrainsatser . Ytterligare resurser bör dessutom anvisas för treårsprogrammet rörandegallringsrådgivning som startades den Ijuli 1988. Med en ökadavverkning och därmed också ökad aktivitet i övrigt i skogsbruketföljer en förbättrad förutsättning för sysselsättning på lands bygden.En väsentlig del av denna sysselsättning har i vissa trakter upprätt hållits med hjälp av statligt stöd till beredskapsarbeten. Omläggningen av arbetsmarknadspolitiken harförändrat detta förhållande. Men har den goda konjunkturen för skogsnäringenskapat bättre förutsättningar för sysselsättning utan statligt stöd. Det finns ingen anledning atträkna med att omfattningen av beredskapsarbetenai skogsbruket skall öka igen. Detta innebär bl.a. att skogsvårdsorganisationens utformning och storlek 41 En sådan anpassning pågår och framgår bl.a. av Prop. 1988/89:100skogsstyrelsens och min bedömning av uppdragsverksamhetens framtida Bil. Ett aktivareskogsbruk skärper, som jag har pekat på, behovet av att skogsägarna leverupp till de krav som är föreskrivna i fråga om hänsyn tillnaturvårdens och andra allmänna intressen. Sådant hänsynstagande är föreskriveti skogsvårdslagstiftningen. De föreskrifter och allmänna råd som är utfärdade är många, detaljerade ochspänner över ett brett fålt. För attkunna leva upp till de krav som ställs behövs goda kunskaper i ekologi, naturvård m. m. Därför bedriver isamarbete med skogsföretagen och arbetstagarorganisationerna enomfattande utbildningsverksamhet. Särskilda råd för hur skogen bör skötas iskärgårdar och tätortsnära områden håller på att utarbetas avskogsstyrelsen. Det är angeläget attutbildningen nu vidgas till de enskilda skogsbrukarna, inte minst av den anledningen att det är dessa sommåste svara för den ökade avverkningsom behövs. Jag återkommer därför i det följande med förslag till ökade resurser för detta. Även de ändringar i detstatliga ekonomiska stödet som jag förordar i det följande skall ses som ettled i strävan mot ett bättre hänsynstagande till andra berördaintressen. Skogsstyrelsenaktualiserar i sin anslagsframställning två viktiga framtidsfrågor förskogsmiljön och skogsbruket. Den ena gäller genbevarande, den andramarkförsurningen. har ansvaret för att våra inhemskaskogsträds gener bevaras. Detta sker bl. a. i reservat av sedvanligt slag ochi form av nyplantering som bygger på särskild fröinsamling. Genomdenna verksamhet hindrar vi en utarmning av de genetiska resursema och säkrar därmed enhandlingsfrihet för framtiden. Även behövs en resursförstärkning förändamålet. Jag återkommer med förslag om detta i det följande. Den fortgåendemarkförsurningen är en av våra mest allvarliga miljöfrågor. Surt nedfall ochutsläpp av kvävehaltiga ämnen har orsakat omfattande negativa förändringar av skogsmarken ivissa delar av vårt land. Det står nu klart att man måste vidta motåtgärder ominte omfattande skador på våra skogar skallbli följden. I grunden är det givetvis nödvändigt att begränsa de skadliga utsläppen av svavel- ochkväveföreningar. Men det anses ävennödvändigt att vidta restaureringsåtgärder genom s. k. vitalise-ringsgödsling av skogsmarken. Detta innebär attämnen som t. ex. magnesium och kalcium tillsätts skogsmarken. Forskarna äremellertid ännu inte eniga i frågan.Frågan bedöms dessutom inom ramen för det arbete som naturvårdsverketutför inför ett nytt program mot luftföroreningar och försurning. Mot den bakgrunden är jag inte beredd att föreslå attstatliga resurser satsas på enomfattande försöksverksamhet såsom har förordat. Jag har emellertid erfarit att vissverksamhet med vitalise-ringsgödslingändå kan komma till stånd. Med hänsyn till det allvar som frågan rymmer är dettagivetvis positivt. Vad så gällerskogsstyrelsens bedömning av kostnaderna för bidraget till skogsbmkamas trygghetsförsäkring vill jag erinra om att dessa enligt riks dagens beslut täcks medskogsvårdsavgiftsmedel och att frågan om en höjning av avgiften får aktualiseras omkostnaderna för försäkringen ökar. Föratt tillgodose behovet av likvida medel i uppdragsverksamheten och Prop.1988/89:100 i frö- och plantverksamhetendisponerar under innevarande Bil. 11 budgetår en rörligkredit intill 65 milj. kr. Jag föreslår att detta bemyndigande förlängs attgälla även under nästa budgetår. Anslagets benämning bör ändras tillSkogsvårdsorganisationen. Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. medgeatt under /90 får dispone ra en rörlig kredit av 65 000000 kr.i , 2. till Skogsvårdsorganisationenför /90 anvisa ett förslagsanslag på . 1987/88Utgift '221590300 1988/89 Anslag '214794000 1989/90 Förslag 238 972000 ' Anslagen och Skogsvårdsstyrelserna:Myndighetsuppgifter. Huvudförslaget ( .) kan inte tillämpaspå skogsvårdsorganisationen eftersom det skulle försvaga lednings- och utvecklingsfunktionernainom hela organisationen och medföra sänkta ambitioner beträffandeskogsvårdsarbetet. Om huvudförslaget om nedskärning skall tillämpas bör detfördelas med 1, 2 resp. /90 1991/92. För externinformation, markanvändnings- och avverkningsfrågor samt ekonomiadministration och ADB behövs sex nya handläggartjänster (-). Vidare behövs ytteriigare . till den skogliga genbanken och . för skogsstyrelsensinternationella engagemang. Förskogsvårdsstyrelsernas verksamhet med information m.m. om ökad avverkning ochbättre naturvård behövs /901991/92 sammanlagt 69 milj. kr., varav 21 milj. kr. Beräknad ändring 1989/90 Prop.1988/89:100 Bil. Förvaltningskostnader (därav lönekostnader) 215 524000 (148 390000) + 24178000 (+18034000) Som jag har förordat under punkten D I bör medel tillskogsstyrelsens och skogsvårdsstyrelsernas myndighetsuppgifter anvisas underett gemensamt ramanslag. Anslaget bör benämnas : Myndighetsuppgifter.Anslaget bör beräknas med utgångspunkt i ett huvudförslag för treårsperiodenmed en total real minskning av utgifterna om med fördelningen 1, 2,och för första, andra resp. tredje budgetåret. Jag har för treårsperiodeninte räknat med några reformer. Anslaget skall dock prisomräknas i vanlig ordning. Med hänvisning till vad jag har anförtunder punkten D 1 beräknar jag 10 milj. kr.för naturvårdsutbildning av skogsbrukare, ytterligare . för den skogliga genbanken och ytterligare500000 kr. för information och rådgivning om ökad gallring. för reformer som möjliggörs genom de lokalkostnadsbesparingarsom har gjorts vid skogsvårdsstyrelserna. Chefen för hartidigare denna dag förordat att tjänstebrevsrättenskall upphöra för fr.o.m. den Ijuli 1989. Detta anslag bör därför tillföras2634000 kr. Jag har vidare tagit hänsyn till attorganisationen i fortsättningen själv skall täcka kostnaderna för revision samt till att inte längre skall bekosta visst ekonomisktredovisningsarbete för andra myndigheter. Med hänvisning till sammanställningen hemställer jag att regeringenföreslår att tillSkogsvårdsorganisationen: Myndighetsuppgifter för /90 anvisa ett ramanslag på 238 972 000kr. D 3.Skogsvårdsorganisationen: Frö- och plantverksamhet Prop. 1987/88 Utgift '- 1988/89 Anslag ' I 000 1989/90 Förslag 1000 ' Anslaget Skogsvårdsstyrelserna: Frö- ochplantverksamhet. Under anslaget tasupp ett formellt belopp av I . till skogsvårdsorganisationens frö- och plantverksamhet. En kraftfull omstrukturering av plantverksamhetengenomförs för närvarande.För innevarande och nästa budgetår beräknas den årliga försäljningen av plantor uppgå till ca 210 milj. kr. och plantverksamheten ha en omsättning av ca 260 milj. kr. Verksamheten medskogsfröförsörjning beräknas omsätta ca 17 milj. kr. Avkastningen inomfröverksamheten är god. Lönsamheten inom plantverksamheten måstedäremot förbättras. Den plan som har utarbetats för omstrukturering av plantverksamhetengenomförs i syfte att anpassa produktionskapaciteten till marknaden. Planeninnebär bl.a. en övergång till en större andel produktion av täckrotsplantor och en minskning av barrotsproduktionen. Satsningen påtäckrotsplantor innebär bl.a. enutbyggnad av befintliga täckrotsplantskolor och ändrad inriktning på nuvarandebarrotsplantskolor. skall det finnas 21 plantskolor varav nio stora täckrotsplantskolor, fem storabarrotsplantskolor och sju mindre plantskolor med blandad produktion.Plantskolorna skall satsa mer på försäljning, planering ochresultatuppföljning. Behovet avinvesteringsmedel i frö- och plantverksamheten för nästa budgetår beräknasuppgå till ca 10 milj. kr. Mot bakgrund av den omstrukturering av verksamheten som pågår kan 50 milj.kr. av reserverade investeringsmedel dras in. Därutöver föreslås att ca 25milj. av investeringslånen ochca 30 milj. kr. av det förräntningspliktiga statskapitalet förs över tillicke förräntningspliktigt statskapital, allt i syfte att behålla produktionskapacitet i avvaktan på bättre underlagför bedömning av plant-behovet förnedlagd . Slutligen föreslås att 25 milj. kr. av investeringslånen som har tagits för Stakhedensplantskola i överförs till icke förräntningspliktigtstatskapital. Det är , som förordar, nödvändigt attgenomföra en genomgripanderekonstruktion av skogsvårdsorganisationens frö- och plantverksamhet. Strukturrationaliseringen som har plane rat bör alltså fortsätta. Förändringen av det förräntningspliktiga kapitalet i plantskola bör kunna ske . Några förändringar av det övriga förräntningspliktiga kapitalet i verksamheten ärjag inte beredd att förorda. Jag har för avsikt att i annat sammanhang återkomma till regeringen i dessa senare frågor. Tillfrågan om investeringar i verksamheten återkommer jag under Prop.1988/89:100 punkten D 4. Benämningen avanslaget bör ändras till Skogsvårdsorganisa- Bil. 11 tionen:Frö- och plantverksamhet. Jag hemställer att regeringen föreslår att tillSkogsvårdsorganisationen: Frö- och plantverksamhet för /90 anvisa ett förslagsanslag på I000 kr. 1987/88Utgift '36 899109 Reservation '114197029 1988/89 Anslag '33 815000 1989/90 Förslag 23135000 ' Anslaget Skogvårdsstyrelserna: Investeringar. Över anslagetanvisas medel främst för nyinvesteringar i skogsvårdsorganisationensuppdragsverksamhet och i frö- och plantverksamheten. Investeringarna i uppdragsverksatnheten har /88 uppgåtttill 14,3 milj. kr., varav 2,3 milj. kr. täckts av ifrågavarande anslag. Förinnevarande budgetår beräknas investeringarna öka med 7,5 milj. kr. ochanslagsbehovet med 3,3 milj. kr. För /90 planeras investeringartill en kostnad av 23,8 milj. kr., varav ca 6,6 milj. kr. bör täckas frånifrågavarande anslag. De investeringar ifrö- och plantverksamheten som har finansierats över detta anslag /88 har uppgått till ca 32 milj. kr. För innevarande budgetår planerasinvesteringar för sammanlagt 25 milj. kr. För /90 planeras investeringar för 11 milj. kr. från detta anslag. Av reservationenunder anslaget kan 50 milj. kr. För bidrag till skogsfröplantager behövs . Sammanlagt föreslårskogsstyrelsen att anslaget tas upp med . för nästa budgetår. För investeringar i frö- och plantverksamheten och i denövriga uppdragsverksamhetenföreslår jag i likhet med ett med 10680000kr. För budgetåret1989/90 beräknarjag 5,5 milj. kr. för bidrag till anläggningav skogsfröplantager. Sammanlagt bör anslaget sålunda minskasmed 10680000kr. 1 övrigt hänvisar jag till vad jag har anfört under punkten D 3. Benämningenav anslaget bör ändras tillSkogsvårdsorganisationen: Investeringar. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Skogsvårdsorganisationen:Investeringar för /90 anvisa ett reservationsanslag på . Bidrag till skogsvård m. m. Prop.1988/89:100 1987/88Utgift 288 662 267 1988/89 Anslag 270000000 1989/90 Förslag 248000000 Från anslagetbekostas bidrag till särskilda skogsvårdsåtgärder inom det skogliga stödområdet, skogsodling efter avverkning avlågproducerande bestånd, vissa natur- ochkulturvårdsåtgärder, dikning, ädellövskogsbruk och åtgärder mot skadegörelse av skogsinsekter. Vidare bekostas översiktligaskogsinventeringar från anslaget. Bidragsbestämmelserna finns i förordningen(1979:792) om statligt stöd till skogsbruket och i ädellövskogs-förordningen(1984: 120). Deför /88 tillgängliga rambeloppen för bidrag till skogsvård harutnyttjats helt. Uttryckt i areal har bidragen disponerats enligt följande. Återväxtåtgärder inom stödområdet 26 300 ha Åtgärder i lågproducerande bestånd 36 170 ha på nedlagd jordbruksmark 960 ha Skogsdikning 13 720 ha Ädellövskogsbruk 1 260 ha Medlen inom ramenför skogsodling efter avverkning av lågproducerande bestånd disponeras under innevarandebudgetår enligt följande. Drygt 96 milj.kr. används för barrskogsplantering, 3,5 milj. kr. för lövskogsplantering, 1 milj. kr. för natur- ochkulturvårdsåtgärder, 2,2 milj. kr. för naturvårdsrådgivning samt 3,5milj. Planteringarnaberör 32000 ha gles barrskog, 1 300 ha gles lövskog, 300 ha mark av hagmarkstyp och 1 800 ha nedlagdjordbruksmark. För nästa budgetårföreslår styrelsen att bidragsramen för åtgärder inom stödområdettillsammans med bidragsramen för åtgärder i lågproducerande bestånd räknas upp med 2,5 milj. kr.för ökad lövskogsplantering. Styrelsenföreslår vidare att ramen för dikningsbidrag räknas upp med 2 milj. kr. och ramen för ädellövskogsbruk med 5milj. För översiktliga skogsinventeringar föreslås en uppräkning med 15,2milj. Sammanlagt bör rambeloppet således bestämmas till 270 milj. kr. Utbetalningarna underanslaget beräknas till 270 milj. kr. Beräknad ändring 1989/90 " Prop.1988/89:100 Bil. Särskilda skogsvårdsåtgärder inom det skogliga stödområdet Skogsodling efter avverkning av lågproducerande bestånd m. m. -11000000 - 4 500000 + 5000000 har i sin treårsplan ochanslagsframställning föreslagit sådana förändringar av bestämmelserna ochanslagskonstruktionen för bidragen till skogsbruket som innebär attskogsvårdsorganisationen själv får bestämma om bidragsgivningen i störreutsträckning än . Det pågårefter beslut av under förra en treårig försöksverksamhetmed en annorlunda utformning av statsbidragen (prop. 1987/88:64 bil. 3 och 86 bil. 5, JoU 15 och 20, rskr. 150 och 355).Denna bör avvaktas innan beslut tas om förändringar. Kostnaderna föranläggning av ädellövskog är avsevärt högre än för anläggning av barrskog. De bidrag förändamålet som kan lämnas från detta anslag är en förutsättning för att bevaraarealen ädellövskog i vårt land. Till detta kommer att kostnaderna kan öka omomställningsprogrammet inom jordbruketleder till en ökad nyplantering av ädellövskog. Bidragenbör i de fallen begränsas så att de, inkl. omställningsbidraget, inteöverstiger eller helt täcker kostnaderna för åtgärderna. Ramen för bidrag till ädellövskogsbruk bör räknas upp med 5 milj. kr. till 13 milj. kr. Fr.o.m. innevarande budgetår kanbidragsramen för skogsodling efter avverkning av lågproducerande bestånddisponeras för bidrag till vissa natur- ochkulturvårdsinsatser i samband med skogsbruk. finansieras frånanslaget även naturvärdesundersökningar som utförs av länsstyrelseneller den ideella naturvårdens organisationer. I fortsättningen bör dettabidrag inte längre lämnas för åtgärder som berör marker av hagmarkstyp, glesa äldre och medelålderslövträdsbestånd eller glesa beståndi det s. k. fjällnära skogsområdet. Under punkten D2 harjag föreslagit attskogsvårdsorganisationen tillförs 10 milj. kr. för utbildning av skogsbrukarei naturvård och ekologi. Denna insats bör kombineras med en nedräkning av nu ifrågavarande ram med 11 milj.kr. och av ramen för bidrag tilldikning med 4,5 milj. kr. Jag vill i detta sammanhang markera behovet av attnärmare studera olika skogsbruksåtgärders betydelse för läckage avnäringsämnen m.m. från skogsmark. Med de åtgärder jag nu har förordat uppnås en bättre balans mellaninsatserna för skogsbruk och den vardagsnära naturvården. Med hänvisning till sammanställningenöver rambeloppen för olika ändamål föreslår jag att för /90 tasupp en sammanlagd ramav 244,7 milj. kr. för bidrag till skogsvård m.m. Regeringen bör Prop.1988/89:100 kunna jämka fördelningen mellan de olika ändamålen. 11 under anslaget beräknarjag 248 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. medge att under /90statsbidrag beviljas med sammanlagt högst244 . till skogsvård m. m., 2. till Bidrag tillskogsvård m. m. för /90 anvisa ett förslagsanslag på . Stöd till byggande avskogsvägar 1987/88Utgift 53 813 842 1988/89Anslag 50000000 1989/90 Förslag 55 000000 Från anslaget bekostas statsbidrag tillbyggande av skogsvägar enligt förordningen(1979:792) om statligt stöd till skogsbruket. Under /88 har statsbidrag beviljats fråndetta anslag till en summaav 50 milj. kr. Sammanlagt har påbörjats stödberättigade byggnadsprojektsom omfattar skogsbilvägar. En kraftfull förstärkning av samhälletsinsatser för byggande av skogsvägar börinledas genom att rambeloppet räknas upp med 25 milj. kr. till 85 milj. kr. Vägar som byggts med hjälp avstatsbidrag uppfyller i högre gradkraven på hänsyn till naturvård ochandra allmänna intressen. Utbetalningarna under anslaget beräknas till85 milj. kr. Densammanlagda bidragsramen för skogsvägbyggnad bör tas upp med oförändrat 60 milj. kr. Jag har därvid tagithänsyn till behovet av medel för vägtekniskaförsök. För utbetalning under anslaget beräknarjag 55 milj. kr. Jag hemställeratt regeringen föreslår att 1. medge att under /90 statsbidrag beviljas med sammanlagt högst . till byggande avskogsvägar, 2. till Stöd UU byggande av skogsvägar /90 anvisa ett förslagsanslag på 55000000kr. 4' ' fW/St- f samt MrMOl Bilaga' (I Främjande avskogsvård m. m. Prop.1988/89:100 1987/88 Utgift 12139037 Reservation 1176027 1988/89 Anslag 12 900000 1989/90 Förslag 12 900000 Anslaget användsför tillämpad skogsproduktionsforskning samt för särskilda utredningar ochundersökningar i syfte att främja bl. a. skogsvården och arbetsmiljön inom skogsbruket. Anslaget bör för nästa budgetår räknas upp med 13 milj.kr. till 25,9 milj. kr.Detta motiveras av behovet av att ytterligare komplettera den grundläggande skogsforskningen med tillämpad forskningsamt att förstärka angelägenutvecklings- och försöksverksamhet bl. a. i fråga om kalkning ochvitaliseringsgödsling av skogsmark. Anslagsbeloppet bör för nästa budgetår tas upp medoförändrat 12,9 milj. kr.Jag hemställer att regeringen föreslår