prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — Dessa avser i huvudsak vidareutbildning av läkare tillspecialistkompetens, viss vidareutbildning av landläkare, viss efterutbildning av läkare m.fl., kompletteringsutbildning för hälso- och sjukvårdspersonal med utländsk utbildning samtkonferenser m.m. föreslår i sin anslagsframställningbl.a. När det gällervidareutbildning av läkare och tandläkare beräknas antalet avlagdaexamina för läkare lill omkring 850 . Dessutom tillkommerca 100-150 läkare med utländska examina Hälso- ochsjukvårdsberedningen har i ett läkarfördelningsprogram fastställt 985 block förfortsatt vidareutbildning för . Blockförordnande för läkare undervidareutbildning omfattar alla de tjänstgöringsavsnitt som behövs för allläkaren skall uppnå specialistkompetens. Blocken fördelar sig med 400 inomallmänmedicin, 90 inom psykiatri, 75 inom långvård och med rehabilitering samt420 inom övrig somatisk vård. För specialistkompetens krävs, förutomläkartjänstgöringen, att sex kurser genomgås. Socialstyrelsenplanerar alt för /90 anordna ca 260 specia-listulbildningskurserför läkare om vardera med i genomsnitt 25 deltagare i varje kurs.Varje kurs beräknas kosta ca . För 260 kurser blir kostnaden därför 28,6 milj. kr. Efterfrågan påkursplatser har emellertid inte kunnat tillgodoses inom vissa specialiteterunder en följd av år. Läkarna har i vissa fall fått svårigheter atthinna genomgå föreskrivna kurser innan erforderlig läkarljänstgöring un- Prop.1988/89:100 der vidareutbildningen genomförts. har vidtagit ohka åtgår-Bil. 7 der, som medfört att köerna minskat och inom några speciahteter elimine rats. finns emellertid en efterfrågan på kurser inom elt antal spe cialiteter, som överstiger tillgången. avser därför att även förväntad reservation la i anspråk ytterligare medel för all apordna ca 20 extra kurser under /90. Kostnaden för dessa kurser beräknas bli 2,2 milj. kr. För vidareutbildningen avläkare till specialistkompetens under /90 beräknarsocialstyrelsen för omkostnader , för prov under allmäntjänstgöringen1050000 kr. och för sekretariat hos regionkommittéerna 900000kr. Antalet s.k. ÄT-prov i encentralt utformad kunskapskontroll, som skall avsluta allmäntjänstgöringen (AT)för tandläkare, beräknas under /90 bli ca 235. Material tillprovet jämte en utvärdering av erfarenheterna m.m. beräknas kosta ca270000kr. Till efterulbildningskurserför allmänläkare m.fl. beräknar att erfordras. Kurser m.m. för hälso-och sjukvårdspersonal med utländsk utbildning syftar till att skapaförutsättningar för hälso- och sjukvårdspersonal med utländsk utbildning attutöva olika vårdyrken i . Till detta ändamål föreslås . Genom konferenser ochseminarier kan bidra lill atl sprida kunskaper ocherfarenheter, som styrelsen får tillfälle att följa utvecklingeninom vårdområdet. Verksamheten är elt betydelsefullt led i styrelsens tillsynoch planering. Styrelsen föreslår alt . anvisas för detta ändamål. Utredningen om läkarnasspecialistutbildning m. m. (LSU 85) har lämnat betänkandet (SOU 1987:53)Kompetensutvecklingen efler läkarexamen, jämte en huvudbilaga (SOU 1987:54)Målbeskrivningar. Utredningens förslag har remissbehandlats. Eftersom det inteär möjligt att förutse när en eventuell övergång till ett nyttspeciahstutbildningssystem kan ske och hur detta kan komma att påverkamedelsbehovet under förevarande anslag, utgår i sinanslagsframställning från gällande ordning. Totalt uppgår deberäknade kostnaderna under anslaget för /90 till ca 41,2 milj.kr. Den största utgiften avser kurserna inom den systematiska undervisningen.Med anledning av osäkerheten om den framlida uppläggningen av utbildningen ochdärmed medelsbehovet för /90 samt med hänsyn lill ingåendereservation under anslaget föreslår emellertid ett oförändratanslag för /90. ..,.._, Ir, 1989/90 , Vidareutbildning av läkare och tandläkare (därav kostnader för systematisk undervis- ning med kunskapsprov) (-h 443 000) Kurser m.m. för hälso- och sjukvårds- personal med utländsk utbildning Utredningen om läkarnas specialistutbildning m.m. (LSU85) har lämnat sitt belänkande (SOU 1987:53) Kompetensutvecklingen efterläkarexamen. Utredningens förslag har remissbehandlats. Jag avser att föreslåregeringen att i proposition till under vårsessionen 1989 lägga fram förslagom specialistutbildningenav läkare. I avvaktan på atl förslagen kan prövas beräknar jag anslagetmed utgångspunkt från hittillsvarande system för specia-hstutbildningen av läkare. Jag godtarsocialstyrelsens förslag om ett oförändrat anslag för /90 för deuppgifter som redovisar. Jag föreslår emellertid att anslageträknas upp med 443000kr för pris- och löneomräkning när, det gäller medlentill den systematiska undervisningen under specialistutbildningen. Med hänvisning tillsammanställningen föreslår jag all anslaget tas upp med . Jag hemställer atl regeringen föreslår att lillSpecialistutbildning av läkare m.m. för /90 anvisa ett reservationsanslag på . Beredskapslagring och utbildning m.m. för hälso-och sjukvårdi krig 1987/88 Utgift 1988/89 Anslag 1989/90 Förslag 114994121 52965000 65 865000 Från anslaget bekostas utgifler för investeringar iberedskapslager m.m. avseende den civila hälso- öch sjukvården i krig samt förutbildning av personal som skall tjänstgöra inom den civila hälso- ochsjukvårdens krigsorganisation. Ril 7 Planeringen förhälso- och sjukvården, samt hälsoskyddet i krig utgår från dels den inriktning som anges i1987 års försvarsbeslut (prop. 1986/87:95 bil. 4, FöU 11, rskr. 310), dels frånregeringens anvisningar , vilket har redovisats i programplan förperioden /90-1993/94 för hälso- och sjukvården m.m. inom den civila delenav totalförsvaret. Styrelsen föreslår bl.a. följande: Medel för anskaffning avs.k. varaktig sjukvårdsutrustning för i krig tillkommande behov av kirurgiskkapacitet samt anskaffning av skyddsmaterial mot A-, B- och C-slridsmedel (18,9milj. Medlen används för ny-och omsätlningsanskaffning av såväl läkemedel som bakteriologiska preparat m.m.(46,0 milj. Styrelsen hemställer om ett beställningsbemyndigande om 20milj. Fortsatt uppbyggnaderfordras för alt uppnå de mål som försvarsbeslut har angett förberedskapslagringen av förbrukningsmaterial (46,0 milj. Styrelsen hemställerom ett beställningsbemyndigande om 10,0 milj. kr. Utbildningsverksamhetenkommer i stort att överensstämma med den utbildning som genomförs budgetåret1988/89. Härutöver kommer utbild-ningsmaleriel att produceras för altunderlätta sjukvårdshuvudmännens egen fortbildningsverksamhet inomberedskapsområdet (5,0 milj. kr). Grundläggande för dencivila hälso- och sjukvårdens krigsorganisation är möjligheterna atl utnyttjade fredstida sjukvårdsanläggningarna. De förberedelser i fred som erfordrasför dess lokaler är att säkerställa den tekniska försörjningen avseende el,vatten, värme m.m. (20,5 milj. kr). Styrelsen hemställer vidare ombeställningsbemyndigande pä 10,0 milj. kr. Styrelsen har den 1 juli1986 övertagit programansvaret för fristående sjukvårdsplutoner ochsjuktransporlavdelningar från civilförsvaret. 25 sjukvårdsenheter byggs uppunder /90 (17,0 milj. För ledning av hälso- ochsjukvården krävs ett sambandssystem med stor tillgänglighet och storuthållighet. Styrelsen har tagit fram förslag till sambandssystem. Medelberäknas för kompletteringar av sjukvårdshuvudmännens fredssambandssystem tillbehovet för krigsorganisationen (6,5 milj. Styrelsen hemställer ombeställningsbemyndigande om 6,0 milj. kr. ärutbildnings- och krigsplacerande myndighet för vapenfria ijänslepliktiga inomhälso- och sjukvårdsområdet. Utbildning och tjänstgöring prioriteras inomspecialområden, t.ex. teknisk försörjning, sjuktransporter, sanering ochhemsjukvård. Riksdagsbeslutet om ändring i lagen om vapenfri tjänst medförökade kostnader (1,8 milj. Svenska röda korsetutbildar civilsamariter för placering inom den civila sjukvårdenskrigsorganisation i första hand inom hemsjukvården samt personal förkrigsblodcentraler kvinnliga bilkårers riksförbund utbildar bilförareför sjuktransporter Styrelsen hemställer också om bidrag för utbildning avfrivillig sambandspersonal (4,0 milj. Beredskapslagringav läkemedel, bakteriologiskapreparat m.m. Utbildningav personal för den civila hälso-och sjukvårdenskrigsorganisation Hälso-och sjukvårdens säkerhet m.m. Bidragtill Svenska röda korset och kvinnliga bilkårers riksförbund m.m. 1988/89 Ed Prop. ändring 1989/90 Bil. Mina beräkningar av anslagsbehovet för nästa budgetårutgår från de principer som lagts fast försvarsbeslut (prop.1986/87:95, bil. 4, FöU 11, rskr. 310) för den civila hälso- och sjukvården ikrig. 1 fråga om sjukvårdensförsörjningsberedskap har utredningen om hälso-och sjukvårdens försörjningsberedskapi redovisat förslag till åtgärder för att förbättra beredskapenav viktiga sjukvårdsartiklar antingen för omsättningslagring hossjukvårdshuvudmännen, långtidslagring i statlig regi eller genom planeradkrigsproduktion. Förslagen bereds nu inom . Då det gällers.k. varaktig sjukvårdsulruslning genomför utredningen i samförstånd medöverbefälhavaren, civilbefälhavarna och sjukvårdshuvudmännen en inventeringsom syftar till atl ge en bedömning av i vilken utsträckning ett maximaltutnyttjande av sjukvårdens resurser kan möta förväntade behov, eller om så inteär fallet, vilka kompletteringar som erfordras vad avser lokaler och utrustningför hälso- och sjukvården i krig. En bedömning från utredningens sida väntasunder . Mot bakgrund av det underlag som utredningenredovisar kommer försörjningsberedskapen att avsevärt förbättras /90. Med de ändrade förmånerför personal inom frivilligorganisalionerna, som trädde i kraft den 1 januari1987, har kostnaderna för den utbildningsverksamhet som dessa organisationergenomför på uppdrag av kraftigt ökat. Jag har beaktat dettavid min beräkning av bidraget till Svenska röda korset m.fl. Med hänsyn lill långa projekteringstidervad avser skyddet av sjukvårdsanläggningar m.m. bör regeringen inhämtariksdagens bemyndigande alt för ifrågavarande ändamål få vidta åtgärder inomkostnadsram av 10 milj. kr. hargenomfört en förvaltningsrevision av den statliga styrningen av hälso- ochsjukvården i krig. Resultatet har redovisats i en sär- skildrapport (RRV 1987:1481) som har överiämnats till Prop.1988/89:100 regeringen och . Med hänvisning lill sammanställningen beräknar jag anslaget till 65865000kr. Jag hemställer att regeringen föreslår alt 1. bemyndiga regeringenalt medge atl åtgärder för sjukvårdens säkerhet får vidtas inom en kostnadsram pä , 2. till Beredskapslagringoch utbildning m.m. för hälso- och sjukvård i krig för /90 anvisa ettreservationsanslag på . Från anslaget bekostasförvaring och underhåll av beredskapsulruslning samt drift av beredskapslager avläkemedel m.m. för den civila hälso- och sjukvårdenskrigsorganisation. Styrelsen föreslår i sin anslagsframställning bl.a.följande: varaktig sjukvårdsulruslning beslår huvudsakligen av hyror och underhåll avförrådslokaler, frakter, löner. belastas också med kostnader för dalabaseradmaterielredovisning (9,0milj. Driftkostnader förberedskapslagring av läkemedel m.m. utgörs av bl.a. hyres- ochomsättningskostnader. Driftkostnader för sera och vaccinlagring vid SBL ingår också i delposten (9,1milj. Styrelsen harberäknat driftkostnaderna för beredskapslagring av förbrukningsmateriel enhgtde avtal som träffats med sjukvårdshuvudmännen (13,0 milj. Medlen avserersättning till sjukvårdshuvudmännen för s.k. administrativa kostnader(planläggning, utbildning och övning) av hälso- och sjukvården (26 milj. Enligt avtal i juni1988 mellan staten och skall ett register för hälso- ochsjukvårdspersonal i krig (Integer), kunna tas 1990. För styrelsenskostnader för registret föreslås alt en ny anslagspost föras upp. Iavvaktan på Integer kommer styrelsen att behöva vidta vissa åtgärder för attunderlätta sjukvårdshuvudmännens arbete med personalpla-' neringen (0,2 milj. Beräknad ändring Prop. Förvaring och underhåll av utrust- -1- 225000 - 125000 Driftkostnaderna för hälso- och sjukvårdensförsörjningsberedskap är i huvudsak beroende av de investeringar som görsunder det föregående anslaget. Med hänvisning till sammanställningen beräknar jag anslaget lill . Jag hemställer all regeringen föreslår atl till Driftkostnaderför beredskapslagring m. m. för budgetåret, 1989/90 anvisa ell förslagsanslagpå . E 20.Investeringsersättningar enligt läkarutbildningsavtal m.m. 1987/88 Utgift 1098299946' , . 1988/89 Anslag 134500000 1989/90 Förslag 133 000000 ' Anslaget Bidrag tillundervisningssjukhus m.m. som även omfattade medel för statligdriftersättning enligt avtal om samarbete om läkarutbildning och forskning. Från anslaget utgår statliginvesteringsersältnirig enligt avtal om samar., bete om läkarutbildning ochforskning inom de medicinskt kliniska ämne: sområdena samt avtal omtandläkarutbildning och forskning i och inom de kliniskt odontologiskaämnesområdena. Från anslaget betalas också ut övergångsbidrag till Uppsalaläns landstingskommun med anledning av att landstingskommunen från staien harövertagit huvudmannaskapet för i . De avtal som gäller församarbetet mellan staten och berörda sjukvårdshuvudmän om läkarutbildning ochmedicinsk forskning träffades (prop. 1984/85:28, SoU 7, rskr. Debestämmelser för detta samarbete som är gemensamma för alla utbildningsorterfinns intagna i elt samarbets- Lokalt anpassade bestämmelser församarbetet återfinns i ortsvisa av- Prop. 1988/89:100 tal, som träffats medStockholms, , , , Väs- Bil. 7 terbottens ochGöteborgs och läns landstingskommuner samt och kommuner. Enligt beslut(prop. 1978/79:41, UbU 23, rskr. 205) skall den tandvård som staten bedriver ianslutning till tandläkarutbildning och odontologisk forskning föras över tilllandstingskommunalt/kommunall huvudmannaskap. sådant ändrat huvudmannaskaphar genomförts i (prop. 1985/86:68, UbU 9, rskr 111)och genomförs i (prop. 1987/88:170, UbU 39, rskr.334). Från och med nämnda tidpunkter gäller avtal om samarbete omtandläkarutbildning och forskning mellan staten samt länslandstingskommun resp. . Enligt samarbetsavtalenom lakar- och tandläkarutbildning saml medicinsk och odontologisk forskningutgår statliga drift- och investeringsersättningar till berördasjukvårdshuvudmän för deras åtaganden. Invesleringsersättningarnabestrids från förevarande anslag under det att driftersättningarna från och /89 bestrids med anlitande av förslagsanslaget Driftersältningenligt läkarutbildningsavial m. m. under åttonde huvudtiteln. Från förevarande anslagbestrids även investeringsersättningar för kostnader för byggnadsarbeten inomsådana lokaler i sjukhusbyggnader som enligt särskilda avtal upplåtils förföljande statliga verksamheter Sjukgymnastutbildningen iStockholm och . Statensrättsläkarslalioner i , , och . Statens rätlskemiskalaboratorium i . Institutionen förmedicinsk teknik vid i . I huvudsak gäller attstatlig investeringsersättning utgår med i regel av kostnaderna förinvesteringar, som avser den somatiska korttidssjukvården samt därtillanknuten läkarutbildning och forskning, vid de åtta undervisningssjukhus vidvilka staten byggt upp en permanent forskningsorganisation i samarbete medsjukvårdshuvudmannen. Bestämmelserna om statlig investeringsersättning harsuccessivt ändrats i syfte bl. a. att förenkla det administrativa arbetet försåväl staten som den berörde sjukvårdshuvudmannen. 1 fråga om utrustninglämnas invesleringsersältning endast för artiklar som kostar mer än . Bestämmelserna i avtalenom tandläkarutbildning och odontologisk forskning om statliginvesteringsersättning överensstämmer i huvudsak med bestämmelserna isamarbetsavtalet om läkarutbildning m.m. Enligt uppgörelsen om ändrathuvudmannaskap för tandvården vid i skall vidare eltsärskilt ersättningsbelopp av 9 milj. kr betalas ut . Det är enligt NUU svårtatt bedöma medelsbehovet för investeringsersättningar. Medelsbehovet beror påi vilken takt och omfattning sjukvårdshuvudmännen genomför sinainvesteringsplaner. Förhandlingar om statlig invesleringsersältning till nybyggnaderförs av statens förhandlingsnämnd. Resultatet av sådana förhandhngar har ocksåslor betydelse för medelsbehovet. 108Medutgångspunkt i gällande avtalsbestämmelser och med beaktande av nämnda ersättningsbelopp av 9 milj. kr.uppskattar NUU medelsbehovet för Prop. 1988/89:100 investeringsersättningar till 75 milj. kr. för /90. Övergångsbidragen enligtuppgörelsen om ändrat huvudmannaskap för i (prop.1981/82:145, SoU 40, rskr. 267) är angivna i prisläget . Med beaktandeav indexökningen därefter räknar NUU med elt medelsbehov av ca 58 milj. kr.för /90. Uppgörelsen innebär att övergångsbidraget successivtminskar och att den sista utbetalningen skall ske . I överensstämmelse med nämndens förundervisningssjukhusens utbyggande förslag beräknar jag medelsbehovet lill 58milj. för övergångsbidrag enligt uppgörelsen om ändrat huvudmannaskap förAkademiska sjukhuset i . En överenskommelse medföreträdare för berörda landstingskommuner/ kommuner om driftersältning föråren 1987-1989 för läkarutbildning öch forskning, m.m. har träffats (prop.1986/87:144, SoU 33, rskr. 325) och godkänts av regeringen den 3 mars 1988.Enligt överenskommelsen skall avtalet om samarbete om läkarutbildning ochforskning gälla åtminstone till utgången av . Jag beräknar /90 medel för statliga investeringsersättningar enligt deprinciper som finns i gällande avtal mellan staten och berörda huvudmän förhälso- och sjukvården. I överensstämmelse med NUU:s förslag beräknar jagsåledes ett medelsbehov av 75 milj. kr. för statliga investeringsersättningarför nästa budgetår. Jag räknar med att en proposition i dessa frågor, avseendetiden , skall kunna underställas under hösten1989. Jag beräknar anslaget rill . Jag hemställer att regeringen föreslår alt tillInvesteringsersäuningar enligt läkarutbildningsavtal m.m. för budgetåret1989/90 anvisa ett förslagsanslag på . F. Omsorg om barn och ungdom Prop.1988/89:lOO Bil 7Barnomsorgen är en uppgift. Den intar en central plats i samhällets service tillbarnfamiljerna. skall alla barn över 11/ålder ha rätt att delta i en organiseradförskoleverksamhet. För barn vars vårdnadshavareförvärvsarbetar eller studerar skall rätlen avseplats i kommunall eller annat statsbidragsberättigat daghem eller famil-, jedaghem. För barn som är i familjedaghem ellervars föräldrar är hemarbelande skall rätten gälla deltagande i öppen förskolaeller plats i dehidsgrupp. Förskolan är avstor betydelse för de yngre barnen. Förskoleverksamheterna i form avomsorg i daghem eller familjedaghem är också viktig för föräldrarnasmöjligheter atl förena förvärvsarbete eller studier med vård och ansvar för barn. Under de senasteåren har det skett en kraftig utbyggnad av den kommunala barnomsorgen.Mellan åren 1980 och 1987 ökade antalet barn i daghem, fritidshem ochfamiljedaghem med ca 160000 eller . Utbyggnaden fortsätterför alt i enlighet med beslut nå full behovsläckning . Enligtbarnomsorgsundersökningen fick 468000 barn - av alla förskolebarn- del av barnomsorg i form av daghem, familjedaghem, deltidsgrupp elleröppen förskola. Om man inte räknar in de barn som är hemma med enföräldraledig förälder, fick av barnen del av barnomsorgen. Äv sammaundersökning framgår atl kösituationen har förbättrats. stod 55000 barni kö, jämfört med 1986 och 1980. Ca hälften av de55OCX) barn som stod 1988 var .. Barnomsorgsundersökningenvisar också alt för av de barn som står i kö önskas plats i kommunaltdaghem. I kö för plats i alternativ barnomsorg fanns ca 2700 barn. Socialutskottetansåg i sitt av godkända betänkande (SoU 1986/87:35) omstatsbidrag lill barnomsorgen att uppgifter om efterfrågan på barnvårdartjänsterborde inhämtas i kommande barnomsorgsundersökningar. Dessa uppgifter skulle tjänasom ett värdefullt komplement till kommunernas barnomsorgsplaner undersökning hardärför frågor ställts om hur barntillsynen ordnats under barnets sjukdom och om en barnvårdareskulle ha anlitats om det funnits möjlighet till detta. Undersökningen visaratt för (12640) av barnen skulle denna möjlighet ha utnyttjats. Förde ca 113000 av samtliga, dvs. även hemmavarande barn, som hade varitsjuka under mälveckan hade tillsynen i av fallen ordnats genom alt enförälder utnyttjat föräldraförsäkringen, i av fallen genom samma tillsynsom då barnet var friskt och i åierstående fall med tillsyn genom anhöriga,sjukhus eller på annat sätt. barnvårdare hade anlitats för endast 31 barn. Följandesammanställning visar utvecklingen av antalet barn i barnomsor gen lill . ' Prop., 1988/89:100 Bil. ' Beräknat genomsnitt för resp. år Enligt det nu gällandestatsbidragssystemet utgår statsbidrag per varje femtonlal barn som är inskrivnai daghem, fritidshem eller dellidsgrupp. drag utgår också för öppenförskola. Statsbidrag till familjedaghem utgår per inskrivet barn. Istatsbidraget till daghem och fritidshem har inberäknats dels elt belopp förinsatser för barn med behov av särskilt stöd och dels ett . belopp förfortbildningsinsatser för personalen. Statsbidrag lämnas tillkommunerna även för alternativa barnomsorgsformer under förutsättning attdessa finns upptagna i kommunens barnomsorgs- , plan och att den somdriver sådant daghem eller fritidshem är en samman- slulning av föräldrar somgemensamt tar ansvaret för sina egna barn (föräldrakooperativ), ensammanslutning som har anknytning lill en ideell organisation, erbjuder enspeciell form av pedagogik eller arbetar på andra likt. nande ideella grunder. Inom ramen förstatsbidraget lill kommunernas barnomsorg avsätts medel förutvecklings- och förnyelsearbete inom barnomsorgen. Projekt,' av delta slagbedrivs f.n. i ca 200 kommuner. Äv de 125 milj. kr. somanslagits för budgetåren 1984/85-1988/89 har fram till början av december 1988ca 115 milj. kr. fördelats på ca 650 projekt. Projekten omfattar bl.a.möjligheter till bättre resursutnyttjande, pedagogiskt- innehåll i barnomsorgen,förbättring och utveckling av ledningsfunktioner i,, daghem och fritidshem,enklare former av skolbarnsomsorg för mellansta--diebarn, utveckling avverksamheten i familjedaghem, föräldramedverkan,. samverkan förskola-lågstadiumoch särskilda insatser för invandrar- och flyktingbarn. Statsbidraget tillbarnomsorgen finansieras över statsbudgeten som tillförs en särskildsocialavgift från arbetsgivare och egenförelagare. Avgiften uppj; går till 2,av avgiftsunderlaget. Chefen förfinansdepartementet har tidigare denna dag anfört att han efy ter ytterligareöverväganden och beredning av kommunalekonomiska frågor avser återkomma tilldessa kompletteringsproposition. 1 de överläggningar som därvid kommer att ägarum mellan företrädare./ för regeringen och kommer ävenstatsbidragen lill den kommunala barnomsorgen att diskuteras. Jag avser attåterkomma till regeringen omkring dessa frågor i anslutning till behandlingenav kom-pletleringsproposirionen. 1 samband med behandlingen av propositionen(1984/85:209) om förskola för alla barn slog fast vissagrundläggande principer för verksam- Prop. heten i förskolor (daghem, deltidsgrupp ochöppen förskola) och familjedag- Bil. Därvid anfördes all förmål och innehåll i barnomsorgens förskoleverksamhet skall finnas en gemensamram för hela landet i form av elt pedagogiskt program för förskolan.Socialstyrelsen har på regeringens uppdrag utarbetat ett sådant program.Arbetet redovisades . avser vidare att medstöd av en forskargrupp och en expertgrupp utforma ett kompletterande materialtill det pedagogiska programmet för förskolan för de äldre förskolebarnen.Arbetet skall vara avslutat . Regeringen gav den 12mars 1987 i uppdrag att utreda den sociala snedrekryteringeninom barnomsorgen i samarbete med bl.a. LO, och avses vara avslutat . fick år1987 även i uppdrag att utarbeta ett pedagogiskt program för fritidshem.Uppdraget har redovisats . har vidare utarbetatallmänna råd för familjedaghemmen . fickden i uppdrag att belysa vissa frågor ang. de kommunala avgifternainom barnomsorg, hemtjänst och färdtjänst. Arbetet avses vara avslutat den 1mars 1989. LJtbyggnaden av den öppnaförskolan har fortsatt.