prop · GC03154 · 1988-12-31 00:00:00 — Dennakompetensuppbyggnad kan vara möjlig att åstadkomma med hjälp av det resursulrymmesom frigörs lill följd av avregleringen av den yrkesmässiga trafiken. Jagavser all efler kontakt med kommunikaiionsministern återkomma med förslag i dellaavseende. Den nya börfå en mer markerad roll på trafiksäkerhetens område, bl. a. genom att fungerasom regional samordnare av olika organs insatser för trafiksäkerhetensfrämjande, men också genom alt beslutsfunktioner förs över från trafiksäkerhetsverkel. anser jag all den nya regionala ansvarför irafiksäkerhetsfrågorna inte får hindra att verket har en egen regionalorganisation för uppgifter såsom förarprov, fordonskontroll och annan tekniskverksamhet. Jag vill också strykaunder atl den nya roll inom kommunikationsområdet inte enbartskall omfatta väg- och trafiksäkerhelsfrågor ulan även avse exempelvis luft-och sjöfart och posl- och telekommunikationer. De nya uppgifternapåverkar även formerna för förtroendemanna-medverkan. I finnsett kommunikalionsråd som i motsats till funklionsslyrelsema enbart ärrådgivande och beredande. I och med all den nya får en mermarkerad roll inom kommunikationsområdet bör en kommunikationsnämnd inrättas.En sådan nämnd, som bör likställas med övriga nämnder, bör även fullgöra deuppgifter som ankommer på länsvägnämnden. Jag återkommer till denna frågai avsnitt 13. 10 De areella näringarna Mittförslag: nuvarande uppgifter skall ingå i den nyalänsstyrelsen. Verksamhetens inriktning och omfattning läggs närmare fast i dentill aviserade livsmedelspolitiska propositionen. mån del inom den framtida fiskeadminislrationen finns en länsanknytningskall den nya svara för verksamheten. Den nya länsstyrelsenskall vara beslutande i vikliga övergripande skogliga frågor som rörmarkanvändningen och naturvård. Länsjäg-mäslaren föredrar dessa ärenden ilänsstyrelsen. Utredningensförslag: Överensstämmer i allt väsentligt med mitt. Remissinstanserna: Decentrala myndigheterna saml berörda organisa- tionerinom lantbmkets område avvisar utredningens förslag, medan läns- Prop.1988/89:154 styrelserna delar utredningens uppfattning. Skälenför mitt förslag: Lantbmket och landsbygdens utveckling är av slor betydelseför länen. Som bl.a. lantbmksstyrelsen framhåller i sitt remissvar har del inomlanlbmksverket gjorts stora insatser, inte minst inom ramen för rådgivningen,för all bredda möjligheterna lill en utkomst i glesbygden och all hållalandsbygden levande. Med denna inriktning har lantbmksnämndemas verksamhet fåttallt större anknytning till länsstyrelsernas, som bl. a. genom glesbygdsstödoch andra regionalpolitiska insatser arbetar för samma mål. I de flesta län harockså ett nära samarbete utvecklats bl.a. genom all lantbmksnämnden tilldelatsbeslutanderätt över en del av glesbygdsmedlen. E>el finns enligt min meninggoda skäl att utveckla della samarbete. Stora vinster kan göras genom atl ge enny länsstyrelse möjlighet all mer samlat arbeta för landsbygdens utveckling. Detfinns också andra kopplingar mellan dagens länsstyrelse och lantbmksnämndensom motiverar all de förs samman i en och samma organisation. Gmndenför de areella näringarna är tillgången lill mark och . väsentligtinslag i den hhtillsvarande livsmedelspoliliken är atl förbättra faslighelsstmklurenoch främja förelagsutvecklingen inom dessa näringar. Åtgärder på della områdehar emellertid betydelse även för den regionala utvecklingen och förhushållningen med naturresurser. En viktig uppgift för den framlidalänsstyrelsen är därför enligt min mening all ha ansvaret för en ändamålsenligmarkanvändning i länet med beaktande av de mål som statsmakterna ställt upp.För all kunna uppfylla ansvaret krävs både helhetssyn och kunnande. Vidbeslut om användning av mark- och vattenresurserna skall hänsyn tas lill mångaolika intressen. I åtskilliga fall berörs bl.a. jordbmket, skogsbmket, fisket,jakt- och viltvården och i förekommande fall renskölseln. Del är angeläget atlden nya har en bred kompelens inom dessa områden när övergripandefrågor om markanvändningen behandlas. personal besitter enbetydande sådan kompelens. Föratt få en levande och fungerande landsbygd behövs en omsorgsfull planering ochen väl utbyggd infrastmktur. Det är därför viktigt alt planeringen förlandsbygdens utveckling utformas i samverkan mellan stat och kommun och att densker som ett led i den samlade samhällsplanering som lar sikte på en balanseradregional utveckling och en långsiktigt god hushållning med naturresurserna. Somlantbmksstyrelsen påpekar finns del starka samband mellan lantbmksnämndemasmyndighetsutövning och den rådgivning nämnderna bedriver. Jag anser del därförinte vara möjligt att skilja rådgivningen från den övriga verksamheten. Lantbaiksnämndenbör därför i sin helhet ingå i den nya . Jagvill dock slå fast alt de centrala målen för jordbmkspoliti ken måste få fullt genomslag i riket oavsett vilken organisation som får ansvaret för att genomföra den. Regeringen avser all förelägga en proposition om en ny livsmedelspolitik. ningsarbetemed denna inriktning pågår inom den livsme- Prop. 1988/89:154delspolitiska arbetsgmppen i jordbmksdepartementet. Arbetet med att låtakonsekvenserna av en sådan omläggning slå igenom snabbt och enhetligt i helalandet kommer all prioriteras. Den regionala nivån kommer atl ha en nyckelrollför möjligheten att genomföra den nationella livsmedelspolitiken. Föratt lyckas med arbetet torde, även om den nya politiken inte formulerats,omfattande åtgärder komma atl krävas från de myndigheter som skall genomföraden. En stark ledning av arbetet krävs. Del är i del lägel nödvändigt att lantbmksstyrelsenges rätt all inom de av statsmaklema fastlagda nationefla målen - styra ochfölja verksamheten ute i landet. Lantbmksfrågorna bör således ägnas särskilduppmärksamhet i dessa avseenden. kan ske på flera sätt. Delär enligt min mening nödvändigt att hithörande frågor under omslällningsperiodenges en särställning inom den nya . Jag anser det således naturligtall lantbmksstyrelsen ges rätt all, inom de av statsmaklemaangivna målen, utfärda riktlinjer för de nya länsstyrelsema när del gällergenomförandel av den nya politiken. Lantbmksstyrelsen bör också på andra sättkunna följa och påverka genomförandet av den nya politiken, exempelvis i formav en rättighet all föra eventuella lolkningslvisler mellan en länsstyrelse ochlantbmksstyrelsen lill regeringen. Dessa frågor bör särskilt uppmärksammas isamband med att den aviserade propositionen om en ändrad livsme-delspolilikläggs fram. Detär också troligt all en ny livsmedelspolitik får konsekvenser för fördelningeni riket av de resurser som skall användas för dess genomförande. Denflexibilitet i lantbmksnämndernas organisation som finns måste därförbevaras . Lantbmksslyrelsen måste liksom hamöjligheter all disponera de personella resurserna på elt så effektivt sätt sommöjligt. Detta innebär all möjlighet måste finnas all omfördela personellaresurser mellan länen och mellan lant-bmksenhelerna och central myndighet ävenvad gäller relativt omfattande verksamheter. Inriktningen av en sådanomfördelning bör behandlas efter det att propositionen om ändradlivsmedelspolitik har lagts fram. Lanlbmksnämndernahar rätt atl utnyttja sina intäkter i sin verksamhet. Delta syslem harvarit av stor betydelse för verksamheten vid nämnderna. Enligt min mening bör ellmotsvarande system gälla för lanlbmksfunktionen i den nya . Mittförslag innebär för de nordligaste länens del alt även rennäringsfrågornakommer all handhas av den nya . Dessa frågor har stor regionalbetydelse, inte minst när det gäller markanvändningen. Utredningensförslag: Överensstämmer i allt väsentligt med mitt. Remissinstanserna: vill helst behålla en sammanhållen fiskeriadministration, men om en samordnad länsförvaltning genomförs 23 ärdel enligt viktigt all även fiskefrågor handhas inom den Prop.1988/89:154 nya organisationen och att fiskels intressen inte underordnaslantbrukels. Skälenför mitt förslag: Jag delar utredningens uppfattning all fiskefrå-goma harmånga kopplingar lill de verksamheter som ansvarar för. Del ärdärför i och för sig naturligt atl fiskenämnderna ingår i den nyalänsstyrelsen. Denna uppfattning delas för övrigt av om man avandra skäl än fiskeripoliliska anser att förslaget om en samordnadlänsförvaltning skall genomföras. Denpågående översynen av fiskeprisregleringen kan emellertid komma all föreslåbetydande förändringar i prisregleringen av fisket. Som en följd av denöversynen kan det därför länkas att organisationen på det fiskeadministrativaområdet bör utformas på ell annat sätt . En ökad kommunalisering avuppgifterna kan inte uteslutas och vissa frågor kan eventuellt föras lillcentral nivå. Den anknytning som finns lill länen är således intesjälvklar. I den mån en sådan länsanknylning blir aktuell bör den nyalänsstyrelsen ansvara for uppgifterna. Utredningensförslag: Överensstämmer med mitt. Remissinstanserna:Skogsstyrelsen, liksom domänverket, instämmer i utredningens förslag. Skälenför mitt förslag: En viktig uppgift för skogsvårdsstyrelsema är alt utöva liflsyn,bl. a. genom inventeringar av skogens tillstånd. Dessa inventeringar är avstort värde för länsslyrelsemas planering. Skogsvårdsstyrelsernasvolymmässigt största verksamhet är emellertid uppdragsverksamheten. Denna avserdels skogsvård, framför allt på beställning av länsarbetsnämnden och avenskilda skogsägare, dels naturvård på uppdrag av främst . Enannan verksamhetsgren är frö- och plantproduklionen, vilken bedrivs påaffärsmässiga gmnder ulan någon form av samhällsstöd. ärhuvudman för plantskolorna i länet. är en så stor del av skogsvårdsorganisationens verksamhet renproduktion atl det inte finns skäl att föreslå alt ellerdel av verksamheten skall föras in i . För att den skogligakompetensen ändå skall tillgodogöras, föreslår utredningen all länsstyrelsenfår besluta i viktiga övergripande skogliga frågor som rör markanvändning ochnaturvård samt atl länsjägmäslaren skall föredra dessa ärenden i länsstyrelsensstyrelse. Denav utredningen föreslagna ordningen är enligt min mening en lämplig avvägningmellan de olika intressen står för. Jag föreslår därför attutredningens förslag, som bl. a. biträds av , genomförs. 11 Fysisk planering och hushållning med naturresurser Mitt förslag:Länsstyrelsen har vikliga uppgifter i frågor om samhällsbyggande och omanvändning av mark och vatten. Den nya får ansvar för frågor somi dag länsbostadsnämnden ansvarar för och som rör kommunalabostadsförsörjningsprogram och annan samhällsplanering. En klarareansvarsfördelning gentemot lantmäteriet föreslås. 11.1 Fysisk planering och bostadsförsörjning Utredningensförslag avviker delvis från mitt. Utredningen föreslår att länsbostadsnämndemassamtliga uppgifter bör utföras av den nya . All inrymmaden löpande låneförvaltningen, som betecknas som en artfrämmande verksamhet, ien ny länsstyrelse är dock inte självklart. Därför fömtsätter utredningen atlförändringen kan genomföras på ell sådant sätt alt den inte hindrar andralösningar för den löpande låneförvaltningen. framhåller att en organisatorisk samordning mellan länsbostadsnämndemaoch länsstyrelserna kan ske tidigast i millen av . Även Statens bostadsfinansieringsaktiebolag() ifrågasätter om länsbostadsnämnderna skall ingå i en samordnadlänsförvaltning. Skälen för mitt förslag:Genom nalurresurslagen och har reglema om samhälletskontroll över användningen av mark och moderniserats på väsentligapunkter. Kommunernas inflytande över lokala miljöfrågor har stärkts samtidigtsom länsstyrelserna fåll ett vidgat ansvar för atl tillvarata övergripandenationella och regionala intressen i markanvändnings- och naturresursfrågor.Genom är huvudansvarig för information lillkommunerna beträffande såväl planer som lillståndsbeslul. Det ingår ilänsstyrelsens samordningsansvar att leda den regionala statliga förvaltningensarbete med att ta fram kunskapsunderlag för naturresurslagens tillämpning. Blandlänsstyrelsens obligatoriska uppgifter ingår atl yttra sig över kommunemasöversiktsplaner och all svara för den statliga kontrollen över områden avriksintresse m. m. I della arbete krävs alt har ell brettkontaktnät. Vissa verksamheter som nuutförs utanför har så starka kopplingar till rollenligt den nya planlagsliftningen att de motiverar att uppgifterna utförs inomen och samma organisation. Detta gäller bl. a. delar av den nuvarande lantbmksnämndensverksamhet, men också den del av länsbostadsnämndens verksamhet som avserbostadsförsörjningsprogram och annan samhällsplanering. Länsstyrelsensroll inom den fysiska planeringen innebär en sammanvägning av många intressen.En avsikt med reformen är att samla fler samhällssektorersom är av slor betydelse för den fysiska planeringen i den Prop. 1988/89:154 nyalänsstyrelsen. Sådana områden är exempelvis miljöskydd, naturvård, kulturmiljövård,jordbruk, kommunikationer och bostadsförsörjning. För all väga olika seklorsinlressenmol varandra bör det inom den nya finnas en särskild nämnd fcirfysisk planering. Jag återkommer lill nämndens uppgifter i avsnitt 13. Engrundprincip länsslyrelsereform var att inget sektorsintresseskulle överordnas något annat. synsätt har särskild betydelse inom denfysiska planeringen och innebär atl former måste skapas som ger olika seklorsinlressenlikartade mcjiigheler. Detfristående bosladsfinansieringsbolaget, , har fått i uppgift all administreraoch förvalta de statliga bostadslånen. Genom det avtal som planerasatt slutas mellan och plan- och bostadsverket kommer länsbostadsnämndernapå uppdrag all svara för förvaltningen av lånen . Utredningenhar, liksom remissinstansema, utgått från att det i dagslägel inte skulle varamöjligt atl dela. upp länsbostadsnämndernas uppgifter på flera myndigheter.Samtidigt som det obestridligt finns ell nära samband mellan länsstyrelsensuppgifter inom den fysiska planeringen och den planerande delen avlänsbostadsnämnden kan del slås fast all låneförvaltningen är en för den nyalänsstyrelsen för atl använda utredningens ord artfrämmande uppgift. Länsbostadsnämndensuppgift art bevilja lån och bidrag, har kopplingar både till de planerandeuppgifterna och till låneförvaltningen. I några fall har lånebeviljningen regionalpolitiskbetydelse, men oftast innebär den ell tillämpande av ett regelsystem med fåmöjligheter till avvikelser på regionala gmnder. Enligtmin mening bör de frågor som handläggs inom länsbostadsnämndenoch som rör kommunala bosladsförsörjningsprogram och annan samhällsplaneringulföras inom ramen för den nya . Dessa uppgifter utgör resursmässigten relativt liten del av länsbostadsnämndens verksamhet. Frågor som rör lånehanleringenbör utföras utanför den nya ram. Del är angelägel all utveckla samarbetsformernainom bostadsförsörjningen mellan olika berörda parter. Underförberedelserna inför reformeringen av den regionala statliga förvaltningenmåste en precisering - utefter de här angivna riktlinjema -avuppgiftsfördelningen mellan olika regionala organ ske. 1 sammanhanget bör ocksåresursfördelningen behandlas. Utredningenlar inte ställning i frågan om lantmäteriets framlida organisation, men menaralt utgångspunkten för kommande beslul bör vara all lantmäteriet har en länsvisrepresentation. anser atl lanlmäle- rienheter i sin helhet bör föras över till lantmäteriet liksom anslagsmedlen 26 Vidare föreslår verket all lantmäteriet får anslagsmedelmot att det åläggs atl tillhandahålla kompelens och resurser för länsförvaltningensbehov och atl inrätta en organisationsenhet i varje residensstad medhuvuduppgift atl tillhandahålla länsförvaltningen service. Chefen för dennaenhet bör åläggas all vara föredragande i på motsvarande sättsom gäller vägdirektören. Skälenför mitt förslag: Formerna för samarbete mellan lantmäteriet och länsstyrelsernahar ingående diskuterats . Det förslag jag här lägger fram byggerpå den förutsättning som utredningen angav, nämligen alt lantmäteriorganisationenmåste ha en länsvis förankring. Liksom inomlänsbostadsnämndens område är det endast en mindre del av den verksamhet sombedrivs av lantmäterienhet som har betydelse för den nyalänsstyrelsens roll, framför allt inom den fysiska planeringen. Denna del kanuppskattas lill betydligt mindre än hälften av dagens lantmäterienhet ochomfattar främst bevakning av allmänintresset i fastighetsbildningsförrällningaroch initiativ till förrättningar saml all biträda med lanlmäterikunskap ilänsstyrelsens verksamhet. Dessa uppgifter bör enligt min mening förbli inomlänsstyrelsen. Däremot bör den statliga fastighetsregistreringen kunna flyttasfrån till lantmäteriets överlanlmälarmyndighel. Dennya bör tilldelas medel för atl kunna fullgöra sina kvarvarandeuppgifter inom lantmäteriområdet, antingen genom all själv anställa personaleller, vilket jag förutsätter blir normalfallet, köpa tjänsterna från lantmäteriet. Uppdelningeninnebär all överlantmätaren enbart blir chef inom lantmäteriet. Därmed försvinnerden dubbelroll han har. bör dock ges möjlighet all kunnaanlita honom som föredragande. Den föreslagna ordningen bör ge större klarhet ilantmäteriets verksamhet inom länet. Jagvill betona atl förslaget bygger på att det i varje län skall finnas en underlantmäteriverket direkt ansvarig chef med uppgift all ansvara för den lokalalantmäteriverksamheten i länet och alt verka för samordning mellan lantmäterietsverksamhet och andra verksamheter i länet. 12 Vissa övriga sektorer Vidsidan av den genomgång jag gjort i de närmast föregående avsnitten villjag häri korthet kommentera ylleriigare några områden. Mitt förslag: Länsstyrelsenges inflytande över alla beslul om beredskapsarbeten av investeringskaraktärsom har regionalpolitisk betydelse. 1 den mån arbelsmarknadspolitiskamedel beviljas och där en regional flexibilitet i utnyttjandet av medlen finnsgaranteras ell inflytande från den nya sida. Utredningensförslag: Överensstämmer i stort med mitt. Remissinstanserna:Arbetsmarknadsstyrelsen biträder utredningens förslag. Några remissinstanser anserall reformen även borde omfatta länsarbetsnämnden i dess helhet. Skälenför mitt förslag: Några remissinstanser har föreslagit all länsarbetsnämndenborde ingå i den nya . För egen del anser jag att dess uppgifterär av den arten att den inte bör inordnas i den nya . I ställetbör ett väl utvecklat samarbete mellan den nya ochlänsarbetsnämnden etableras. gäller såväl inom arbetsmarknadsutbildningen,som jag behandlade i avsnitt 8, som beredskapsarbetena och vissa andrauppgifter inom länsarbetsnämnden. Enligt förordningen(1987:411) om beredskapsarbeten får elt större byggnads- elleranläggningsarbete (s.k. invesleringsarbete) anordnas som beredskapsarbeteendast om godkänt det från regionalpoiitiska och andrasamhälleliga synpunkter. har emellertid beredskapsarbetenaändrat karaktär och avser i minskad omfattning större investeringar. Dessainvesteringar har dock ofta stor betydelse ur regionalpolitisk synvinkel,varför roll i detta sammanhang är av avgörande betydelse. Föratt stärka den nya inflytande bör den därför ges möjlighet att godkämnainte bara större investeringar utan alla beredskapsarbeten av invesleringskaraktärinnan länsarbetsnämnden beslutar om dess genomförande. Även i andra fall kanett beslut av länsarbetsnämnden ha regionalpolitisk betydelse. Också i dessafrågor krävs ett väl utvecklat samarbete mellan den nya ochlänsarbetsnämnden. Former för della samarbete bör på lämpligt sätt regleras avregeringen. Minbedömning: Det är viktigt atl fullföljer sina planerpå en regionalisering av delar av sin verksamhet. Utredningensbedömning: Överensstämmer med min. redovisar i sinrapport "SCB " följande ståndpunkt: "Verkelsbedömning är alt sådana kontor kan få slor betydelse för det statliga stalisliksyslemetsefTektivilet. De kan bidra lill alt förbättra användningen av den officiellastatistiken och därmed öka utbytet av den stora informationskälla som mestanvänds centralt. Den regionala närvaron kan också förbättra insamlingsklimateti utsatta områden och underlätta intervjuarnas arbete i deras kontakter medallmänheten. Verket avser all söka regional finansiering för sådana kontor ochi mån av ökat rationaliseringsutrymme vid oförändrad anslagsnivå själv bidramed investeringar ." Remissinstanserna ärpositiva till utredningens förslag. Skälen för min bedömning:Liksom bl.a. och utredningen kan jag konstateraatl det finns ell stort värde i en decentralisering av SCB:s verksamhet. SCBhar i sin rapport inför budgetperioden /91-1992/93 anfört all verket avseralt om möjligt inrätta ytterligare lokalkontor. Antalet kontor är beroende avbl. a. budgetmedel eller extem finansiering. Jag anser all verkels avsikter idessa avseenden har en lämplig inriktning, varför jag inte nu ser någonanledning till ytteriigare åtgärder från statsmakternas sida. Mittförslag: Den sociala omvårdnaden skall som sektor inom den nya länsstyrelsenbehandlas på samma sätt som övriga sektorsintressen. Detförslag den särskilde utredaren lämnat i denna del överensstämmer med milt. Remissinstansernainstämmer i utredarens förslag i denna del. anser bl.a. alldet bör finnas en särskild socialljänstnämnd vid . Någraremissinstanser betonar atl länsstyrelsema skall ha slor frihet att själv väljasin organisation. Skälenför mitt förslag: Flertalet av de frågor den särskilde utredaren behandlatkommer att beredas vidare i andra sammanhang. Den fråga som här är av intresseär hur området social omvårdnad behandlas inom den nya . Utredarensförslag all den sociala funktionen skall bilda en egen enhet har mist en del avsin aktualitet genom del förslag jag återkommer lill. Däremot anser jagall del är viktigt att den sociala sektom behandlas likvärdigt med övriga seklorintressen.Formerna för delta återkommer jag lill i avsnitt 14. Som framgår av avsnitt 13 ärjaginte beredd att föreslå en särskild socialljänstnämnd. Mittförslag: Det är viktigt all den nya får ett starkt förtroendemannainflylande.Delta säkras genom alt del vid sidan av styrelse finnsobligatoriska nämnder. Dessa är: utbildningsnämnd, planering, lantbmksnämnd,kommunikalionsnämnd och miljönämnd. Nämndernaskall ha elva ledamöter. Landshövdingen är i normalfallet ordförande. Avövriga ledamöter utses fem av och fem av regeringen. 13.1 struktur Prop. Utredningensförslag: Överensstämmer delvis med mitt. Utredningen föreslår all förtroendemannaorganisalionenkompletteras med både beslutande och rådgivande nämnder. Remissinstanserna:Länsstyrelserna betonar i flertalet fall styrelsens roll och vill i övrigt hamöjlighet att anpassa nämndorganisalionen till de regionala fömtsättningarna.De centrala verk som uttalat sig i frågan förordar att även den verksamhet somde själva representerar skall behandlas i en nämnd. Skälenför mitt förslag: Den regionala förvaltningen utmärks av ell starkt förtroendemannainflylande.Länsnämndema har sedan starten letts av förtroendemän och vid länsstyrelsernainrättades styrelser . Förtroendemännens medverkan i de regionalamyndigheterna har varit av stort värde. De har tillfört dem sakkunskap ochmedborgerligt omdöme och medverkat vid utvecklingen och inriktningen avmyndigheternas verksamhet. Genom förtroendemännens medverkan har ocksåbesluten kunnat förankras hos skilda intressenter. Jaganser all del är av stor betydelse för den nya all få en stark förtroendemannamedverkan.Delta har varit en av utgångspunkterna för reformarbetet och utredningensförslag utgår från delta synsätt. Utredningens förslag är enligt min mening välavvägda när del gäller strukturen för förtroendemännens medverkan. Iframliden kommer, som utredningen föreslår, den nya styrelse atlvara del viktigaste forat för förtroendemannainflylande i länsstyrelsen.Styrelsens kanske viktigaste uppgift är enligt min mening att vara ettstrategiskt organ med ansvar för planering och inriktning av länsstyrelsensverksamhet. Den bör bl.a. fastställa myndighetens grundläggande syn påutvecklingen i länet, följa verksamheten inom och ta ställning lillplaner eller program för arbetet.