prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — Sammantaget innebär redan gjorda bidrag och utfästelser attmerparten av de medel regeringendisponerar för särskilda insatser i skuldtyngda förbrukas. För budgetåret1989/90 har redan godkänt (prop. 1987/88: 100, bil. 5, UU 20, rskr.226) ett bidrag till Valutafondens utvidgade strukturanpassningsfond (ESAF) på 150 milj. kr. Jag förutser fortsatt behov av särskildabidrag till skuldtyngda länder som genomför ekonomiska återhämtningsprogramförutses. Bidrag kom mer att ges främst inom ramen förmed andra givare samordnade insatser. I första hand förutses fortsatta bidrag i anslutning till särskil- 131 da program för (SPA). SIDAhar föreslagit att en särskild anslagspost för bilateralt betalnings- Prop.1988/89: 100 balansstöd inrättas under anslaget C 2, somanslagsposten under Bil. 5 C 3 inriktaspå särskilda insatser genom internationella organisationer. Jag anseremellertid att en sammanhållen anslagspost under C 3 ger bäst fömtsättningarför ett flexibelt och koordinerat utnyttjande av betalningsbalansstödet. Betalningsbalansstödges till flera samarbelsländer, som de erhåller vambistånd inom landramarna.Det är viktigt att stöd under likartade former är väl samordnat både med andra givare och iett samhällsekonomiskt perspekfiv. I synnerhet gäller detta länder som genomför ekonomiskareformprogram. Jag delar SIDA:s bedömning att beslut och utformning avbetalningsbalansstöd och vambistånd bör ske på ett integrerat sätt. Beredningav särskilda bilaterala insatser i skuldtyngda länder måste därför ske i nära samråd mellanutrikesdepartementet och SIDA. Generellt betalningsbalansstöd - liksomvambiståndet - bör kunna utnyttjas flexibeltför angelägen import, förutsatt att mottagarlandet för en sådan ekonomisk politik att ett reformprogram kangenomföras. En möjligheten är ocksåatt använda betalningsbalansstödet till insatser inom sociala sektorer, därutökade insatser ofta behövs för att mildra effekterna av den ekonomiskakrisen och anpassningsprogrammen. Det är enligt minmening angeläget att kan fortsätta att bidra till särskildainsatser i skuldtyngda länder. Eftersom större delen av stödet lämnas inom ramen för insatser samordnade medandra givare är emellertid de exakta användningsområdena svåra attförutse. Även särskilda bilaterala insatseri programländer eller andra länder bör kunna övervägas, t. ex. för att tainitiativ till insatser som kan utgöra betydelsefulla komplement till gemensamma akfioner. och1988 har viktiga genombrott skett i hanteringen av de fattiga ländernasskuldproblem. bör fortsätta att här spela en pådrivande roll. Mot denna bakgmndföreslår Jag att 640 milj. kr. anvisas för /90 för särskilda insatser iskuldtyngda . m. Föredragandens överväganden För utredningar m. m. beräknar jag 4,0 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. godkänna deriktlinjer och bidrag jag förordat i det föregående under mbriken Andra biståndsprogram, 2. bemyndiga regeringen att göra deutfästelser och åtaganden som jag föreslagit i det föregående, 3. till Andra biståndsprogram för budgetåret1989/90 anvisa ett reservationsanslag på 1 . Styrelsen för intemationell utveckling(SIDA) Prop.1988/89:100 1987/88 Utgift 207 322 9041988/89 Anslag 212 868 000 1989/90 Förslag222 041 000 1988/89 Beräknad ändring1989/90 Förvaltningskostnader143 691 000 (1) (varav lönekostn.) ( 97 309 000)(1) (+ 6 610 000) Lokalkostnader hemmamyndigheten 16 738 000 - 383 000 Lokalkostnader bistånds- kontoren 20 794 000 - 300 000 Utlandstillägg m. m. 27 645 000 Engångsanvisning - + 300 000 Till regeringens disposition 4 000 000 - 4 000 000 212 868 000(1) + 9 173 000 (1) Av anslaget belopp har inte973 . ställts till SIDA:s disposition till följd avtillämpningen av en utgiftsram. SIDA redovisar i sin anslagsframställning att myndighetenbefinner sig i en brytpunkt mellan olika inhemska krav på biståndsverksamheten och mottagarländernaslångsiktiga stmkturella problem. Detta ställer stora krav på SIDA:s redanansträngda organisation och kapacitet. Kapacitetsproblemet kan lösas genomtillskott av nya resurser men också genom förändringar i sättet att arbetaoch därmed delvis också i biståndsverksamhetens metodik och inriktning. SIDA äskar medelmotsvarande fem handläggartjänster för särskilt prioriterade områden.Därutöver äskar SIDA medel för sammanlagt ytterligare fem tjänster samt medelför att finansiera vissa förändringar av den statliga redovisningsorganisationen. för en ny växel till det ombyggda biståndskontoret i . Slutligen yrkar SIDA . somen engångsanvisning för att utreda och genomföra olika åtgärder för att åstadkomma en förbättrad kassahållning. SIDA redovisar i sin anslagsframställning hur ökade ambitioneroch nya riktlinjer inom det bilaterala utvecklingssamarbetet ställer stora krav på myndighetensamtidigt som mottagarländernas stmkturella problem krä ver nyaåtgärder och stor flexibilitet i biståndsgenomförandet. Dessa för hållanden ställer stora krav på och kapacitet. Jag är därför beredd att delvis tillmötesgå SIDA:s framställning genom att tillföra SIDA medel för tjänster förinsatser inom särskilt prioriterade områden som biståndet till södra , miljö- ochkvinnoinsatser samt främjande av demokrati och mänskliga rättigheter. Vidberäkningen av löneanslaget har jag tagit hänsyn till SIDA:s behov Prop.1988/89: 100 av att ytterligare prioritera uppföljningen av biståndsmedel ochanvisat Bil. 5 medel för en tjänst för detta ändamål. Vidare biträder jagSlDA:s förslag om att SIDA tillförs lönemedel för de uppgifter som enförändrad redovisningsfunkfion för SAREC har inneburit. Säkerhetsproblemenär stora i flera av mottagarländerna. Vid beräkningen av SlDA:sförvaltningsanslag har jag beaktat detta och beräknat extra medel för säkerhetsåtgärder. Genom att SIDA hargjort en besparing på lokalkostnaderna vid biståndskontoren har jag kunnat tillföraförvaltningsanslaget medel motsvarandeviss del av den gjorda besparingen. Fr. o. /90 dras tjänstebrevsrätten in för SIDA. Jag har vid beräkningenav förvaUningsanslaget tagit hänsyn till detta och tilldelat SIDA medel om4744000 kr. för att finansiera portokostnaderna under /90. Jag föreslår attmyndigheten erhåller en engångsanvisning om . för finansiering aven ny växel fill biståndskontoret i . Vid beräkningen avförvaltningsanslaget har slutligen hänsyn tagits till SIDA:s finansieringav delar av det nya ekonomi-administrativa systemet samt ändrade kostnader i samband med nyredovisningsorganisation. Vid beräkningen avSIDA:s förvaltningsanslag har jag tillämpat ett modifierat treårigthuvudförslag om , varav skall utgöra beräkningsgrund för /90. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Styrelsen för internationellutveckling (SIDA) för /90anvisa ett förslagsanslag på . Styrelsen föru-landsutbildning i (Sandö-U-centrum) 1987/88 Utgift 24 445 000(1) 1988/89Anslag 21 214 000 1989/90 Förslag 21 830 000 1988/89 Beräknad ändring1989/90 Förvaltningskostnader 9 230 000 (2) + 16 000 (varav lönekostnader) ( 6 917 000)(2) (+ 375 000) Lokalkostnader 6 800000 + 340 000 Utbildningsbidrag 2 740000 + 260 000 21 214 000(2) + 616 000 (1) inkl.kostnader för medgivet överskridandeför inköp av inventarier (2) AVanslaget belopp har inte . ställtstill 104 U-centrums disposition till följd av tillämpningen av en utgiftsram. 1988/89: 100 Bil 5 U-centrumredovisar i sin anslagsframställning att myndigheten har arbetatvidare på de områden som prioriterades i handlingsprogrammet och som åvilar instruktion. 1 enlighetmed det uppdrag som gavs i förra årets budgetproposition redovisar sitt lokalbehov och hemställer attdepartementet förbereder projektering av en hotelldel. Styrelsen äskar medel för att kunna täckakostnaderna för del av de mindre enskildaorganisationernas utbildningsbehov. Därutöver begär styrelsen . för att finansiera viss del avbarnomsorgen. Styrelsen önskar vidare rätt att få överföra medelmellan två budgetår. Styrelsen för u-landsutbildning i har ianslagsframställning för /90 redovisat gjorda prioriteringar ochplanerad verksamhet för det kommande budgetåret. Jag finner att de gjordaprioriteringarna ligger väl i linje med regeringens syn på styrelsensverksamhet. Jag har noterat att den avgiftsfinansierade delen av styrelsensverksamhet har ökat något under /88. Fortsatta ansträngningarbör göras för att ytterligareöka denna del av verksamheten. I budgelproposifionenför innevarande budgetår (prop. 1987/88:100, bil. 5) gavs SandöU-centmm i uppdrag att i anslagsframställning för /90utförligt redovisa vilket behov som föreligger av en ny hotelldel vid U-centmm. Ensådan utförlig redovisning har lämnats i U-centmms anslagsframställning och i särskild skrivelse tillregeringen. Av materialet finner jag attbehov föreligger av en utbyggd förläggningskapacitet för U-centmms kursdeltagare. Förutom en utökad kapacitet krävs också en kvalitativ upprustning för delar av dennuvarande hotelldelen vid U-centrum. Jag avser därföratt föreslå regeringen att i börian av 1989 ge i uppdragatt göra en byggutredning för att mer exakt fastställa vilka lokalbehov som föreligger. hari dag lokalgemenskap med statens räddningsverks skola på . Statens räddningsverktillhandahåller mot ersättning från U-centmm bl. a. undervisnings- ochadministrationslokaler, förläggningskapacitet samt matservering för U-centrumskursdeltagare. Medel för dessa kostnader finns budgeterade under postenlokalkostnader under U-centmmsanslag. Lokalkostnadspostenfastställs varie år av regeringen i budgelproposifionen och bygger bl.a.på beräkningar gjorda av . Erfarenheter har visat att dessa beräkningar ej varittillräckligt exakta, vilket inneburit att under löpande budgetårhaft extra krav pä U-centmm utöver de budgeterade medlen. För att öka SandöU-centmms möjligheter att effektivt utnyttja tillgäng ligaresurser bör en annan modell fillämpas för hur de ekonomiska transak- fionerna mellan och U-centmm skall budgeteras och regleras. Jag har noteratatt U-centmm, och rädd- 135 ningsskolan i håller på med ett översynsarbete för att möjliggöraen Prop. 1988/89: 100 bättre handläggning av dessa frågor. U-centmm bör ianslagsfram- Bil. 5 ställningen för /91 redovisa resultatenav detta Översynsarbete. Översynsarbetet bör leda fram till en budgeterings- ochbetalningsmodell sommöjliggör en åtskillnad mellan direkta fasta hyreskostnader och mer rörliga kostnader för logi och kost förkursdeltagare. Jag har för /90 avsatt . skall mot denna ersättningtillhandahålla de lokaler och övrig service som krävs för att U-centmm skallkunna genomföra planerad verksamhet /90. Anslagspostenfår ej överskridas. Jag har vid beräkningen av lönemedelsdelenav förvaltningsanslaget tagit hänsyn tillSandös äskanden om medel för en förbättrad barnomsorg förkursdeltagarnas barn. Vid beräkningen av förvaltningsanslaget har vidare hänsyn tagits till kraven på finansieringav tidigare inköpta inventarier samtändrade kostnader i samband med ny redovisningsorganisation. Folkrörelser och enskilda organisationerspelar en central roll i det svenskautvecklingssamarbetet. För att göra det möjligt även för mindre organisationeratt delta i utbildning vid U-centrum och för att finansiera utbildning av volontärer från Svenskvolontärsamverkan (SVS) har jag höjt posten utbildningsbidrag med 260000kr. Fr.o.m. budgetåret1991/92 kommer de statliga myndigheterna gradvis att övergå till ett system medtreåriga budgetramar. En tredjedel av samtliga myndigheter kommer att fasas in idet nya systemet under /92. U-centrums verksamhet är i ringa gradrelaterad till fasta budgetår.U-centrum har i sin anslagsframställning därför begärt att få överföra medel mellan två budgetår. Jag föreslårmot denna bakgrund att U-centmm skall ingå bland den gmpp myndigheter som försöver fill treårsbudgeteringfr. Vid beräkningen avSandö U-centrums förvaltningsanslag har jag tillämpat det fastställdatreåriga huvudförslaget om varav skall utgöra beräkningsgrund förmyndighetsanslaget under /90. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Styrelsenför u-landsutbildning i () för /90 anvisaett förslagsanslag på . Styrelsen för u-landsforskning (SAREC) Prop. 1987/88 1988/89 1989/90 Utgift 9 613 Anslag 10 334 Förslag 11 140 ingskostnader önekostnader) tnader Beräknad ändring 1989/90 Förvaltn (varav 1 Lokalkos 8 992 000 (1) (6 464 000) (1) 1 342 000 10 334 000(1) (1) Av anslaget belopp harinte . ställts till SAREC: s disposition till följd avtillämpningen av en utgiftsram. SAREC påpekar i sin anslagsframställning att arbetetfortskrider med att utforma en långsiktig strategi för verksamheten. Styrelsenhar bl.a. med hjälpav forskare och forskningsadministratörer från successivt söktutforma riktlinjer för stödet på allt fler områden. Förutom att lägga fast de grundläggande principerna för SAREC :sverksamhet har styrelsen beslutat om riktlinjer inom områden somforskarutbildning, biblioteksstöd och vetenskaplig utrustning. SAREC framhåller dessutom i sin anslagsframställning attambitionen finns attfortsätta rationalisera och effektivisera verksamheten. Detta är dock endast möjligt, menar SAREC, om fillräckligamedel, framför allt för ADB-utmstning och utbildning, ställs tillförfogande. Därför äskar SAREC sammanlagt . SAREC yrkar också 170000kr. för att täcka ett ökat behov inom övriga förvaltningskostnader somuppkommit i och med att SAREC tillförts ökade personalresurser . SAREC äskar vidare enförstärkning på personalsidan med två assistenttjänster. Genom omorganisationen, flyttningen till nya lokaler ochett år av konsolidering har SAREC kunnat förstärka och effektivisera sin administration. Jag föreslår attSAREC tillförs . för ökade förvaltningskostnader, bl.a.för ADB-investeringar. Av ökningen föreslås . avsättas för ökade lönekostnader vilket möjliggör enviss förstärkning på personalsidan. Jag har i mittförslag beaktat att tjänstebrevsrätten föreslås slopad för SAREC fr. o. m. . Vid beräkningen av anslaget har jag tillämpat etttreårigt huvudförslag om , varav I % skall utgöra beräkningsgrund föranslaget under budgetåret1989/90. Bil 5 Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen atttill Styrelsen för u-landsforskning (SAREC) för budgetåret 1989/90 anvisa ett förslagsanslag på . 1987/88 Utgift 5 013 845(1) 1988/89Anslag 3 818 000 1989/90 Förslag 4 439 000 1988/89 Beräknad ändring1989/90 Förvaltningskostnader 3 128 000 (2) + 701000 (varav lönekostnader) (2 000 000)(2) (+ 293000) Lokalkostnader 515 000 + 95 000 Engångsanvisning 175 000 - 175 000 3 818 000 (2) + 621 000 (1) inkl.nordiska bidrag och andra extra projektbidrag (2) Av anslaget belopp har inte . ställtstill nordiska afrikainstitutets disposition till följd avtillämpningen av en utgiftsram. Isin anslagsframställning redovisar institutet de riktlinjer och slutsatser som det senaste årets översyn av institutetsverksamhet kommit fram till. I översynsarbetethar det bl. a. framkommit att det finns ett intresse hos de nordiskaländerna att förstärka institutets resurser. Institutet framhåller vikten av att institutets ställning som nordisktcentrum för dokumentation, information och forskning om inte försvagasutan stärks. Nordiska biståndssatsningar och ett ökat samarbete medolika afrikanska stater kommer i framfidenatt kräva ökad kunskap om olika aspekter av kontinentens utveckling. Som ett led i denovannämnda översynens rekommendafioner äskar institutet två assistenttjänster, samt del av tjänster somforskningsledare och redaktör. medel till och medel för de gemensamt nordiskt finansieradeforskningsprogrammen. att de medel, som efter ansökan erhålles från SAREC för bl. a.gästforskarprogrammet, skall anvisas direkt över institutets anslag. Den utveckling som planeras av nordiskaafrikainsfitutets verksamhet kommer att vara till stor nytta för det samlade kunnandetoch forskningen om . Jag finner det angeläget att stödja denutvecklingsprocess som Institutet bör därför tilldelas lönemedel förförstärkning av Prop. 1988/89: 100 denadministrativa personalen samt medel för del av gemensamt nordiskt Bil. 5 finansierade tjänster. Vid beräkningen avinstitutets förvaltningsanslag har jag vidare inkluderat medel för enfortsatt datorisering av , liksommedel för att möjliggöra satsningar på andra prioriterade områden. Jag har tidigareunder anslaget C 1. Bidrag till internationella biståndsprogram, anslagsposten Andramultilaterala bidrag anvisat medel för bidrag till de gemensamt nordisktfinansierade forskningsprogrammen. Beträffande gästforskarprogrammet (inkl. medel förpublikationstryck och seminarier) får institutets behov på samma sätt som tidigarebudgetår prövas av SARECefter ansökan från institutet. Vid beräkningen avnordiska afrikainstitutets förvaltningsanslag har jag tillämpat detfastställda treåriga huvudförslaget om varav 1,skall utgöra beräkningsgrund för budgetåret1989/90. Jag hemställer att regeringen föreslår att till för /90 anvisa ett förslagsanslag på . Beredningen för internationellttekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS) 1987/88 Utgift 4 785 000 1988/89 Anslag 5 607 030 1989/90Förslag 6 708 000 1988/89 Beräknad ändring1989/90 Förvaltningskostnader 5 107 000 (1) (varav lönekostnader) (3 697 000)(D (+ 748000) Lokalkostnader 350 000 + 122 000 Engångsanvisning 150 000 - 150 000 5 607 000(1) -I- 1101 000 (1) Av anslaget belopp har inte36 . ställts till BITS disposition till följd avtillämpningen av en utgiftsram. BITS verksamhet har ökatkraftigt och blivit allt mer di versifierad. För både det tekniska samarbetet ochu-krediternagäller att antalet pågående insatser växer och att antalet genomförda insatser snabbtökar. Detta ökar behovet av resurser för uppföljning och utvärdering liksomför en ökad information till allmänheten om BITS biståndsverksamhet. Enligt BITS är emellertid deadministrativa resurserna inte tillräckliga för att klara verksamheten på ett tillfredsställande sätt. Med verksamhe- '39 tens nuvarande och framtida omfattning i åtanke yrkardärför BITS medel Prop. 1988/89: 100 förbl.a. två avdelningsdirektörstjänster, en som ekonomi-administrativ Bil. 5chef och en för det tekniska samarbetet. Vidare föreslås atl kansliet fårförstärkas med en assistenttjänst. BITS verksamhet har under en följd av år blivit mer ochmer omfattande, såväl inom det tekniska samarbetet som u-kreditgivningen. Ökadeinsatser föratt följa upp verksamheten krävs. Jag anser därför att BITS bör erhålla etttillskott av lönemedel om . för att möjliggöra utökning av personalenför bl. a. uppföljning och administration samt för att öka informationen till allmänheten om BITSverksamhet. Tjänstebrevsrättendras fr. o. m. /90 in för BITS. Jag har vid beräkningen avförvaltningsanslaget tagit hänsyn till detta och tilldelat BITS extra medel för att finansieraportokostnaderna. BITS är beroende avdirekta kontakter med samarbetsländerna, vilket motiverar en ökad medelstilldelning förutrikes resor. Vid beräkningen av BITS förvaltningsanslag har jag beaktat dettabehov samt inkluderat extra medelför datorisering. Vid beräkningen avanslaget tillämpar jag ett modifierat treårigt huvudförslag om ,varav skall utgöra beräkningsgrund för /90. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Beredningenför internationellt tekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS) för /90 anvisa ett förslagsanslagpå . 1987/88 Utgift 1988/89 Anslag 1989/90 Förslag Från anslaget bestrids kostnader för att spridaupplysning i om situationen i och om det svenska biståndet idessa länder. Cirka två tredjedelar av anslaget går till folkrörelsernas ochandra enskilda organisationers u-landsinformation och en tredjedel till SIDA:s egeninformationsverksamhet. SIDA föreslår i sin anslagsframställning attinformafionanslaget /90 skall uppgå fill 30,5 milj. kr., enökning med 1,9 milj. kr. SIDA framhåller att manavser att lägga tonvikten i informationen på Prop. 1988/89: 100 miljöfrågor,demokrati och mänskliga rättigheter samt kvinnans roll i ut- Bil. Ett annat område som kommer att uppmärksammas särskilt är barnssituation i södra . Översyn av den statligt finansierade u-lands-och biståndsinformationen En väsentlig del av det statliga bidraget tillenskilda organisationers informationsverksamhet utgår i form av s. k.generella informafionsbidrag. Utöver de ursprungliga mottagarna av dessa bidrag- studieförbund och löntagarorganisationer - har nyaorganisationer tillförts gruppen. konstaterade att det varsvårt att ytterligare öka kretsen av mottagare av generellainformationsbidrag, bl.a. därför att en sådan ökning skulle minska detfinansiella utrymmet för den andra bidragskategorin, bidrag efter ansökan. Detfanns enligt mening också skäl att se över det generellabidragssystemet i dess helhet. gav därför regeringen i uppdrag attgöra en översyn av den statligt finansierade informationen om ochutvecklingssamarbete. Regeringen tillkallade en särskildutredare för att genomföra denna översyn. I direktiven fillöversynen framhölls att information kring och utvecklingsbistånd ärviktig för att skapa förståelse och stöd för internationellasolidaritetspolitik. Uppdraget innefattade bl. a. att beskriva mål ochriktlinjer för informationen på biståndsområdet samt att analysera om dessa ärändamålsenliga. Utredningen skulle också innefatta en beskrivning av SIDA:segen och annan statligt finansierad informationsverksamhet på biståndsområdet.1 uppdraget ingick vidare att belysa om biståndsmyndigheterna ochfolkrörelserna bör ha delvis åtskilda roller i informationsarbetet och t. ex.lägga olika vikt vid informationen om och om det svenska biståndet.Vidare skulle systemet med generella informationsbidrag analyseras. Översynenskulle slutligen behandla hur ansvaret för information om det multilateralautvecklingssamarbetet och biståndet genom andra myndigheter än SIDA börfördelas samt den roll beredningen för u-landsinformation bör ha. Betänkandet"U-lands- och biståndsinformation" (SÖU 1988: 19) överlämnades tillregeringen . Av de drygt hundra myndigheter,intresseorganisationer, enskilda organisationer, svenska ambassader ochdelegafioner som inbjöds inkomma med synpunkter på utredningen har 55remissinstanser inkommit med svar. En remissammanställning finns tillgängligpå UD. Merparten av remissvarentillstyrker utredningens slutsatser om att målformulering bör gällaäven , att nuvarande normer för fördelning av medel inominformationsanslaget är ändamålsenliga, att informationsanslagets storlek inågon mån bör relateras till anslagsmottagarnas bilaterala och mulfilateralabiståndsinsatser samt att SIDA även i fortsättningen är den myndighet som böransvara för bidragens fördelning. Kanslichef (SOU 1988: 19) 141 vidareframför vissa remissinstanser att anslaget bör återställas fill sin Prop.1988/89: 100 urspmngliga nivå och att en generös syn också börgälla vid Bil. 5 medelstilldelningen till organisationernas informationsverksamhet. När systemet medgenerella bidrag infördes gick bidragen endast till studieförbundoch löntagarorganisationer. Främsta anledningen till detta varatt en stor del av befolkningen kunde nås via dessa kanaler. Det skulle också innebära en betydande administrativfördel om en stor del av anslaget kunde fördelas utan någon ingåendeprövning av olika projekt innan bidragen utbetalades. Hela systemet bottnade,och bottnar även , i ett stortförtroende för folkrörelsernas förmåga att föra ut u-lands-ochbiståndsinformationen. Kretsen avgenerella bidragsmottagare har sedan systemets tillkomst vidgats betydligt. Utredaren pekar på attdet är viktigt att klara och entydigariktlinjer skapas för vilka organisationer som skall tillhöra denna kategori i framfiden. Utredningens förslag tillkriterier för att generella bidragskall kunna utgå till enskilda organisationer är att organisafionerna skall - vararikstäckande med regionala och/eller lokala avdelningar; - hademokratisk uppbyggnad; - ejha u-landsanknuten verksamhet som huvuduppgift, men bedriva betydande u-landsinformation. De organisationersom inte blir generella bidragsmottagare efter dessa kriterier skallkunna få bidrag efter ansökan.