prop · GC03150 · 1988-12-31 00:00:00 — Regeringen ger vidare prioritet åt samarbete avbetydelse för att höja vår livskvalitet genom bevarande och utveckling avmiljön och samverkan inom medicin och hälsovård, livsmedelsforskning m. m. 1överläggningarna med EG har de svenska företrädarna genomgående eftersträvat ensamverkan på programnivå, som ger möjligheter alt påverka ell programshuvudinriktning. Regeringens målsättning är även fortsällningsvis att utvidgadeltagandel på programnivå. kommer fr.o.m. /90 att deltafullt ul i de konlaktuppbyggande programmen SCIENCE och SPES, samverkan i frågaom mätmetoder och standards i BCR och i miljösamverkan inom STEP ochstrålskyddsprogrammet. deltar som fullvärdig medlem ifusionsforskningsprogrammet saml i programmen för träforskning och avfallsåtervinning. Vidmötet mellan EFTA-ländemas statsministrar i innevarande årrådde enighet om målen att uppnå vidast möjliga samverkan med EG inomFoU-samarbetet, att utveckla utbytet av studerande, lärare och forskare ochall gå samman med övriga europeiska stater i en gemensam ansträngning attangripa de stora miljöproblemen. Som framgår av vad jag har anförtöverensstämmer dessa prioriteringar väl med regeringens förslag om denfortsalla utvecklingen av FoU-samverkan med EG. Jaghemställer all regeringen bereder tillfälle allla del av vad som anförts beträffande förstärkning av forsknings- ochutvecklingssamarbetet med de Europeiska gemenskaperna. Bilaga3 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Anmälan till proposition med förslag till slutligreglering av statsbudgeten för /90, m.m. [1] H 4. Stöd till politiska partier Riksdagenhar för /90 under anslaget H 4. Stöd till politiska partieranvisat 115 milj. kr. Medlen fördelas enligt lagen (1972:625; ändrad senast1987:876) om statligt stöd till politiska partier. Enligtlagen utgår stödet dels som partistöd, dels som kanslislöd i tagelräknat fr. o. m. . Partistödet utgår som mandatbidrag. Kansllslödet, som i princip är avsettendast för partier som är företrädda i , utgår som grundstöd ochtilläggsstöd. Helt gmndstöd är . för varje vunnet riksdagsmandat, om partiet är företrätt iregeringen, och annars . för varje mandat. Samtliga belopp höjdes tillsin nuvarande ni vå (prop. 1986/87:150 bil.2, KU 36, rskr 322).Beloppen har tidigare höjts åren 1975,1977,1981 och 1984. Avsiktenmed del statliga partistödet är att de politiska partierna skall garanterastillräckliga resurser för sin opinionsbildande verksamhet. Vid partistödslagenstillkomst fömtsättes atl stödet skulle omprövas med hänsyn tillförändringar i penningvärdet (prop. 1972:126 s. 48 49). Mol denna bakgmndförordar jag atl stödet nu lämpligen räknas upp med fr.o.m. den 15oktober 1989. Några andra förändringar av stödet bör inte göras. förslag lill den lagändring som behövs bör fogas till protokolleti della ärende som bilaga 2.1. Medhänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jag alt regeringen föreslårriksdagen alt 1.anta ett inom upprättat förslag till lag om ändring ilagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier, 1 1988/89. 2. till Stöd tillpolitiska partier för /90 utöver vad Prop. 1988/89:150 somföreslagits i prop. 1988/89:100 bil. 4 anvisa eu förslagsanslag Bilaga 3 på17200000 kr. Förslag till - Prop. Lag om ändring i lagen (1972:625) om statligt stöd till ' Härigenomföreskrivs att 2, 6 och 8 §§ lagen (1972:625) om statligt slöd till politiskapartier' skall ha följande lydelse. 2§ Partistöd utgår som mandalbi- Partistöd utgår som mandatbi drag. Varje mandatbidrag utgör drag. Varje mandatbidrag utgör . 2/-/.SJO kronor. 6§ Parti som vid val till Parti som vid val till fått minst 4 proceni av rösterna i fått av rösterna i hela landet erhåller för hela landet erhåller för vilket valet gäller ett helt gmnd- vilket valet gäller ett helt gmnd stöd. Helt gmndstöd utgör slöd. Helt gmndstöd utgör . 8§ Parti som avses i 6 eller 7 § erhål- Parti som avses i 6 eller 7 § erhål ler utöver gmndstödet tilläggsstöd ler utöver gmndstödet tilläggsstöd för vilket valet gäller för vilket valet gäller med II650 kronor för varje vunnet med13400 kronor för varje vunnet mandat, om partiet är företrätt i mandat, om partiet är företrätt i regeringen, och annars med 17459 regeringen och annars med för varje vunnet mandat. kronor för varje vunnet mandal. Dennalag träder i kraft . ' Lagen omtryckt 1987:876. [2] H 6. Bidrag till en stiftelse för utvecklandet av god Prop. redovisningssed Bilaga 3. skall enligt en preliminär överenskommelse bildas gemensamtav staten genom bokföringsnämnden. Stiftelsen skall ha till ändamål att främja godredovisningssed. Bakgrunden till överenskommelsen är följande. Bokföringslagen(1976: 125) har i viss utsträckning karaktär av ramlagstiftning. 1 dess 2§föreskrivs att bokföringsskyldigheten skall fullgöras på sätt somöverensstämmer med god redovisningssed. Med god redovisningssed avses enligtlagens förarbeten en faktiskt förekommande praxis bland ell från kvalitativsynpunkt representativt urval av bokföringsskyldiga. Denna praxis modifierasoch vidareutvecklas genom rekommendationer och uttalanden som publiceras avflera olika organ. I huvudsak är del tre organ som är verksammapå området. Nämnden har enligt sin instruktion (1988:1118) tilluppgift atl främja utvecklingen av god redovisningssed i förelagens bokföringoch offentliga redovisning. Enligt instruktionen skall nämnden utarbetaallmänna råd inom sitt ansvarsområde. Av förarbetena lill bokföringslagen,liksom av bestämmelserna i förordningen om nämndens sammansättning, framgår allavsikten är atl nämnden skall utgöra elt i högsta grad auktoritativtexpertorgan när del gäller anvisningar, råd och rekommendationer i fråga omtillämpningen av bokföringslagen (jfr LU 1975/76:15 s. 36). Del ligger därförhelt i linje med bokföringslagsliflningen alt en näringsidkare, då han har atlla ställning till vad som är god redovisningssed, fäster större vikt vid eltutlåtande av nämnden än vid uttalanden från andra organ. FARhar utfärdat rekommendationer på redovisningsområdet,vid sidan av bokföringsnämnden. Dessa rekommendationer har haftstor betydelse för utvecklingen av god redovisningssed, något som framhöllsredan i förarbetena lill bokföringslagen. Slutligenhar den av administrerade Näringslivets Börskommillé(NBK) varit av slor betydelse beträffande de börsnoterade förelagens externainformation. NBK har främst behandlat börsetiska frågor men har även utfärdatrekommendationer på redovisningsområdet. Delhar allt tydligare framstått som en brist all arbetet med rekommendationer på redovisningsområdet på detta sätt är splittrat mellan flera organ. gör sig gällande framför allt beträflfande sådana större företag som sprider information om sin ekonomiska ställning m. m. till ett stort antal intressenter. 1 fråga om sådana s. k. publika förelagställs särskilda krav på att årsredovisning och annan rapportering utformas på ett enhetligt sätt. Det har visserligen inte inträffat att direktmotstri diga rekommendationer har utfärdats. Del råder dock inget tvivel om atl del skulle innebära stora fördelar alt tillskapa ett gemensamt auktoritativt 4 organ med förankring hosde intressenter på redovisningsområdet som har Prop. 1988/89:150 särskildkompelens och särskilt intresse för redovisningen i publika före- Bilaga 3tag. Inte minst är del en fördel att man då bättre kan ta tillvara de knappaexpertresurser som står lill förfogande på della område. Detär mot denna bakgmnd som bokföringsnämnden, FAR och industriförbundet harträflfat överenskommelse om att inrätta ett gemensamt organ som skall ha tilluppgift att utveckla de redovisningsnormer som bör gälla för publika förelag.Organisatoriskt är della avsett all ske på följande sätt. Detre initiativtagarna bildar tillsammans en stiftelse vars styrelse består avrepresentanter för var och en åv stiftarna. skall i sinlur utse ledamöter i ell särskilt råd som skall utgöra ett expertorgan medhuvudsaklig uppgift att utarbeta och utfärda rekommendationer rörande godredovisningssed i publika företag. Till rådet knyts ett sekretariat somföreslås av en av stiftelsens styrelse utsedd chef med stort teoretiskt ochpraktiskt kunnande på redovisningsområdet. Rådets verksamhet skall finansierasav sliftelsen. Medtillkomsten av det nya organet kommer såväl FAR som NBK att upphöra med atlutfärda rekommendationer på redovisningsområdet. Tillskapandetav det nya organet innebär inte atl bokföringsnämndens auktoritet somnormbildare på redovisningsområdet inskränks. En annan sak är altbokföringsnämnden i och med tillkomsten av det nya organet i princip kanupphöra med att utfärda rekommendationer avseende frågor som direkt lar siktepå de publika förelagen. Delta betyder inte att bokföringsnämnden skall släppakontakten med redovisningsfrågorna för de publika förelagen. Bokföringsnämndensroll kommer emellertid väsentligen atl vara inriktad på all bevakautvecklingen av årsredovisningspraxis saml alt genom representationen istiftelsens styrelse påverka inriktningen av del arbete som bedrivs i det nyaorganet. I den mån en viss fråga inte behandlas i någon rekommendation avbokföringsnämnden kommer sålunda innebörden av god redovisningssed i de störreförelagen alt preciseras genom rekommendationer från det nya organet. Tillskapandetav det nya organet innebär slutligen att bokföringsnämnden får helt andramöjligheter än att skapa regler saml ge information och vägledning ibokföringsfrågor rörande icke-publika förelag. Enligtden preliminära överenskommelsen mellan bokföringsnämnden, skall stiftelsekapitalet uppgå till . beloppbetalas med en tredjedel av varje stiftare. /90 beräknas stiftelsens driftkostnader uppgå lill 1,2 milj. kr.Av delta belopp avser . kostnaderna för lön till chefen försekretariatet och en halvtidsanställd handläggare. Lokalkostnaderna för rådelssekretariat har beräknats lill . Sekretariatet avses anlita externexpertis och låta göra externa utredningar. Kostnaderna härför har /90 beräknats till . Statensbidrag till stiftelsens verksamhet beräknarjag till . Jagföreslår att beloppet betalas från ett särskilt an- Prop. 1988/89:150 slag.FAR och industriförbundet kommer under samma budgetår vardera Bilaga 3 atllämna bidrag med . andel av stiftelsekapitalet,, bör betalas med medel som finns anslagna för nämndens verksamhetunder /90. FAR och industriförbundet bidrar vardera tillstiftelsekapitalet med samma belopp. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. godkänna de gmnder förfinansiering av en stiftelse för främjande av god redovisningssed som jagförordat, 2. till Bidrag till en stiftelseför utvecklandet av god redovisningssed för /90 under andrahuvudtiteln anvisa ett reservationsanslag på . Bilaga4 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Hulterström såvitt avser punkt 2 och statsrådet såvitiavser punkterna 1 och 3 Anmälan till proposition med förslag till slutligreglering av statsbudgeten för /90 m.m. i Ekonomiskt stöd till barnfamiljer m. m. 1.1 Cl Allmänna barnbidrag Chefen för har tidigaredenna dag föreslagit vissa ekonomisk politiska åtgärder som innebäråtstramningar av bl.a. den privata konsumtionen. Mot denna bakgrund föreslårjag alt barnbidraget höjs med . Enmotsvarande höjning bör ske av det förlängda barnbidraget för elever igrundskolan. Kostnaderna förhöjningarna beräknarjag lill 1 395 milj.kr. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag atl regeringen föreslårriksdagen delsall anta inom upprättade förslag (bil. 4.1 och 4.2) lill 1. lagom ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag, 2. lagom ändring i lagen (1986:378) om förlängt barnbidrag, dels att utöver vad som redan beslutals (prop. 1988/89: IOO, bil. 17,rskr. 3. tillAllmänna barnbidrag för /90 anvisa elt med . 2 Avgiftsuttag till tilläggspensioneringen ochfolkpensioneringen Försäkringenför tilläggspension (ATP) finansieras bl.a. genom avgifter som till sin storiekbestäms genom särskild lag och i övrigt regleras i lagen (1981:691) omsocialavgifter, socialavgiftslagen. .1 1988/89. avarbetsgivare saml av den som är försäkrad enligt lagen (1962:381) om Prop.1988/89:150 allmän försäkring och har inkomst av annat förvärvsarbete. beräknaspå del avgiftsunderlag som anges i socialavgiftslagens 2 kap. omarbetsgivaravgifter eller 3 kap. om egenavgifter. Försäkringen för tilläggspensionfinansieras också av vinstdelningsskall enligt lagen (1983:1086) omvinstdelningsskall. Beslutom avgiftsuttaget skall fattas senast dessförinnan.Del nuvarande avgiftsuttaget har fastställts i lagen (1987:1318, ändrad1988:714) om procentsats för uttag av avgift lillförsäkringen för tilläggspension. Enligt19 kap. 4 § lagen om allmän försäkring skall () vartfemte år föreslå avgiftsuttag för nästföljande i den mån uttaget interedan beslutats. RFV har i skrivelse lill regeringen lagtfram förslag lill avgiftsuttag för liden t.o.m. . ATP-systemetinfördes och dess omfattning har ökat allsedan dess och kommer attfortsätta öka under . Ökningen beror dels på att andelenpersoner ökar, dels på alt antalet pensionärer med intjänadATP-poäng, framför allt kvinnor, ökar. Den hittillsvarande och den beräknadeutvecklingen av antalet ATP-pensionärer framgår av följande tabell. ATP-systemetär således volymmässigt fortfarande under uppbyggnad. Förutom att antaletATP-pensionärer ökar stiger också den genomsnittliga ATP-pensionens storiek,eftersom de nytillkommande pensionärerna i regel har en högre ATP-poäng än deredan pensionerade. Sammantaget gör detta atl utgifterna för ATP-pensionernakommer atl fortsätta att öka. ATP-systemetär i princip ett fördelningssystem, vilket innebär att varje årspensionsulbelalningar finansieras genom de avgifter som betalas in under sammaår. Under systemets inledningsskede lades dock avgiftsuttaget på en sådan nivåatl avgiftsinkomsterna översteg pensionsutbetalningama och därigenom harenbetydande fond, AP-fonden, byggts ut. Avsiktenmed AP-fondens uppbyggnad var bl. a. atl anpassa avgiftsuttaget lill delångsikliga behoven och därigenom undvika kraftiga avgiftshöjningar längrefram i tiden då pensionsutbetalningama nått större omfattning. Fondbildningen motiveradesockså med all avsättningarna skulle kompensera den förväntade nedgång ihushållssparandet som befarades när ATP-systemet infördes. Fonden skulledessutom utgöra en buflfert mot tillfälliga inkomstunderskoll i systemet.Däremot kan inte fonden, vilket heller inte har varit avsikten, långsiktigtersätta de avgiftsinkomster som behövs för alt klara pensionsutbetalningama. Fram t.o.m. år 1982täcktes pensionsutbetalningama av de årliga avgiftsinkomsterna. Under årendärefter har emellertid avgiftsinkomsterna understigit utgifterna och därmedhar fondens avkastning delvis fått användas för atl täckapensionsutbetalningama. AP-fonden har alltså därvid fungerat som den buffertsom var en av avsikterna bakom fonduppbyggnaden. På grund av den tidigare fonduppbyggnaden och på grund av atl realräntan varit hög harfondkapitalet ändå haft en årlig real tillväxt. 1988/89:150Bilaga 4 Avgifter,pensionsutbetalningar samt fondkapital (milj. täckning (%) uttag (%) Somtidigare nämnts är ATP-systemet fortfarande volymmässigt under uppbyggnad.Samtidigt har avgiftsläckningen i systemet successivt minskat och minskningenkommer all fortsätta vid ell oförändrat avgiftsuttag. ATP-systemetstår därför nu inför risken av ell inkomstunderskoll som blir större och merlångvarigt än vad som kan vägas upp med hjälp av AP-fonden. Visserligen harränteinkomsterna från fondmedlen gjort atl AP-fonden kunnat bibehålla ocht.o.m. öka sill reala värde trots inkomstun-derskotlel, men med ell oförändratavgiftsuttag och med rimliga antaganden om den ekonomiska utvecklingen kommerinom pensions-utbetalningarna alt överstiga de sammanlagdainkomsterna av avgifter och räntor. Det medför all fondkapitalet måste tas ianspråk för de löpande utbetalningarna. Därför finns anledning atl fortsättahöja ATP-avgiften i linje med de beslul om avgiftshöjning som logs för åren1988 och 1989. Kostnadernaför folkpensioneringen påverkas av utvecklingen av ATP. Detta beror i förstahand på all pensionstillskotten reduceras mot ATP-pensionerna. Ävenfolkpensionsförmånerna barntillägg och hustrutillägg reduceras på grundval avATP-pensionerna. Som en följd av ATP-systemets tillväxt har utgifterna förfolkpensioneringen ökat myckel svagt i fast penningvärdeunder senare år. framöver kommer utgifterna i fast Prop. 1988/89:150 pris atl minska. Folkpensioneringenfinansieras dels genom en socialavgift som betalas av arbetsgivare ochegenförelagare, dels direkt över statsbudgeten. Det är inte reglerat hur storandel av utgifterna som skall läckas av avgifter. Genom att folkpensioneringensrelativa kostnad har minskal över åren har en allt större del av utgifternatäckts med en oförändrad avgift. Avgifter och utgifter för folkpensioneringen (milj. ' Inkomstminskning p.g.a omläggning i uppbördssystemet Dennautveckling kommer all fortsätta och kommer avgiftsinkomsternavid ett oförändrat avgiftsuttag atl överstiga pensionsutbetalningarna. Dettainnebär att belastningen på statsbudgeten successivt har minskat under desenaste åren. Om avgiften förblir oförändrad kommer folkpensionsavgiften att såsmåningom ge statsbudgeten en ren inkomstförstärkning. RFVredovisade i skrivelse av sill förslag tlll avgiftsuttagtill den allmänna tilläggspensioneringen för åren 1990 1994. Enligtverkels mening är det viktigt all ha en långsiktig och integrerad syn påfinansieringen av ATP-systemet. Målsättningen bör vara alt hålla systemet ilångsiktig balans. Finansieringen kan ges en sådan inriktning genom att deframtida finansieringskraven hålls i sikte som AP-fonden används påell medvetet sätt som en buffert. Bufferten behövs både för all möta ekonomiskafluktuationer och den sorts påfrestningar som den demografiska utvecklingenkring och därefter kommer alt innebära. Finansieringsbehovet för ATPbör också ses i belysning av den finansiella situationen för hela den allmännapensioneringen. Enhöjning av ATP-avgiften under perioden 1990-1994bör enligt RFV hålla ATP-systemet på en väg mot långsiktig balans. Vadgäller folkpensioneringen anför RFV att det för finansieringen av denna, inkl.pensionstillskotten, kommer att krävas en folkpensionsavgifi på 7 8 procentför åren 1990 1994 med antagande om en, jämfört med dagslägel, oförändradandel som finansieras över statsbudgeten. Eftersom nedgången ifolkpensioneringens kostnader i procent av lönesumman är särskilt påtaglig ibörjan av perioden bör enligt RFV avgiftsuttaget lill ATP kunna tillåtas ökanågot mer än vad som svarar mot det genomsnittliga Ennågot högre avgiflsökning under början av 1990- Prop. 1988/89: 150 talet skulle leda till en något större fonduppbyggnad och därmed bidra lill Bilaga4 Motbakgrund av de redovisningar som ges i skrivelsen föreslår RFV att avgiften föråren 1990 1994 höjs . 2.5 Avgiftsuttag till försäkringen för tilläggspension ochfolkpensionering för åren 1990- 1994 Mittförslag: ATP-avgiften höjs lill avavgiftsunderlaget . Denna avgiftsnivå skall gälla för perioden1990 1994. sänks folkpensionsavgiften lill7,av avgiftsunderlaget . Det totala avgiftsuttagettill den allmänna pensioneringen blir därmed oförändrat. Skälenfor mitt förslag: Del mål som är styrande vid beslut om avgiftsuttag lill ATPför åren framöver är målet om långsiktig balans i ATP-systemet. ATP-systemetutgör en gmndläggande del av det svenska trygghetssystemet och det är därförväsentligt att se till atl de medel som behövs för att uppnå denna balans ocksåtillförs systemet. Somjag har beskrivit kan inte AP-fonden långsiktigt ersätta deavgiftsinkomster som behövs för all klara pensionsutbetalningama, utan endasttillfälligt användas som en buffert för all jämna ut avgiftsuttaget mellanolika perioder. För atl nå en långsiktig balans krävs därför atl avgiftsuttagethöjs lill den nivå som behövs för att de årliga avgiftsinkomsterna skall kunnatäcka pensionsutbetalningama i ett renodlat fördelnings-syslem. Enligtde kalkyler som gjorts av RFV och inom krävs för all möta detframlida finansieringsbehovet en årlig höjning av ATP-avgiften med ca 0,3 0,4procentenheter om tillväxten i ekonomin antas bli 2proceni . Påförslag av regeringen har beslutat om höjning av ATP-avgiften med 0,4procentenheter . Jag anser atl ATP-systemet och dessfinansieringsbehov nu är så väl analyserat som kan krävas för ett beslut omavgiftsuttag för . Elt sådant beslul är också viktigt tor atlmarkera långsikligheten i pensionsåtagandena och viljan att möta de krav somdessa åtaganden ställer. Motbakgrund av vad jag nu har anfört föreslår jag därför alt ATP-avgiften höjs med2,och att denna avgiftshöjning skall . ATP-avgiften kommer då all utgöra 13,0 proceni avavgiftsunderlaget t.o.m. . Jaghar tidigare berört folkpensionsutgifternas beroende av utvecklingen avATP-systemet. har avgiftsläckningen inom folkpensioneringenökat successivt och budgelbelaslningen har minskal i motsvarande mån trots attavgiftssatsen inte har ändrats. Denna utveckling kommer att fortsätta och islutet av kommer avgiftsinkomsterna att överstiga utbetalningarnainom folkpensioneringen. Detta beror huvud- Prop. 1988/89:150 sakligen på att ATP-systemet har tagit över, och kommer att fortsätta att ta Bilaga4 över,delar av de utgifter som tidigare belastade folkpensioneringen i form avpensionstillskott. Jaganser alt folkpensions- och ATP-systemen bör betraktas som ell enhetligt ochintegrerat pensionssystem. 1 del perspektivet är det finansiella underskotteti ATP-systemet delvis ett resultat av en obalans inom pensionssystemet somhelhet, där de utgifler som ATP-systemet övertagit från folkpensioneringen intehar kompenserats av motsvarande inkomstöverföringar. För att rätta till dennaobalans bör delar av folkpensioneringens inkomsler föras över tillATP-systemet. Detta kan göras genom alt folkpensionsavgiflen sänks i samma månsom ATP-avgiften höjs . Jagföreslår därför att avgiften till folkpensioneringen sänks med 2,0procentenheter fr.o. Minaförslag innebär all ATP-systemet får en inkomstförstärkning sommedverkar till att bevara balansen på lång sikt, som del totalaavgiftsuttaget lill den allmänna pensioneringen är oförändrat. 1enlighet med vad jag nu har anfört har inom upprättatsförslag till 1. lag om procentsats för uttag avavgift för åren 1990 1994 lill försäkringen för tilläggspension, 2. lag om ändring i lagen(1981:691) om socialavgifter. Förslagenavser sådan lagstiftning som faller under området för lagrådels granskning.Med hänsyn lill förslagens beskaffenhet anser jag att lagrådets hörande skullesakna betydelse. Förslagenbör fogas till protokollet i della ärende som bilaga 4.3 och 4.4. Jaghemställer all regeringen föreslår att anta lagförslagen. Omsorg om barn och ungdom 3.1 Statsbidragen till barnomsorgen m. m. 1årets budgetproposition (prop. 1988/89:100, bil 7, sid 111) anmälde jag all jagavsåg all återkomma till frågan om statsbidragen till bamomsorgen i samband medbehandlingen av kompletteringspropositionen. Innan jag redovisar mina förslagvill jag lämna en allmän beskrivning av utvecklingen inom barnomsorgsområdet.Riksdagen beslutade (prop. 1984/85:209, SoU 1985/86:5, rskr. 27) omriktlinjer för en utbyggnad av barnomsorgen, så alt alla barn fr. o. m. ell ochett halvt års ålder och fram lill skolstarten skall få rätt atl få del av denkommunala barnomsorgen. Beslutet var ell principiellt ställningstagande föralla bams rätt att della i en pedagogisk gruppverksamhel. Genom beslutet slogsfast principen alt barnmed förvärvsarbetande eller studerande föräldrar skall ha rätt till Prop.1988/89: 150 plats i kommunala daghem, familjedaghem eller i alternativa barnom- Bilaga 4 sorgsformer.Barn i familjedaghem eller barn som har sin omsorg ordnad genom en hemarbelandeförälder skall ges möjlighet all delta i organiserad gruppverksamhel inom denöppna förskolan. Denna möjlighet skall vara öppen för barn i åldrarna 1 1/2lill . När dessa barn fyllt skall de lämpligen i stället erbjudasplats i dellidsgruppsverksamhet.