prop · GC0380 · 1988-12-31 00:00:00 — 1988/89:100 bil. 6) under avsnillet Befolkningsskyddoch räddningstjänst. Jag förordar i övrigt all verksamheten inomkustbevakningen inriktas på en uppbyggnad av den centrala och regionala nivånskompetens och rutiner samt en utveckling av samverkan med andra myndigheter.Jag förordar också en översyn av den lokala organisationen i syfte att eflfektiviseradenna och få ett bättre resursutnyttjande. Jaghemställer all regeringen bereder tillfälle attta del av vad jag har anfört om och . 4.4.7Redovisning av JAS 39-projektet . 1988/89: 80 1enlighet med beslut (prop. 1981/82:102 bil. 2, FöU 18, rskr. 374) ijuni 1982 om riktlinjer för utveckling och anskaflfning av JAS-systemel skallregeringen orientera om läget inom JAS 39-projektet. Grundenför JAS-projeklels värdering är riksdagsbeslutet (prop. 1982/83: 119, FöU 9, rskr.271) om riktlinjer för JAS-projektel fram lill . 1 propositionen (prop.1987/88:100 bil. 6, FöU II,rskr 346) om totalförsvarets fortsattautveckling redovisades läget inom JAS-projektel. Överbefälhavaren har däreftermed underlag från chefen för flygvapnet och försvarels materielverk lämnatrapport till regeringen om läget inom JAS-projektel för liden fram till den I juli1988. I denna rapport ingår även rapport avseende det fjärde projeklvärderingslillfälletsom avser verksamheten till den . har anmält att (IG JAS) inteföljt gmndkonlraklet vad avser oflfert för delserie två. Enligt försvaretsmaterielverk avviker de i oflferten redovisade kostnaderna och villkoren iövrigt avsevärt från kontraktet. Dessa förhållanden har föranlett särskildautredningar om möjligheterna att genomföra JAS-projektel eller ersätta det medett utländskt alternativ. Ett haveri med del första provflygplanel inträflfadei . Konsekvenserna av haveriet kan komma att inverka påprojektets framlid. Offerlläget för delserie två och del inträflfade haverietbehandlas i det följande under punkt 4.4.7.4. 4.4.7.2 Tekniskvärdering av projektet Iöverbefälhavarens rapport ingår försvarets materielverkstekniska värdering av projektet. Av denna framgår alt flygplanets specificeradetekniska prestanda i allt väsentligt bedöms kunna uppnås hos serieflygplanen.De tidigare anmälda förseningarna i projektet har inte kunnatalertas utan har ökat ytterligare. Den flygutprovning som måste genomföras föreleverans av det första serieflygplanet bedöms nu inte kunna slutföras förekontrakterad tidpunkt för den första serieleveransen. Av försvaretsmaterielverks tekniska värdering framgår att en försening av den förstaserieleveransen på minst ell år bedöms som mycket sannolik. Detta kommer attpåverka lidpunkten for ombeväpning av äldre flygförband till JAS 39 . En senareläggningav ombeväpningen innebär att den operativa effekten av JAS 39-systemet kommeralt försenas. Flygplanetskonfiguration har i allt väsentligt fastlagts och väsentliga delar av de elektroniska systemen har provals i ett provflygplan av Viggen- typ. Förseningen av den första flygningen har främst berott på förseningar i arbetet med styrsystemet. Även andra delsystem har varit försenade men i mindre grad än styrsystemet. Arbetet med motorn (RM 12) fortlöper men vissa tekniska problem kvarstår att lösa. a. pågår arbete med all omkonstruera efterbrännkammaren för att nå upp till specificerade pre- 47 Detförsta provflygplanel påbörjade flygutprovningen. Prop.1988/89: 80 Vid den sjätte flygningen totalhavererade dennaprototyp. Utredning om orsakerna lill haveriet pågår. Markutprovning pågår medytterligare två av de totalt fem planerade provflygplanen i projektet. Medreservation för vad som kan ha förorsakat haveriet konstaterar jag att JAS-projektelenligt vad som framgick vid det senaste projeklvärderingslillfället i stortkommer att kunna uppnå specificerade prestanda. De sedan föregående år ökaderesurserna för att återta förseningarna har inte givitförväntat resultat. Jag konstaterar att industrin inom väsentliga områden harunderskattat arbetsvolymen för projektet. Detta medför ökade kostnader främstför IG JAS men även för andra leverantörer av materiel till projektet. Ellintensivt ulprovnings-program skall nu genomföras fram till dessserieleveranserna skall börja. Tidpunkten för leverans av operativt användbaraflygplan kommer att förskjutas. Jag förutsätter all industrin i samverkan medmyndigheterna fortsätter all pröva varje möjlig åtgärd för att förhindraytterligare förseningar och alt så långt möjligt återta förlorad tid samt attäven begränsa ogynnsam inverkan på projektet av det beklagliga haveriet. vapenprogram har redovisats olika alternativ. Jag har tidigare(avsnitt 4.4.6.3) redogjort för min syn på inriktningen av den lunga attackbeväpningen. 4.4.7.3De ekonomiska förutsättningarna för projektet Ienlighet med beslut (prop. 1982/83: 119, FöU 9. rskr. 271) våren1983 är planeringsramen för projektet fram 24,9 miljarder kronori prisläget . JAS-projektel följer samma regler för priskompensalionsom övrig materiel inom försvarsmakten. beslut (prop. 1983/84: 112, FöU20, rskr. 348) om det militära försvarels fortsatta utvecklingm. innebar förändringar för JAS-projektel främst avseende ett nyttpriskompensationssystem som tar hänsyn till försvarskoslnadernasutlandsberoende. Försvarsbeslutet tillförde JAS-projektel ytterligare1,under budgetåren 1987/88 1996/97 för komplettering av motmedelssystemetsaml för en eventuell utökning av antalet flygplan efter nästa försvarsbeslut. JAS-projeklelsplaneringsram för budgetåren 1982/83-1999/2000 var i riksdagsbeslut i prisläget ,7miljarder kronor. riksdagsbeslut innebar för JAS-projeklet attplaneringsramen skulle minskas med 800 milj. kr. Dei överbefälhavarens rapport redovisade kostnaderna utgår fortfarande från denhögre planeringsramen års försvarsbeslut. Avöverbefälhavarens rapport framgår vidare att reste rande planeringsram för JAS-projeklet exkl. prisreserver enligt gällande beräkningsmetoder uppgår lill i prisläget . Med reservation för de högre kostnaderna som har anmälts för delserie två av försvarels materielverk beräknas JAS- projektel under motsvarande lid uppgå till i samma '*° prisläge.Överbefälhavaren har tidigare anmält att en reducering till 1983 Prop.1988/89: nivå inte bör göras nu utan bör anstå till dess ökad säkerheterhålls i projektet. Detta har accepterats av . Överbefälhavarenkonstaterar i den senaste projektvärderingen () allmedelsförbrukningen i projektet i stort följer uppgjorda betalningsplaneri grundkontraktet. De ovan nämnda förseningarna har inte ännu inneburit ökadekostnader för försvaret vad avser utvecklingen och delserie ett (flygplan130). Förseningarna och osäkerheter beträffande de framtida kostnadernamedför dock enligt överbefälhavarens rapport att priset för delserie två(flygplan 31 140) är osäkert. Vidare konstaterar överbefälhavaren alt den tvåsitsigaversionen av JAS (JAS 39B) tills vidare har utgått ur planeringen avkostnadsskäl. Begränsat tekniskt utvecklingsarbete för JAS 39B har genomförts tillslutet av för att göra det möjligt att även JAS 39B kan värderas i ellkommande slutligt val av utbildningssystem. Överbefälhavarenhar i sin programplan delvis omplanerat de medel som avsattes i 1987 årsförsvarsbeslut för anskaflfning av ylleriigare eller motsvarandehöjning av luftförsvarsefTeklen. Jag accepterar inte detta förslag lill omplaneringulan förutsätter att den tillsatta försvarskommittén kan överväga och föreslåhur dessa medel bör användas, inför ett beslut . Jag konstaterar attför de första 30 flygplanen följer JAS-projektel de kostnadsramar somförutsattes i grundbeslutet. För delserie två och vissa vapensystem kan ännuinte priset säkert fastställas. Jag återkommer till delserie två i detföljande. har anmält att IG JAS inte fiillföljer gmndkontrakletsåtagande vad avser oflfert för delserie två. IG JAS oflfert har redovisats förförsvarsdepartementet . Oflferten avviker enligtmaterielverkets gjorda bedömning avsevärt från åtagandet i grundkontraktetbåde vad avser ekonomiska nivåer och omfattningen av övriga åtaganden fördelserie två. Fortsatta diskussioner om offertens innehåll har genomförtsmellan IG JAS och försvarels materielverk . IGJAS har kompletterat oflferten . Försvarets materielverkhar därefter anmält resultatet av utvärderingen tillregeringen. Utvärderingen visar all JAS-ramen skulle behöva ökas från 42,3miljarder kronor lill för åren 1982 2000. Utöverdetta tillkommer enligt överbefälhavarens mening kostnader för utveckling av ochförskott för flygplanen i delserie tre som avses levereras efter sekelskiftet.Dessa kostnader ingår inte i den ursprungliga JAS-ramen. Enligt överbefälhavarenbör tillföras JAS-projeklet för detta ändamålunder senare delen av 1990-lalet. Jagkonstaterar alt redovisat underlag visar kraftiga kostnadsökningarför delserie två liksom för delserie tre. Delta förhållande och det inträflfadeprovflygplanhaveriel ger anledning att närmare studera 4 1988/89. projektets fortsättning.Regeringen har därför givit försvarets ma- Prop. 1988/89:80 terielverk i uppgift att närmare klarlägga de ekonomiska och tekniska , Jag förväntar mig svar från under maj1989. Jag avser att fortlöpande hålla försvarsutskottet och försvarskommitléorienterade om utvecklingen av projektet. 4.4.7.5Vissa industripoliiiska aspekter på projektet Isamband med att JAS-kontraktet slöts lämnade IG JAS vissa utfästelser beträflfandesysselsättningsskapande åtgärder och teknologiöverföring, som skullegenomföras , samt industriellt samarbete mellan derasutländska underleverantörer och svensk industri i vissa fall ända fram till år2002. I1988 års budgetproposition (prop. 1987/88:100 bil. 6 s. 38) redogjorde jag fördet slutgiltiga utfallet av de sysselsättningsskapande åtgärderna och teknologiöverföringen. Jaghar av chefen för industridepartementet erfarit att hans företrädare den 22september 1988 från IG JAS har erhållit en rapport om uppnåddaresultat av det industriella samarbetet med deras utländska underleverantörer. Förden fortsalla uppföljningen av IG JAS industripolitiska utfästelser finns sedanår 1986 en särskild arbetsgrupp vid industridepartementet. Arbetsgmppen haranalyserat det från IG JAS redovisade materialet om genomfört industrielltsamarbete samt ställt detta i relation till de utländska underleverantörernasutfästelser mot IG JAS. har drygt 20 utländska underleverantöreråtagit sig industriell samverkan med svensk industri t. o. m. för ca 2600 milj. kr. och totaU fram lill om drygt 5 150 milj. kr. Arbetsgmppenhar därvid för underleverantörer kunnat godkänna genomförda affärertifl drygt 470 milj. kr. I löpande priser motsvarardetta drygt 550 milj. kr. underleverantörer hararbetsgruppen på motsvarande sätt kunnat godkänna genomförda affärer tillknappt 210 milj. kr. i löpande priser enligt avtal. För Flygmotorsunderleverantör () har arbetsgruppen, som direkt ochindirekt industrisamverkan, kunnat godkänna ca 1460 milj. kr. i löpande priser.Delta motsvarar prisnivå ca I 330 milj. kr. Sammantaget har såledesunder perioden den IjuH 1982 tifl genomförts industrieflsamverkan mellan IG JAS utländska underieverantörer och svensk industri tillett värde av över 2 220 milj. kr. i löpande priser. Densärskilda arbetsgruppen konstaterar att de hitliflsvarande resultaten avindustriell samverkan mellan IG JAS utländska leverantörer och svensk industrikan anses motsvara förväntningarna. Vid en jämförelse mellan de olika utländskaleverantörerna framgår det dock att resultaten är ojämnt fördelade. 1988/89: 80 Jaghemställer att regeringen bereder tillfälle attta del av vad jag har anfört om JAS 39-projektet. Ubåtsskyddsförmåganökar successivt som följd av fattade beslut. Ansträngningarnaför att få ett slut på kränkningarna av vårt territorium skall fortsätta. Fartygoch annan materiel tillförs och förbättras. Personalen har dessutom utvecklaten väsentligt förbättrad förmåga i ubåtsskydd. Jaghar tidigare konstaterat att ubåtsskyddsverksamheten medför stora påfrestningarför berörd personal. Satsningen på incidentberedskapen innebär vidare ökadedriftskostnader och slitage på materiel med följd att andra viktigaverksamhetsområden blir eftersatta. Enligt min mening måste dettauppmärksammas ytterligare i den foitsatta planeringen. Överbefälhavarenhar på särskilt uppdrag från regeringen redovisat hur ubåtsskyddsålgärder ärinplanerade. Jag har då konstaterat att planeringen sker i enlighet medinriktningen i riksdagsbeslut (prop. 1987/88:150, FÖU 13, rskr. Detär vidare min avsikt att även fortsättningsvis särskilt följa upp ubåtsskyddsverksamheten. Jaghemställer att regeringen bereder tillfälle allla del av vad jag har anfört om ubåtsskyddsåtgärder. Överbefälhavaren redovisar i programplanen följandesammanställning över krigsorganisationens utveckling. Viktigare förband (motsvarande) Skyddsförband, man' Robotbåts-/kustkorvettsdi visioner Ubätsfloltiljer (motsvarande) ' Inkl. brigaden på . - Beroende av kommande omplaneringsbehov kan ytterligarereduceringar komma att ske. ' Delar organiseras inom marinen oeh flygvapnet. Handlingsfrihetför ytterligare en J 35-division har skapats. Utnyttjas för attorganisera mekaniserad brigad i övre . '' Beroende av ersättningen avSK 60. Föregen del vill jag framhålla de stora osäkerheter som råder omden framtida krigsorganisationen. Jag anser att det av överbefälhavarenangivna läget för i huvudsak kan ses som mål för den organisatoriskahandlingsfriheten . Jag är dock inte beredd att acceptera den angivnautvecklingen av skyddsslyrkor. 1988/89: 80 Jaghemställer att regeringen bereder tillfälle attta del av vad jag har anfört om krigsorganisationens utveckling. 4.4.10.1Långsiktigt behov av anställd personal Jagvill här erinra om att i föregående försvarsbeslut (prop. 1986/87:95,FöU 11, rskr. 310) godtagit all den tidigare strikta myndighetsvisa personalramssiyrningenersätts av beslut om personalvolymens utveckling på lång sikt förförsvarsmakten i dess helhet. Jag redovisar därför i det följande endastöverbefälhavarens planering och bedömningar vad avser möjligheterna alttillgodose försvarsmaktens behov av anställd personal. Personalvolymernaredovisas dessutom under respektive anslag. Dessa senare redovisningar grundarsig på myndigheternas anslagsframställningar och kan i vissa fall skilja sigfrån sammanställningen här. Överbefälhavarenredovisar i programplanen för perioden /90 1991/92 sin syn på personallägetsutveckling t. o. m. /97.1 följande tabeller redovisas delspersonallägets utveckling räknat i personår, dels den åriiga rekryteringen av yrkesoflTicerarevia oflTicershögsko-lorna. Personallägelsutveckling räknat i personår Utfall 1987/88 Planerat 1989/90 Planerat 1991/92 Planerat 1996/97 2 725 5 825 3100 2 689 5 789 2 645 5 745 3 495 3 396 6891 3 385 3436 6821 3495 3447 6 942 3 805 3 407 7212 ,505 5361 5 866 550 5424 5 974 16089 20481 36 570 15853 20455 36 308 15821 19 843 35 664 ' ÖB Plan 1.483:63530, tabell 6. - Inkl. intäktsfinansierad personal, exkl. yrkesolTicersaspiranter,reservofficerare, frivilligtjänstgörande, lönebidragsanställda,beredskapsarbetare och arbetsvårdsfall. Ärlig rekrytering av yrkesofiicerare'- Prop. 1987/88 1989/90 1991/92 Summa 725 977 843 ; ÖB Plan 1, 483:63530, tabell 7. - I tabellenanges det antal som slutligt anställs. Jämförtmed överbefälhavarens tidigare planering innebär detta en minskning av antalet /97 med ca . Detta beror huvudsakligen på attplaneringen för armén anpassats till de förändringsförslag överbefälhavarenlämnat. Överbefälhavarenbedömer att överensstämmelse mellan tillgång på och behov av yrkesoflTicerareinom armén kan uppnås . Motsvarande balans inom marinenbedöms uppnås . För flygvapnet gäller att behovet av flygförare ochtekniker kan vara lillgodosell medan bristen påpersonal för den nya basorganisationen gör att överensstämmelse mellan behovoch tillgång uppnås först . Inommarinen är behovet av reservoflTicerare tillgodosett. Inom armén och flygvapnetbedöms behovet vara tillgodosett resp. omkring . Överbefälhavarenanger emellertid att det kommer att ta innan all personal är rättutbildad för sina uppgifter även om det antalsmässiga behovet blirtillgodosett. Vadavser den civila personalen uppger överbefälhavaren att han söker uppnå bästaavvägning mellan anställd personal och köpta tjänster. Inom framför allt arménbehöver det långsiktiga behovet av civil personal granskas ytterligare. Jagkan konstatera att det avtal som slöts mellan ochpersonalorganisationerna om löne- och andra anställningsvillkor för flygförarnavåren 1986 har börjat ge resultat. De stora avgångarna av flygförare till decivila flygbolagen som tidigare drabbat flygvapnet minskar. Blandde yngre och för flygbolagen mest attraktiva piloterna finns endast 15piloter utan avtal. Huvuddelen av dessa kommer enligt chefen för flygvapnet medstörsta sannolikhet att gå över till civila flygbolag i en nära framtid.Därefter beräknas den årliga avgången under att bli högst sju,främst ur den grupp av äldre (40 ) piloter vars avtal löper ut. Föratt säkerställa försörjningen av piloter i flygvapnet antas numera 40 slridspiloler till utbildning, jämfört med 20 piloter under /85. Detta har utöver avtalet inneburit att den negativa trenden 54 brutits.Behovet av flygförare bedöms av överbefälhavaren vara täckt i Prop.1988/89:80 . Erforderligainkallelser av piloter, som är anställda i flygbolagen, för att upprätthållaflygvapnets operativa förmåga bedöms av chefen för flygvapnet kunna minskas antalsmässigtfrån . Jagkan vidare konstatera att den satsning på de yngsta piloterna som gjordes ioktober 1987 i form av personliga löneplanstillägg har slagit mycket väl ut.Alla utexaminerade elever har tecknat avtal efter denna åtgärd. Flygbolagensbehov av piloter tillgodoses delvis genom rekrytering av elever somutexamineras från den statliga civila trafikflygarhögskolan (TFHS) iLjungbyhed. VidTFHS har 100 elever utexaminerats. genomgår 54 eleverutbildning som avslutas . En kurs med 20 elever som utexamineras iapril 1990 har börjat . Därmed nås också målet 60 utexamineradeelever . Utbildning av norska piloter pågår med 6 eleversom utexamineras . 10 nya elever beräknas få utbildning mellanaugusti och . Målet är 40 norska elever . När detta målnåsberor på de norska myndigheternas möjligheter att utbilda elever vid dengrundläggande utbildning i som föregår utbildningen vid TFHS. Chefenför anför i budgetpropositionen (prop. 1988/89:100bil. 8) att han ser fördelar om luftfartsverket i kontakt med berörda flygbolaglog över kommunikationsdepartementels roll som kravslällare på ulbildningsvolymenvid TFHS. Han anser i det sammanhanget alt det förefaller naturligt att delarav kostnadsansvaret för grundutbildning av piloter belastar luftfartssektorn.Han anser att dessa frågor bör bli föremål för fortsatta överväganden. Jaghar kommit överens med de norska och danska försvarsministrarna attutbyta erfarenheter m. m. inom pilotområdet i syfte att bl. a. analysera pilotsiluationeni resp. land, utvärdera genomförda åtgärder för all kunna behålla piloterna vidförsvarsmakten samt eventuellt vidtaga gemensamma åtgärder för att förbättrasituationen i första hand i och där pilotsiluationen är rriestproblematisk. Detär med tillfredsställelse jag ser den återhämtning som sker på pilolsidan ochatt de åtgärder som har vidtagits uppenbarligen givit positiva resultat. Somjag berörde i försvarsbeslutspropositionen (prop 1986/87:95) har regeringenuppdragit åt att närmare kartlägga orsakerna tillavgångsbenägenheten bland den anställda personalen. Forskningsanstalten har avrapporterätdelar av uppdraget och räknar med att kunna slutföra studierna underinnevarande budgetår. Denöversyn av det nuvarande reservoflTicerssystemet som jag i budget propositionen 1987/88 anmälde skulle slutföras har på grund av vissa svårigheter med inhärntande av underlag förlängts till den 31 mars1989. Enligtvad jag har erfarit har påbörjat förhand- Prop.1988/89:80 lingar med arbelslagarorganisationerna i syfte att åstadkomma enöverenskommelse om vilka villkor som skall tillämpas för den personal somkommer att bli berörd av eventuella förändringar i försvarmaktens organisation. Jaghemställer att regeringen bereder tillfälle attla del av vad jag har anfört om den anställda personalen. 4.4.11Vissa frågor rörande värnpliktiga Inför1987 års försvarsbeslut föreslog överbefälhavaren ett nytt utbildningssystemavseende värnpliktiga inom såväl kustartilleriet som flottan. a. en annan avvägning mellan grundutbildning och repetilionsulbildning änvad som gäller men fortfarande inom en totalt sett oförändradutbildningstid. Det tillgodoser ökade beredskapskrav och utgör en förbättringav förbandsulbildning och samträning. I totalförsvarspropositionen (1986/87:95,s. 79 80) anförde jag att systemet är principiellt lämpligt och bör fåinföras. hade ingen erinran mot vad jag anförde i denna del. Förberedelserför införande av det föreslagna systemet har fortsatt. Överbefälhavarenbetonar betydelsen av att det nya utbildningssystemet för flottans del införs /92. Vad beträflfar slutligt ställningstagande tillkustartilleriets utbildningssystem bör detta anstå tills den nu pågående totalaöversynen av marinens freds- och krigsorganisation är genomförd. Jagförordar att ett nytt utbildningssystem för flottan införs enligt riksdagenstidigare beslut och överbefälhavarens nu preciserade förslag. Detta innebär attvissa ändringar behöver göras i värnpliktslagen (1941:967). Den längstagrundutbildningstiden för värnpliktiga i flottan behöver förlängas med förolika värnpliktskategorier 85 . angesgrundutbildningstiderna i värnpliktslagen med en nedre och en övre gräns idagantalet. Spännvidden är inte särskilt stor, i allmänhet mellan 25 60dagar för de olika kategorierna. I verkställighelsföre-skriflerna lill lagenhar dagantalet närmare lagts fast. I föreliggande förslag har, förutom altdagantalet som angetts förut höjts för de olika kategorierna med mellan 85115dagar, den normala spännvidden behållits för den nedre och övre gränsen. I tvåfall har dock den nedre gränsen inte ändrats med följd att spännvidden blivitstörre än det sorn är regelmässigt i lagen. Det gäller främst gmndutbildningslidenför meniga kategori F och gruppbefäl i flottan. Den nedre gränsen har därbehållits därför att den förlängda tiden inte skall gälla alla värnpliktigainom kategorien. Samtidigtminskas skyldigheten för värnpliktiga i flottan all fullgöra repetilionsulbildning från fem till två krigsförbandsövningar. sänksdel högsta dagantalet för varje krigsförbandsövning för Prop.1988/89:80 meniga och gruppbefäl. För plutons- och kompanibefäl görs ingenändring i denna del. finns i lagen också bestämmelser som medgeren förlängning av krigsförbandsövningarna för vissa värnpliktiga vid flottan.Denna bestämmelse behöver inte tillämpas inom ramen för det nyautbildningssystemet vid flottan och kan därför upphävas. Förslag till lag omändring av värnpliktslagen (1941:967) har upprättats inom försvarsdepartementetoch bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 1. 4.4.11.2Försök med förkortad grundutbildning Överbefälhavarenhar hos regeringen hemställt om att få genomföra försök med förkortadgrundutbildning av värnpliktiga. Försöksverksamheten avses omfatta budgetåren1989/90-1991/92 och berör åriigen upp tifl ca 7000 värnpliktiga vid armén ochca 300 värnpliktiga vid marinen. Överbefälhavarenföreslår en försöksulbildning . Bakgrundentill överbefälhavarens förslag om förkortad grundutbildning framgår i hans programplanför perioden /90 1991/92. Överbefälhavaren anför att det finns behov avatt reducera arméns krigsorganisation för att återstående delar skall kunnages en erforderlig förmåga. Han anser vidare all det föreligger brister iförmågan att bevaka och skydda för totalförsvaret viktiga skyddsobjekt. Överbefälhavarenföreslår i programplanen alt de värnpliktiga som grundulbildas lillförsvarsområdesförband ges 5 månaders gmndutbild-ning /90.