prop · GC0397 · 1988-12-31 00:00:00 — Uppgifterna för de tidigare åren har räknats om förall bli helt jämförbara med anslagsframställan för /90. Jämfört med tidigare århar anslaget Räntor på statsskulden renodlats. Provisionskostnader,kreditavgifter och vissa andra kostnader som tidigare redovisades underanslaget Räntor pä statsskulden har i förslaget förts över till VII huvudtitelnoch redovisas där under anslaget Kostnader för upplåning och låneförvaltning. Isamband med vårens kompletteringsproposition återkommer jag med en beräkningav anslaget Räntor på statsskulden. Hänsyn kommer då alt tas lill att vissakostnader överförts till VII huvudtiteln. Utgifternaoch inkomsterna under anslaget : Kostnader för upplåning ochlåneförvaltning har tidigare redovisats på tre anslag, nämligen Räntor påstatsskulden. : Vissa kostnader vid emission av statslån m.m. samltill mindre del på anslaget : Förvaltningskostnader. AnslagetRiksgäldskontoret: Garantiverksamhet har i hittiUsvarande an- Prop. 1988/89:97 slagsstruktursin motsvarighet i två anslag, nämligen under sjunde huvudtiteln: Täckande avförluster lill följd av vissa statliga garantier och under tolfte huvudtiteln:Förlusttäckning till följd av statliga garantier till svensk varvsindustri ochbeställare av fartyg. Dessa två anslag ersätts sålunda av det nya anslagetRiksgäldskontoret: Garantiverksamhet. Kommitténsförslag: Överensstämmer i huvudsak med mitt förslag. Remissinstanserna:Förslagen tillstyrks eller lämnas i huvudsak utan erinran. Statskontoretanser dock inte att föreslagen funktion för strategisk planering bör inrättasnu. Ett eventuellt resurstillskott bör i stället avsättas som utrednings- ochutvecklingsresurs till riksgäldsdirektörens förfogande. Statskontoretifrågasätter också att ADB-frågorna genom ett särskilt anslag behandlas somavskilda frän verksamhetsfrågorna. Riksrevisionsverketframför vissa synpunkter av teknisk karaktär. Skälenfor mitt förslag: huvuduppgift skall som vara attta upp och förvalta län för staten. De belopp skall låna uppoch förvalta är mycket omfattande. Detta ställer stora krav på effektivitet ochsäkerhet i kontorets verksamhet. Enligt mitt förslag delas anslaget upp i fyraförslagsanslag, vilka fördelas pä räntor på statsskulden, kostnader förupplåning och låneförvaltning, garantiverksamhet samt uppdragsverksamhet.Anslaget för kontorets förvaltningskostnader bör ges i formav förslagsanslag och därefter som ramanslag. Härtill kommer ettreservationsanslag för systemutveckling m. m. Förslaget ansluter sig tillpågående reformarbete med statens anslagssystem genom användningen av ramanslagför förvaltningskostnader. Anslagssyslemet är också utvecklingsbart mot ettsystem med målstyrning och resultatansvar för verksamhetens olika delar. Förslagethar utformats utan hänsyn till de framtida förändringar som kan aktualiserasnär kommittén lämnat sitt slutbetänkande. Statensnettouppläning för /90 har beräknats till 25miljarder kr. varav 15 miljarder avser kreditgivning vidsidan av budgeten. Statens refinansieringsbehov på den inhemska marknadenberäknas till . Liksomtidigare gäller som norm att staten inte skall nettolåna i utlandet. Denlångfristiga bmttoupplåningen i utlandet har riksgäldskontorei beräknat till 17miljarder kr. Riksgäldskontoretsverksamhet på garantiomrädet antas fortsätta efter samma linjer som . Riksgäldskontoretsuppdragsverksamhet omfattar kreditgivning vid sidan av budgetentill vissa afTärsverk m.fl. Kreditgivningen har ökat från ca 3 miljarder /88 till ca . för /89. Kreditgivningenberäknas öka till ca 15 miljarder under /90. Ökningen berorframför allt på att nya låntagare t.ex. , affärsverket FFV,centrala och kommer lill. 2 1988/89. Rällelser: S. 17 rad 3 Står: kostnader Rättat till:förluster Rad 5 Ny mening tillkommit Rad 22 Står: förvaltningsanslag Rällal till:förslagsanslag s. 18 rad 22 25 utgår S. 20 rad 5 och 6 nedifrån Står: delägarstämmanRättat till: ombudsstämman S. 26 Ny Hemställan. Räntor på statsskuldenuppskattades i budgetpropositionen till 58 Prop. 1988/89:97 miljarder kr.Av naturliga skäl är det svårt att nu ange någon säker beräkning av räntorna.För närvarande gäller att successivt redovisar sådanaberäkningar till och alt regeringen lämnar ett slutligtförslag till anslagsberäkning i kompletteringspropositionen. Avsikten är attdet skall göras på samma sätt också i fortsättningen. Detnya anslaget kostnader för upplåning och låneförvaltning avser volymberoendeutgifter, huvudsakligen ersättningar för externa tjänster i samband medemissioner och låneförvaltning. En av de förutsättningar som ligger till gmndför förslaget är att tre premieobligationslån kommer alt emitteras /90. Förslaget innebär ett anslag om totalt ca 936 milj. kr.,fördelat enligt följande: Upplåning inom landet: ca 450milj. Inhemsk låneförvaltning: ca 235milj. Utlandsupplåning: ca 251 milj.kr. Delföreslagna anslaget förvaltningskostnader avser basresurserna för verksamheten.Förslaget innebär ett anslag om totalt 51745 tkr. Efter omföring av vissakostnader till anslaget Kostnader för upplåning och låneförvaltning och Garantigivningoch justering av anslaget med hänsyn till en minskning av revisionsenheten blirbasen för pris- och löneomräkning 44 714 tkr. Pris-och löneomräkningen uppgår till 4252 tkr. Föradministrationen av det beslutade ungdomsbosparandet har 400 tkr. tagils uppunder posten lönekostnader. Vidare föreslås insatser om sammanlagt 958 tkr. föråterbemanning av den samhäUsekonomiska gruppen och för viss utökning av tillfäUigpersonal inom kontoret. Förpersonalutveckling och representation har beräknats 1 000 tkr. resp. 200 tkr.,vilket innebären ökning med 514 tkr. resp. 157 tkr. Återbesättandetav den samhällsekonomiska gmppen för att stärka långsiktigaplaneringsfunktioner är en kompensation för att lönemedel tor dessa tjänster avkontoret har utnyttjats för extraordinära insatser inom har ifrågasatt om inte ett eventuellt resurstillskott för en återbemanningav den samhällsekonomiska gruppen, i avvaktan pä resultatet av den översyn avriksgäldskontorets organisation som statskontoret utför pä uppdrag avkommittén, i stället borde avsättas som utrednings- och utvecklingsresurs till riksgäldsdirektörensförfogande. De föreslagna åtgärderna har av kommittén bedöms vara mycketangelägna. Jag delar kommitténs bedömning. Åtgärderna bör öka effektiviteten iskuldförvaltningen. Ålerbemanningen av den samhällsekonomiska gruppen utgörinte något hinder för en senare omorganisation och föregriper inte hellerstatskontorets utredning. Anslagettill garantiverksamhet avser alla typer av garantier inom ramen förriksgäldskontorets garantiverksamhet. Enligt förslaget las anslaget upp med ettformellt belopp. Infriadegarantier är den dominerade posten på utgiftssidan i budgeten och har här beräknats lill 50 milj. kr. På inkomstsidan i budgeten ingår återvunna garantier, här beräknade till 10 milj. kr. och garantiavgifter, här 18 beräknadetill 110 milj. kr. Budgetkalkylen innebär således för budgetåret Prop.1988/89:97 1989/90 ett inkomstöverskott med 70 milj. kr. Anslagettill uppdragsverksamhet avser enbart krediter till affärsverk m.fl.Anslaget skall enligt förslaget tas upp med ett formellt belopp och någonbudget redovisas inte här. Liksom tidigare kommer verksamheten att lämnaöverskott. Anslagettill systemutveckling m.m.avser alla utgifter, utom löner, för drift av ADB-systempå egen dator och tekniskt underhåll av egen datomt-rustning. Dessutom ingårkostnader för vissa utredningar som inte är direkt knutna till ADB-verksamheten,t.ex. konsultstudier avseende det administrativa genomförandet avstatsupplåningen. Preliminärt har kommittén i betänkanden föreslagit ettanslag om ca 6,4 milj. kr. Kommittén har därefter i en komplettering till belänkandetanfört att reservationsanslaget för ADB-verksamheten bör ökas med 1,2 milj.kr. för systemutvecklingskostnader beträffande vinstkontrollsystemtet förpremieobligationer och med 3,3 milj. kr. Beträffandevinstkontrollsystemet anför kommittén att det är nödvändigt att en översynkommer till stånd . Statskontorethar ifrågasatt det lämpliga i att ADB-frågorna behandlas som avskilda frånverksamhetsfrågorna. Statskontoret föreslär dock inte något alternativ utan framhålleratt det föreslagna anslagssystemet skapar förutsättningar för att i ett senareskede åstadkomma en förändring. föreslagna ytterligare ökningen av anslaget med 3,3 milj. kr.kräver ytterligare beredning. Jag tar således inte upp den frågan i deltasammanhang. Beträffanderiksgäldskontorets organisation vill jag lämna följande redogörelse. Kontoretskall ledas av en styrelse med högst åtta ledamöter. Chef för kontoret blir enriksgäldsdirektör. En överdirektör skall vara riksgäldsdirektörensställföreträdare. Styrelsen utses av regeringen. Fyra ledamöter skall varariksdagsledamöter vilka kommer att utses sä att de i möjligaste mån motsvararmandatfördelningen mellan partiema i . Vidare skall riksgäldsdirektöreningå i styrelsen. Till della kommer att skall varaföreträtt i styrelsen samt att det utöver de sex nämnda ledamöterna skallfinnas två ledamöter med särskild samhällsekonomisk kompetens och som ärkunniga i kreditmarknadsfrågor. Riksgälds-direktören skall vara styrelsensordförande. Inomkontoret kommer det tills vidare alt finnas sex enheter nämligen enupplåningsenhet, en utlandslåneenhel, en garanti- och rättsenhet, en ekonomienhet,en administrationsenhet och en revisionsenhel. Denna enhelsindelningöverensstämmer med nuvarande organisation. 3 Vissa uppgifter som flyttas från Prop.1988/89:97 Mittforslag: Följande uppgifter flyttas från riksgäldskontorei och i vissa fallockså frän a. riksbankensoch nominering av ledamöter till Aktiebolaget representantskap slopas, b. riksbankensoeh val av en ledamot och en suppleant för denne till styrelsen för flyttas till regeringen, c. riksgäldskontoretsnominering av en ledamot till H M Konung ens råd för mark- och byggnadsfrägor flyttas till förvaltningsstyrelse, d. riksgäldskontoretsval av ledamöter och suppleanter till styrelsen för Stadshypotekskassan resp. Hypoteksbanken flyttas till rege ringen, e. riksgäldskontoretsval av revisorer oeh suppleanter till Stadshy potekskassan resp. Hypoteksbanken flyttas till regeringen, f. riksgäldskontoretsval av ledamöter till partibidragsnämnden flyttas till förvaltningsstyrelse oeh g. riksgäldskontoreretsval av revisorer och suppleanter i System bolaget resp. Vin- och spritcentralen flyttas till förvaltningsstyrelse. Kommitténsförslag: Överensstämmer med mitt förslag utom såvitt avser val av revisoreroch suppleanter i Stadshypotekskassan och Hypoteksbanken. Remissinstanserna:Förslagen tillstyrks eller lämnas utan erinran med följande undantag. FuUmäktigei anser att valet av en ledamot och suppleant till styrelsen förStockholms fondbörs bör flyttas till eftersom det finns starka skäl förriksbanken att vara representerad i börsstyrelsen. , Stadshypotekskassanoch Hypoteksbanken motsätter sig kommitténs förslag i fråga om val och antalrevisorer i Stadshypotekskassan och Hypoteksbanken. Inspektionen anser inte detfinns skäl alt frångå nuvarande ordning på det sätt kommittén föreslagit. Enligtinspektionen kan det, i avvaktan på den pågående översynen av hypotekslagstiftningen,vara en lämplig ordning att en revisor utses av regeringen oeh att tvårevisorer utses på ombudsstämma resp. delägarsammankomst samt att en revisorutses av bankinspektionen som tillsynsmyndighet. Stadshypotekskassan föreslåratt nuvarande bestämmelser för kassan endast ändras så att den avriksgäldsfullmäktige utsedde revisorn, jämte suppleant, i fortsättningen skallutses av ombudsstämman. Ombudsstämman skall alltså utse tre revisorer ochbankinspektionen en. Hypoteksbanken, som inte anser att det finns skäl attändra antalet revisorer, föreslår att av bankens revisorer skall tre utses av delägarsamman-komstenoch tvä av regeringen. Skälenför mitt förslag: Det ändrade huvudmannaskapet för riksgälds- kontoret medför att en deluppgifter som åvilar kontoret och dess Prop. 1988/89:97 fullmäktigebör flyttas. De uppgifter som avses rör val eller nominering av representanteri olika styrelser och nämnder. Vissauppgifter rör verksamheter som ligger inom riksdagsområdet, varvid fullmäktigei riksgäldskontorei fått utnämningsrätt i sin egenskap som myndighet underriksdagen. Andra utnämningar som görs av fullmäktige har motiverats avkontorets roll på krediimarknaden. I en del fall finns dessa motiv kvar. Kommitténsförslag har i berörda delar utformats efter samråd med förvaltningsslyrelse. Nuvarandenominering av ledamöter till Aktiebolaget (ABA:s) representantskap AktiebolagetAerotransporter (ABA) bildades efter beslut av (prop.1948:176, StU 94, rskr. 188) för aU ombesörja bl.a. den reguljära luftfarten iSverige. Bolaget ägs till lika delar av staten och det privatägda Svensk InterkontinentaltrafikAB (). ABA är bl.a. ett av SAS moderbolag. I samband med beslut1948 fastställdes också hur staten skall representeras i ABA. Regeringen utser20 personer till ledamöter i ABA:s representantskap. Hälften av dessa föreslåsav verk under , nämligen riksbanksfullmäktige och fullmäktige i riksgäldskontoretmed fem vardera. Avsikten med denna konstmktion är att dessa ledamöter skall geriksdagen möjlighet att följa ABA:s verksamhet. Tvåolika alternativ kan övervägas när del gäller den framtida nomineringen avledamöter i ABA:s representantskap. Det ena alternativet innebär all riksdagenövertar nomineringsförfarandet. Det organ som ligger närmast till hands för denuppgiften är näringsutskott. ABA skulle därmed delvis bli enparallell lill AB . utser ledamöter i Procordiasstyrelse. Motivet för detta alternativ skulle vara alt garantera riksdagendirekt insyn i ABA:s verksamhet. Delandra alternativet innebär att man slopar det formella nomineringsförfarandet.Regeringen utser ledamöter i ett flertal styrelser och nämnder.Beredningen av dessa ärenden sker inom regeringskansliet.Kommunikationsdepartementet skulle kunna ta över ansvaret för nominering avhela representantskapet. Med denna uppläggning skulle ABA:s representantskaphandläggas på samma sätt som flertalet av de utnämningar som regeringen gör tillolika styrelser och nämnder. Jaganser i likhet med kommitlén att det saknas skäl för att reglera nomineringsförfarandet.Regeringen kan informellt inhämta och de olika partigruppernassynpunkter pä vilka som bör representera staten i ABA:s representantskap. Enkonsekvens av detta ställningstagande är att även riksbanksfullmäktigesformella nomineringsrätt bör slopas. Styrelsen för Stockholmsfondbörs . Fullmäktigei och i utser vid ett gemensamt sammanträde enordinarie ledamot och en suppleant i styrelsen för . Enligtpraxis är den ordinarie ledamoten en tjänsteman vid medansuppleanten kommer från . består av 11 ordinarie ledamöter och 11 suppleanter.Regeringen utser ordförande och vice ordförande samt fyra övriga ledamöter ochsuppleanter för dessa. (Fi 1987:03), kommer isitt utredningsarbete alt se över bl.a. reglerna om börsstyrelsens storiek ochsammansättning. Starkaskäl talar för att skall ha insyn i och nära kunna följafondbörsens verksamhet. är bl.a. marknadsplats förpremieobligationer. De avgifter betalar till börsen uppgår tilldrygt fyra milj. kr. för vilket gör till den störstebidragsgivaren. bör även fortsättningsvis vara representerati börsens styrelse. I och med att blir en regeringsmyndighetär del dock inte lämpligt att styrelsen i utser någon avledamöterna i börsstyrelsen. Det bör ankomma på regeringen. Mandaten bör ocksåhållas samman så att ordinarie ledamot och suppleant utses av samma instans.Jag föreslår därför att det mandat (ordinarie och suppleant) som delasmellan riksbanksfullmäktige och riksgäldsfullmäktige övergår till regeringen.Detta hindrar inte att också , av de skäl framfört i sittremissyttrande, bör vara representerad i fondbörsens styrelse. Jag anser alltsåatt representanter frän såväl som bör ingå somledamöter i fondbörsens styrelse men atl de bör utses av regeringen. Dennalösning bör dock vara temporär i avvaktan på betänkande. HM Konungens råd för mark- och byggnadsfrågor. HM Konungens råd för mark- och byggnadsfrågor hette tidigare Djur-gårdsrädet ochbildades efter beslut av . 1962:98, StU 99, rskr. 230,föreslogs den sammansättning av rådet som fortfarande gäller. Den 1 juli 1987fick rådet en ny instruktion. Rådet skall enligt instruktionen "främja attmark och byggnader i statens ägo, över vilka Konungen har dispositionsrätten,vårdas, förvaltas och utvecklas effektivt och ändamålsenligt med beaktande avde stora kultur- och naturvärden denna egendom representerar". Rådetbestår av åtta ledamöter. Dessa är Konungen, som också är rådets ordförande,riksmarskalken, ståthållaren samt fem ledamöter som utses av Konungen påförslag av riksgäldsfullmäktige, vetenskapsakademin, ,och . Rådetsuppgifter ligger utanför nuvarande och fram tida verksamhetsområde. Anledningen till alt riksgäldsfullmäktige är re presenterat i rådet torde vara att fullmäktige är en myndighet under . Uppgiften att föreslå en ordinarie ledamot och en suppleant i 22 rådet kan därför flyttasfrån riksgäldsfullmäktige till annan institution . 1988/89:97 underriksdagen. Jag föreslär att förvaltningsslyrelse tar över dennauppgift fr.o.m. den Ijuli 1989. KonungariketSveriges stadshypotekskassa och allmänna hypoteksbank Stadshypotekskassanbildades är 1909. Av lagen (1968:576) om stadshypotekskassaoch om stadshypoteksföreningar framgår atl styrelsen skall bestå av tioledamöter. Regeringen utser tvä ledamöter och två suppleanter och fullmäktigei en ledamot och en suppleant. Förutom de nämnda ledamöternaoch verkställande direktören består styrelsen av sex ordinarie ledamöter somväljs på ombudsstämman. En av regeringen utsedd ledamot förordnas avregeringen som ordförande och den av riksgäldsfullmäklige utsedda ledamoten ärstyrelsens vice ordförande. Riksgäldsfullmäktige utser dessutom en revisor och ensuppleant. Riksgäldsfullmäkiigesrepresentation har all göra med främst det förhållandet att riksgäldskontoreigaranterar kassans grundfond. Hypoteksinsiitulionernasframtida verksamhet och organisation utreds av hypoteksutredningen(Fi 1988:08). Enligt min mening finns det därför inte skäl att nu företa någraandra ändringar beträffande val av styrelseledamöter och revisorer än sådanasom föranleds av det ändrande huvudmannaskapet för riksgäldskontoret.Fullmäktiges uppgift att utse en ledamot bör därför övergå lill regeringen således att regeringen skall utse sammanlagt tre ledamöter jämtesuppleanter till kassans styrelse. Av dessa ledamöter utser regeringen en atlvara ordförande och en atl vara vice ordförande. Jag föreslår vidare, tillskillnad från kommittén, att regeringen skall utse en revisor och en suppleantför denne. Hypoteksbankenbildades genom beslut av 1859/riksdag. Enligt lagen (1970:65) omSveriges allmänna hypoteksbank och om landshypoteksföreningar består styrelsenav sex ledamöter. Regeringen och riksgäldsfullmäktige utser vardera enledamot, tre utses på delägarsammankomst och dessutom ar verkställandedirektören ledamot av styrelsen. Ordförande är den av regeringen utseddaledamoten och vice ordförande den som riksgäldsfullmäktige utser. Fullmäktige iriksgäldskontoret utser en revisor och en suppleant för denne. Hypoteksbankenär en parallell till Stadshypotekskassan. Även beträffande hypoteksbanken börsåledes endast sådana ändringar som föranleds av det ändrade huvudmannaskapetför riksgäldskontorei göras. Rätten att utse ledamot av styrelsen och revisor m.m.bör således överflyttas till regeringen. finns i lagen (1972:625) om statligt stöd lill politiska partier. Nämnden tillkom efter beslut av 1965 ärs riksdag (prop. 1965:174, KU 44, rskr. I propositionen 1965 uttalades 23 att det ej är lämpligt attpartistödet administreras av en myndighet under regeringen med hänsyn tilleventuella tolkningstvister. 1 stället borde stödet fördelas av en frislåendenämnd som utses av en myndighet under , och då lämpligenriksgäldskontoret. Nämnden består av tre jurister. Jaganser i likhet med kommittén att partibidragsnämnden bör ligga kvar hos eninstitution under . är den institutionunder som i fortsättningen bör utse partibidragsnämnden.Utbetalningarna bör göras av . Iöverensstämmelse med riktlinjerna för omröstningsregler i prop. 1986/ 87:39 om följdlagstiftningtill den nya förvaltningslagen föreslär jag också en ändring av nämndensomröstningsregler. SystembolagetAB och AB Vin- och Spritcentralen Fullmäktigei riksgäldskontorei utser tre lekmannarevisorer samt suppleanter fördessa i Systembolaget och Vin- och Spritcentralen. beslöt under1987/att behålla dessa revisorer för att garantera riksdageninsyn (FiU 1987/88:12, rskr. Jag föreslår därför all rätten att utserevisorer i Systembolaget resp. Vin- och Spritcenlralen flyttas frånriksgäldsfullmäktige till förvaltningsstyrelse. 4 Andra författningsändringar som kräver riksdagsbeslut Mittförslag: I följande lagar utmönstras "fullmäktige i " a. lagen(1940:79) om utsträckning av tiden för upplagande av växelprotest m. m. vid krig och krigsfara, b. lagen(1940:300) angående förordnande om anstånd med betal ning av gäld m. m. (moratorielagen), c. lagen(1957:684) om betalningsväsendet under krigsförhållan den, d. lagen(1983:1061) med instruktion för förvaltnings kontor och e. lagen (1988:1387) omstatens upplåning. Kommitténs förslag:Överensstämmer med mitt förslag. Kommittén har dock därutöver föreslagit enändring i och i Kungl. Maj:ls cirkulär (1940:677) angåendebemyndigande för Kungl. Maj:t att biträda ackord och eljest eftergiva statensrätt med avseende å lån från statens utlåningsfonder m.m. Remissinstanserna:Förslagen tillstyrks eller lämnas i huvudsak utan erinran. BankJÖreningen,sparbanksföreningen och överförmyndar- Prop. 1988/89:97 nämndmotsätter sig dock kommitténs förslag till ändring av de bestämmelser i föräldrabalkensom förutsätter att det finns en möjlighet till inskrivning av underårigaspremieobligationer i den s.k. statsskuldboken. Skälenför mitt förslag: De ändringar jag föreslår har, utom beträffande ändringen avlagen om statens upplåning, samband med det ändrade huvudmannaskapet förriksgäldskontoret. 1lagen (1940:79) om utsträckning av tiden för upptagande av växelprotest m.m.vid krig eller krigsfara, i lagen (1940:300) angående förordnande om anståndmed betalning av gäld m.m. och i lagen (1957:684) om betalningsväsendet underkrigsförhållanden finns bestämmelser av den innebörden atl regeringen skallhöra fullmäktige i innan regeringen fattar beslut enligtnågon av de nämnda lagarna. Eftersom från ären myndighet under regeringen fordras det därefter ingen särskild reglering avförhållandet mellan regeringen och kontoret. Detta innebär självfallet intealt det skulle sakna värde för regeringen att höra kontorels mening i deärenden som omfattas av ifrågavarande lagar. I lagen om betalningsväsendetunder krigsförhållanden föreslår jag vidare ett par ändringar av redaktionellkaraktär. I lagen (1983:1061) med instruktion för förvaltningskontorförekommer endast på gmnd av kontorets nuvarande ställningsom riksdagsorgan. Kommitténhar härutöver föreslagit en ändring av 15 kap. 8§ . Ändringenskulle möjliggöra för att upphöra med inskrivning istatsskuldsboken av underårigas premieobligationer. Kommittén har bl. a. anförtatt förfarandet är mycket tidskrävande för riksgäldskonloret utan atl gemotsvarande vinst i fråga om skydd för omyndigas tillgångar. Fleraremissinstanser har riktat invändningar mot förslaget och bland annal hänvisattill förmynderskapsutredningens uppfattning (SOU 1988:40 Föräldrar somförmyndare) atl inskrivning i statsskuldboken även i fortsättningen ärnödvändig. Jag anser att ställning till frågan bör tas i samband medbehandlingen av förmynderskapsutredningens betänkande. Ilikhet med kommittén föreslär jag vidare en ändring i lagen (1988:1387) omstatens upplåning. Enligt 2§ skall regeringen, eller efter regeringensbemyndigande, förvalta län som har lagils upp av staien. Delån som åsyftas är sådana som har tagits upp enligt den ifrågavarande lagen omstatens upplåning.