prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — Inom denna ram ges stöd via SIDA för två projekt: ett som rör slumsanering och bostadsbyggande och ett annat avseende miljövård. ' () och kan också nämnas Prop. 1988/89: 100 bland de enskildaorganisationer som arbetar i . 5 tar medmiljövård och SNF i en nationalpark i landet. Total summa 1987/88: 26,7 milj. kr. är ett tidigareprogramland som erhåller bilateralt stöd främst via BITS. BITS inleddesitt samarbete med landet , som upphörde att varasvenskt programland. Tonvikten i samarbetet har legat på stöd till landetsindustri; huvudsakligen lill sockerindustrin, livsmedelsindustrin ochpappersindustrin. Inom sockerindustrin harCuba bl. a. fåll stöd för inköp av reservdelar lill den utrustning somupphandlades i . medverkar även till upprustningav ett mejeri som sedan skall stå modell för andra mejerier. har vidareerhållit konsulthjälp för rening av utsläpp från pappersindustrin samt förstudier rörande energibesparing och kemikalieåtervinning. SAREC:sforskningssamarbete med inleddes och omfattar bl.a. det miljövård,medicin, jordbruksforskning och mikrobiologisk behandling av sockerrörsavfall. Total summa 1987/88: 7,7 milj. kr. BITS insatser i koncentreras lill tele-och energisektorn. stödjer sedanbörian av 80-talet ett företag som tillverkar salicylsyra ochacetylsalicylsyra. Detta projekt är största i . LO-TCO:s bislåndsnämndsaml Utbildning för biståndsverksamhet (UBV) är några av de enskildaorganisationer som finns i . har också lämnat bidrag via UNDPtill stöd för jordbävningsdrabbade. Total summa 1987/88: 4,5 milj. kr. har sedan längeett väl utvecklat samarbete med BITS avseende bl.a. utbyggnad av landetsambulansstyrka, stöd till energisektorn och konsultinsatser rörandeindustriterminaler. IMPOD har medverkat iförsök att introducera kaffe från i . Total summa 1987/88: 9,9 milj. kr. I ligger tonviktenpå BITS insatser inom transportområdet. Landet får stöd till kollektiva transporter saml lill renhållningen av huvudstaden. har dessutom tidigare erhållit u-krediter. har stöttett mejeri . Produktionen startade i Prop. 1988/89: 100 september1987. har med bidragfrån IMPOD lämnat turistinformation till olika researrangöreri . Ett första steg har också tagits för att introducera varor avalpacka-fibern i . En lång radenskilda organisationer är verksamma i . har t. ex. engageratsig i stalsplanering i Limas slum och i viss landsbyggds-utveckling. RäddaBarnen arbetar bl. a. med insatser för gatubarn och med hälsovård. arbetar i ett hantverkskooperativ för Huahuapuqio-indianer. Andra anslagsposter Prop.1988/89: lOO Regionalt ekonomiskt samarbete i södra (SADCC) (SADCC) bildades för att minska beroendet av och främja ekonomisk tillväxt iregionen. Medlemmarna i SADCC - , , , ,, , , och - har satt somfrämsta prioritet atl stärka transporter och kommunikationer mellanländerna. har tillsammans med de nordiska länderna i övrigt engagerat sigsärskilt starkt i denna sektor. Därutöver ges bistånd inom främst energisektorn. För alt stärkaSADCC:s förmåga att bereda och genomföra projekt har stöd givits i formav finansiering av personal och annat tekniskt bistånd lill transport-och kommunikationskommissionen i , till industri- ochhandelssekretariatet i och till miljö- ochmarkvårdssekretariatet i . Enkonsultfond har knutils till i . Beredning pågår av svensk-finskt stöd tillgruvsekretariatet i . Inom telekommunikationsområdet deltarSverige tillsammans med ifinansieringen av tre mikrovågslänkar mellan , och ; mellan , Mofambique ochZimbabwe samt mellan ochTanzania. Ytterligare stöd ges för installation av en internationell televäxeli Mogambique. Teletrafiken i regionen tar ett stort steg mot oberoendefrån . Inom vägsektorn haren väg från till den mogambikiska gränsen färdigbyggts.Reparationsarbeten pågår på bron över i Mogam-bique. Fortsattdriftsstöd har givits det trafikflygplan levererat till . På järnvägsområdetlevereras tele- och signalutrustning till järnvägen i . har avtalslutits om inköp av järnvägsvagnar. Beställningen har gått till två företag iZimbabwe. I Beira-korridorenoch i hamnen i pågår stora arbeten för upprustning, liksom i Dar es Salaams hamn. Arbetena omfattarreparation av hamnanläggningar,banvallar, spär och väg. Vid i Arusha i januari 1988presenterade SADCC en tioårsplan för den s. k. Lobilo-korri-doren i . I planen finns bl.a.förslagför upprustning av Bengu-ela-järnvägen.SADCC och avser ordna en särskild konferens med potentiella givare om stöd förrehabilitering av Lobito-korrido-ren. På energiområdethar studier gjorts om kraftöverföring från lill och om underhåll avkraftverk. Pågående insatser är landsbygdelektrifiering i och ettvattenkraftverk vid Corumana i Mogambique. SADCC arbetar på ett pragmatiskt sätt somär väl anpassat till den rådande situationen i södra och somhar vunnit respekt inom det internationella givarsamfundet. I första hand inriktas verksamheten på t 19 upprustningoch/eller utbyggnad av befintliga anläggningar. 1988/89:100 samt drift- och underhållsfrågor kommer atl få en allt viktigare roll i Bil. Inom det regionalastödet ges även bidrag till lLO:s regionala sysselsättningsorgan SATEP. Nya former förnordisk samverkan har prövats inom ramen för SADCC-biståndet. Betydanderesursbesparingar och bättre utbud har därmed skapats. De nordiskaländerna svarar för en tredjedel av det bilaterala biståndet lill SADCC-området.Sverige är den största givaren. Andra stora givare är EG, , ,och . Ett visst samarbete har kommitigång med FN-organen, Väridsbanken och öststater. Den alliansfria rörelsens Afrikafondmobiliserar resurser för SADCC-länderna och befrielserörelserna i ochSydafrika. Svenska bidragtill fonden avser finansiering av järnvägsvagnar till och transporter inom ramen för projektet . Del bredaresamarbetet mellan och SADCC fastlades i den s. k. Harare-deklaralionenår . Syftet är alt finna nya samarbetsområden som komplement tilldet reguljära biståndet, särskilt inom handel, investeringar och kultur. Efter ett omfattandeinventerings- och studiearbete har flerainsatser tagit form. Regeringen har bl.a. godkänt ett program för motköpsaffärer mellanNorden och SADCC och inom . Ökade ansträngningar görs för att främja export från SADCC-länderna genom IMPOD. En revolverande fond för att stödjajoint mellan förelag i och planeras. Nordisktstöd har beslutats för upprättande av en genbank i ges ut och har fått ett positivt mottagande. fungerar somnordisk samordnare för det nordiska initiativetunder en tvåårsperiod. Ett flertal organisationer och institutioner har dragits in i del bredare samarbetet såsombanker, standardiseringsinstitutioner,ungdomsorganisationer, industriinstitutioner m.fl. Medel för regionala insatser i anvisadesförsta gången för budgetåret1986/87. För innevarande budgetår anslogs 15 milj. kr. för ända målet. Medlen har utnyttjats för stöd till primärhälsovård genom den allamerikanskahälsovårdsorganisationen (PAHO), stöd till den central amerikanska kooperativa konfederationen (CCC-CA), insatser på miljö vårdsområdetgenom utbildningscentrel för tropiskt jordbruk (), samtstöd till en regional insats för förebyggande avnaturkatastrofer. Samarbetet med den centralamerikanskauniversitetskonfederationen (CSUCA), på medicinutbildnings- ochkulturområdena har fortsatt, liksom stödet till för stöd tillCentralamerika (CADESCA) inom det latinamerikanska ekonomiska systemet. En studie rörande ett kvinnoinriktat bistånd till regionen har utförts i samarbete med NORAD. Vid utgången av /88var insatser för ca 50 milj. kr. de eller planerade. Regionala Insatser i Prop. 1988/89: 100 Ril 5 Sverigestödjer via FAO ett regionalt program för utveckling av hantverksfiske i länderna kring . Programmet omfattar , , , ,, Sri Länka och . gällande avtal avser perioden 1987-91.Stödet uppgår till 6 milj. kr. och mottagarländerna självadeltar i finansieringen. Svenskt stöd utgår sedanår 1981 till Mekongkommiltén, somverkar för regionall samarbete mellan , och avseendeutnyttjandet av . finansierar ett vattenkvalitetsprojekt,konsullstudier och tjänster vid kommittén kostnad av 6-8 milj. kr. Under anslagsposten Humanitära insatser iLatinamerika utbetalades under /88 112,5 milj. kr. Det humanitära biståndeti inleddes efter militärkuppen i , då främst nödhjälplämnades till flyktingar och offerför förtryck. Verksamheten har därefter vidgats till stöd för försvar av mänskligarättigheter och stöd till långsiktig demokratisk utveckling i flertalet länderi , samt till utvecklingsinsatser med inriktning på de mest utsattagrupperna i de fattigare länderna. Under 1980-talel har humanitärt bistånd iväxande utsträckning lämnats lill . harde större insatserna i planerats på årsbasis. I harrutinerna förbättrats, bl. a. genom samarbetsavtal mellan SIDA och de störremottagarorganisationerna. I synnerhet i har kapaciteten hosmottagande och förmedlande organisationer utvecklats, vilket skapatförutsättningar för ökade hjälpinsatser. Det humanitära biståndet har bidragit till atl stärka mottagar-grupperna och gedem ökad prestige i arbetet för demokrati och mänskliga rättigheter. Stöd utgår till insatserför utveckling av demokratiska strukturer, t. ex. genom bidrag tillfolkbildningsverksamhet och kooperation. Nödhjälp till hemlösa och flyktingarsamt juridisk hjälp är vanligt förekommande. Likaså utgår stöd till särskiltutsatta grupper, t. ex. kvinnor och s. k. gatubarn. Stöd har lämnats tillanhöriga till politiska fångar och försvunna personer. Bidrag har också utgåtttill försvar av mänskliga rättigheter och till syssel-sältningsprojekt i formav verkstäder och daghem för krigsdrabbade barn. Vidare har under senare årstöd utgått till flyktingar somåtervänt till hemlandet. Biståndet förmedlas avsvenska folkrörelser och andra svenska och internationella enskilda organisationer. Bland dessa organisationer kan nämnas Arbetarrörelsens internationella centrum, , Kyrkornas världsråd, LO/, Lulherhjälpen, Rädda barnen. Svenska röda korset, mission och . Humanitärt bistånd i södra /89: 100 Ril 5 harapartheidsystemets fortsatt strikta tillämpning inneburit attmotsättningarna i fördjupats. Den sydafrikanska regeringen har intevisat några tecken på att vilja avskaffa apartheidsystemet. Genom nya lagar, enny konstitution och fortsatta folkomflyttningar har systemet snarare befästs.Undantagstillstånd med långtgående informationskontroll och censur infördes ihela landet ijuni 1986. har mer än 30 000 människor fängslats. har densydafrikanska regeringen vidtagit och föreslagit ett flertal åtgärder i syfte attytterligare skärpa apartheidsystemets tillämpning. har 24antiapartheidor-ganisationer förbjudits att arbeta mot apartheidsystemet, däriblandUnited DemocraticFront (UDF). Ändringar i arbetsmarknadslagstiftningen har föreslagitsinnebärande kraftigt försämrade möjligheter för fackföreningsrörelsen att verka.Ett lagförslag om förbud mot bidrag från utlandet till organisationeroch individer inne i har presenterats vilket väckt starka reaktioner både från den sydafrikanskaoppositionen och internationellt. Trots den ökade repressionen i harantiapartheidorganisa-lionerna inne i landet ändock lyckats fortsätta sin verksamhet. Även i Namibiatillämpas apartheidsyslemel genom den s. k. interimsre-geringen.Förhandlingar mellan , och med som medlande parthar lett fram till en överenskommelse som öppnar möjligheter för ett genomförande av FN:sresolution 435 och för självständighetför . Det humanitärabiståndet i södra utgör ett stöd till offer för och motståndare till apartheidsyslemel. Syftet är att stödja enutveckling mot ett fritt,icke-rasistiskt och demokratiskt samt självständighetssträvanden.Biståndet omfattar bl.a. stöd till uppbyggnad av folkliga organisationersåsom fackföreningar och kyrkor, rättshjälp och försögningsbidrag till fängslade apartheidmotståndare och derasfamiljer, flyktinghjälp, stipendier, utbildningsinsatser saml information ochforskning. Bidragen lämnas dels somdirekta bidrag till den humanitära verksamheten inom befrielserörelserna ()och (ANC), dels till svenska och internationellaenskilda organisationer. Det svenskahumanitära biståndet till SWAPO inleddes /71.T.o.m 1987/88 har ca 500 milj. kr. /89 har 73 milj. kr. Huvuddelen av biståndet har använts för inköp av dagliga förnödenheter somkläder, livsmedel och mediciner tillde ca 70 000 namibiska flyktingar somfinns huvudsakligen i och . Fordon har också inköpts förtransport av förnödenheterna till flyktinglägren. En ökande del av biståndetanvänds för olika utvecklings projekt i flyktinglägren, t.ex. utbildnings-, vatlenförsörinings-och häl sovårdsinsatser i Kwanza Sul i . Stöd ges även till bl.a. jordbruks projekt för att ökasjälvförsörjningsgraden i flyktinglägren, till förbättring av vattenförsöriningen i dessa läger och fill uppbyggnad av en fordonsverkstad, bagerier samt bostäder. Ettantal namibier får även yrkesinriktad utbildning i . Ett självständigtNamibia kan förutses bli ett svenskt samarbelsland för Prop. 1988/89: 100 biståndssamarbete. Former för nordisktbiståndssamarbete med ett fritt Bil. 5 Namibiahar utretts av en särskild arbetsgrupp inom den nordiska ämbets-mannakommitténför biståndsfrågor. Biståndssamarbetetmed ANC har pågått /73 och närmare 360 milj. kr. /89 har 71 milj. kr. Även biståndet till ANC användshuvudsakligen för inköp av dagliga förnödenheter för försörjning avsydafrikanska flyktingar. En viss projektverksamhet pågår främst inomjordbrukssektorn i anslutning till läger i och . Biståndet innefattarbidrag till administration,information och transporter. Stöd ges också för yrkesinriktadutbildning i . Del övrigahumanitära biståndet rör insatser för offren för och motståndare lillapartheidsystemet, förmedlat av olika enskilda organisafioner. En stor del av detta bistånd avser insatser förstipendieverksamhel och utbildning.Huvuddelen används för flyktingstipendier, bl. a. genom World UniversityService (WUS), African Educational Trust () och FN:s utbildningsprogramför södra (UNETPSA). De sydafrikanskakyrkorna har en stark ställning i och inom apartheidmotslåndet. Stödges till olika kyrkliga aktiviteter, bl. a. genom , Frikyrkan hjälper, ,och mission. Det sydafrikanskaförtrycket har medfört ett växande antal politiska fångar. För atthjälpa dessa ges bidrag till advokathjälp och stöd till de drabbade familjernas försörjning, bl. a. genomInternational Defence and () och förapartheidpolilikens offer (UNTF). Fackföreningsrörelsen blir även en alltviktigare faktor i anti-apartheidrörelsen. Spridning av information ochforskningsresultat om situationen i är betydelsefull för atl ökamedvetenheten om apartheidsyslemel. Därför stöds informationsverksamhet såväl isom utanför . Katastrofbistånd m. m. Katastrofer m.m. uppgick under budgetåret1987/88 till 595 milj. kr. jämte reservation från föregåendebudgetår. Medlen har tagits i anspråk för 120 insatser i ett 30-talländer. Över hälften ellerca av anslagsposten har utnyttjats för katastrofhjälp i 13 afrikanskaländer. Insatserna har företrädesvis avsett hjälp till människorsom drabbats av torka, andra naturkatastrofer eller väpnade konflikter. Den svåra försörjningssituationen iEtiopien har motiverat betydandekatastrofbistånd. Stora bidrag har ocksä utgått till , ,och . avanslagsposten har utnyttjats för insatser i för humanitär hjälp bl.a. åt flyktingar och krigsdrabbade frånAfghanistan, 323 I harkatastrofbistånd utgått tillsex länder, däribland , El Salvadoroch . Hälften avtillgängliga medel har använts för insatser förmedlade av svenska enskilda organisationer, medancirka en fjärdedel vardera har utgjort stöd till FN:s katastrofinsatser respektive stöd direkt till mottagarlandet. Prop.1988/89: 100 Bil. (milj. kr. ) 1 insatser mot sjukdomen 1988/89: 100 milj . kr. sen (EFS) Bistånd genom folkrörelseroch andra enskilda organisationer för stödet lill folkrörelsers och andraenskilda organisationers utvecklingsprojekt har flerdubblats /75.För år 1988/89 anvisades 525 milj. kr., en ökning i förhållande till1984/85. /88utbetalades sammanlagt 420 milj. kr. av totalt tillgängliga 543 milj. kr. Knappthälften av de återstående medlen är intecknade genom bidragsbeslut. Bidrag utgick /88 för projekt i ca 70u-länder, inklusive programländernaför bilateralt bistånd. De tio största mottagariänderna och storleken av bidragen tilldem framgår av följande uppställning : 1987/88 milj.kr. 22 1988/89. De kristna organisationerna mottog den största delen av bidragen, Prop.1988/89: 100 208 milj. kr., motsvarande 50 %av utbetalade medel. Bidragen tillfackliga Bil. 5 respektive kooperativa insatser var 42 milj. kr.respektive 40 milj. kr. Liksom tidigare århar stödet i huvudsak använts till hälsovårds- och utbildningsprojekt.Stödet till landsbygdsulvecklingsprojekt har ökat. Stöd harutgått både för investeringar och drifts- och underhållskostnader i lokalvaluta. harstora summor avsatts för kapilalkrävande byggnadsverksamhet ochinvesteringar. En viss ändrad inriktning kan skönjas mot mindre byggande äntidigare. Ett skäl härtill är de svårigheter som har uppstått vid detsuccessiva avvecklandet av det egna stödet och överlämnande avdriftsansvaret till lokala samarbetspartners. Insatserna baseras därför mer pålokala behov och större hänsyn las till förutsättningarna att uppnå varaktigaresultat. Sådana insatser är ofta svårare att planera och genomföra,som de normalt är mindre kostnadskrävande. Ett resultat av dennautveckling kan bli alt bidragens utbetalningstakt inte kommer att följaanslagets ökningstakt lika snabbt som hitfills. Bland de enskildaorganisationerna kan spåras tendenser till att tillgängliga medel inte kan utnyttjas fullt ut. På flera hållvittnas om kapacitetsproblem både för planering och genomförande av insatser.Hos samarbetsorganisationerna i har också kunnat förmärkas begränsningar imottagningskapaciteten. Biståndet genomenskilda organisationer förmedlas även inom ramen för anslagen föru-landsinformation, katastrofhjälp och humanitärt bistånd. De sammanlagda bidragenlill bistånd genom folkrörelser och andra enskilda organisafioner under /88översteg . Genom den avregeringen tillkallade särskilda folkrörelseberedningen harett instrument skapats för fördjupat samråd, erfarenhetsutbyte ochdiskussion kring organisationernas egna biståndsprojekt, somorganisationerna kan lämna synpunkter på det totala svenska biståndetsinnehåll och utformning. Ett ingående samråd och erfarenhetsutbyte äger också rum mellan SIDA ochorganisationerna. Del sker vidårsgenomgångar, konferenser och seminarier, gemensamma fällbesök, uppföljningaroch utvärderingar. Ramavtal om biståndsinsatser har ingåtts mellan SIDA ochföljande elva organisationer,som tillsammans representerar ett 80-tal medlemsorganisa tioner: Afrikagruppernas rekryteringsorganisation (), Arbetarrörel sensinlernafionella centrum (AIC), , LO/TCO, Handikapprörel sensinlernationella biståndsstiftelse (SHIA), Pingstmissionens u-lands hjälp(PMU), Rädda barnen, (), ka missionsrådet (SMR), Svensk volontärsamverkan (SVS) samt Utbild ning för volontärverksamhet (UBV). Av medlen under anslagsposten går omkring85 % till dessa organisationer. Samarbetet medramorganisatio nerna regleras av avtal som löper . Rambidragen beviljas dock på 326 basis av ettåriga framställningar, medan indikativarambelopp fastställs för Prop. 1988/89: 100 för att underlätta organisationernas planering. Genom stödet till volontärer, som arbetar för enskildaorganisationer, får ett stort antal svenskar möjlighet till praktiskerfarenhet av arbete i u-land. Antalet volontärer med SIDA-bidrag under budgetåret1987/88 var ca 700. För varie volontär utgår ell schablonmässigt bestämtbidrag. Fr. o. m. /87 är bidraget . per år.Volontärbidragen svarar för av anslagsposten. Bidragen uppgår till över 80milj. Direktstöd till organisationer i mottagarländerna Stöd har lämnats direkt till kvinnoorganisafioneri . /88 uppgickdetta stöd till 13 milj. kr.fördelade på 140 organisationer i 15 av de 17 programländerna. reviderades riktlinjerna för detta stöd, såatt biståndet huvudsakligenbegränsas till programländerna. Biståndskontoren ansvarar förberedning och uppföljning av insatserna. Sedan budgetåret1985/86 lämnas även direkt stöd med 6 milj. kr. fill enskilda organisationer iu-länder för projektverksamhet i anslutning till landramsfinansierade program. Organisationer iBangladesh, och Sri Länka har fått direktstöd. Verksamheten har uppvisatgoda resultat . Tre internationella enskilda organisationer - Kyrkornasvärldsråd. Internationella kooperativa alliansen och -får bidrag frånanslagsposten för sin verksamhet. Särskilda program m. m. m. /89 innefattar anslagsposten Särskilda program m. m. delposterna miljö- och markvård, energi,befolknings- och hälsofrågor, AIDS-bekämpning, kvinnofrågor, kultur ochmassmedia, mänskliga rättigheter ochdemokratisk utveckling, försöksverksamhet och metodutveckling samt insatsförberedelser och resultalvärdering.Avsikten med verksamheten under de ämnesinriktade delposterna är att tillgodosebehov i inom särskilt prioriterade områden. Insatserna bör främst haanknytning till det reguljärautvecklingssamarbetet med programländerna, men kan också omfatta verksamhet iandra utvecklingsländer. Även visst samarbete med FN-organ eller andrainternafionella organisafioner finansierasöver anslagsposten. Medelsfördelningen framgår av följande tabell (milj.kr. Delposter Anvisat ProP- 1988/89: 100 1988/89 Bil. ' varav 20 milj. kr. till forskning om AIDS och tropiska sjukdomar attadministreras av SAREC. Grundläggande för SlDA:s arbete med miljö- ochmarkvård under Särskilda program är behovet av utveckling av metoder förplanering och produktion som lar hänsyn till de ekologiska begränsningarnaturen ger. Försöksverksamhet och metodutveckling på området skall tjäna somkatalysator för atl öka förståelsen för miljöfrågor som en integrerad del iutvecklingsarbetet. Insatserna lägger också slor vikt vid kunskapsöverföringoch stärkande av den institutionella resursbasen på miljöområdet. Störremiljöinsatser som finansieras över delposten är t. ex. ett projekt motökenspridning i Sahel-områdel, markvårdsprogram i ,naturresursslrategi-arbete, byskogsprogram, utbildningsprogram inom marinmiljövård samt stöd till naturvård. Verksamheten syftar bl. a. lill all främjatillämpning och spridning av nya metoder och ny teknik. Ett annat syfte är austödja introdukfion av etablerad kunskap och teknologi som bedöms ha storpotential i . Medlen kan vidareutnyttjas för stöd lill inlernationella organisationers energiprogram, särskilti de fall de bidrar fill energiutvecklingen i de svenska mottagarländerna. Tillområden som prioriteras hör energiplanering (bl. a. stärkande av nationellaenergiinslitutioner) och stöd till projekt och kunskapsöverföring inom områdendär del finns en god svensk resursbas, t, ex. inom energihushållning,miljöskyddsteknik, småskalig vattenkraft samt viss bioenergileknik. Ett projekt om småskaligvattenkraft i Efiopien och ett projekt avseende vedbränslesiluationen i områden, Qärranalys av skogsresurser, ökad energieffektivilel i lobaksinduslrin m. m. kan tjäna som exempel på verksamheter under delposten. 1988/89: 100 Ril 5 Insatsernasyftar till att sprida kunskap och medvetenhet om befolknings- Insatserna kan avseland- resp. regionkon-cenlrerade aktiviteter, liksom verksamheter utan specifikgeografisk avgränsning. Den största insatsen består av ettinstitutionssamarbete mellan () och kring uppbyggnaden av ett datoriseratinformationssystem. På hälsovårdsområdet är insatserna inriktade motprimärhälsovårdens behov. De syftar till löpande metodutveckling och spridningav resultat genom regionala seminarier, kurser, utbildningsmaterial etc, somstöd lill insater inom landramarna. En slor del av insatserna avser stöd fillWHO:s program för primärhälsovård, WHO:s strävanden alt åstadkommatvär-sektoriellt samarbete för förbättrad hälsa samt WHO:s program för atl utvecklametoder för att stödja bybaserad rehabilitering av handikappade. Syftet med satsningen på detta område är attbekämpa AIDS och dess konsekvenser i framför allt .