prop · GC03100 · 1988-12-31 00:00:00 — Ökningen har främst skett inom områdena kompetensförsörjning,information/kommunikation och ledarskapsutveckling. SIPU:s konsultverksamhet riktar sig delstiU den inhemska marknaden, dels till utlandet. Under /88omfattade den inhemska marknaden omkring 430 uppdrag och omsatte 10,9 milj. kr.Det innebär en viss ökning i förhållande till föregående budgetår. Huvuddelen avkonsultverksamheten i utlandet bedrivs inom ramen för SIDA:s biståndsverksamhet för utvecklingsländer i Afrika.Konsultverksamheten i utlandet uppnådde under /88 sammaomslutning som de två föregående budgetåren, dvs. 12,5 milj. kr. av överskott redovisarSIPU i bokslutet för /88 ettunderskott på . De huvudsakliga orsakerna är bl.a. en minskadefterfrågan på utbildning och konsulttjänster inom ekonomiområdet ochofömtsedda förskjutningar i efterfrågan på kurser under budgetåret. Jag hemställer att regeringen föreslår att till personalutveckling: Uppdragsverksamhet för budgetåret1989/90 anvisa ett förslagsanslag på . Bidrag till vissa utvecklingsåtgärder 1987/88Utgift 13038000 1988/89 Anslag 15000000 1989/90Förslag 21500000 Frånanslaget betalas utgifter för särskilda personalutbildningsåtgärder som genomförs av bl.a. (). Åtgärderna omfattar bl.a. uppdrag från regeringen inom personalutbild ningsområdet och utvecklingsarbete i formav t.ex. förstudier som inte är ett led i SIPU:s avgiftsfinansierade verksamhet. Anslaget avses också bekosta genomförande av central utbildnings- och konferensverksamhet 63 för högre chefer i myndigheter och departement. Jag har liksom förinnevarande budgetår räknat medel för vissa utveck- Bil. 15 lingsåtgärder tillföljd av propositionen om ledning av den statliga förvaltningen (prop. 1986/87:99, KU29,rskr.226). Åtgärderna innefattar bl.a. introduktion av ledamöter ochpersonalföreträdare i lekmannastyrelser, åtgärderför att förbättra myndigheternas chefsförsörjning och åtgärder för attöka andelen kvinnor i chefsbefattningar. Jag har också beaktat att medel böravsättas för insatser inom jämställdhetsområdet liksom för insatser för kompetensförsörjning och rörlighetinom statsförvaltningen. Vidare harjag även för nästa budgetår räknatmedel för fortsatt utveckling av statsförvaltningensservice t. ex. i fråga om myndigheternas tillgänglighet i externa kontakter samt förstimulansåtgärder för regional samverkan mellan statliga, kommunala ochlandstingskommunala organ. Härutöver har jagräknat medel för centrala stödåtgärder inom områdena för språkvård ochinformation hos myndigheterna samt för utvecklingsarbete inom strukturområdet. Med hänsyn tillanslagets karaktär bör det för nästa budgetår föras upp som ett reservationsanslag. Jag beräknar med hänvisning till vad jag nu har anfört medelsbehovet påanslaget till 21,5 milj. kr. för nästa budgetår. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Bidragtill vissa utvecklingsåtgärder för /90 anvisa ett reservationsanslag på . 1987/88Utgift I 176 593 1988/89 Anslag 1254000 1989/90 Förslag 1986000 Av anslaget för /89 har . inteställts till nämndens dispositiontill följd av tillämpandet av en utgiftsram. () skall, i den mån det inte ankommer på någon annanmyndighet inom statsförvaltningen, bl. a. främja utvecklingen avarbetsmiljöverksamhet, ge ut information samt meddela föreskrifter och råd somrör arbetsmiljöverksamheten. skall vidare vara fackansvarigt organ förinnehållet i den partsgemensamma utbildningen inom arbetsmiljöområdet och påbegäran av arbetsmiljöfonden yttra sig över myndigheternas ocharbetstagarorganisationernas ansökningar till fonden om medel förarbetsmiljöutbildning och arbetsmiljöforskning. består av sexledamöter. De förordnas av regeringen, tre av dem efter förslag av de statsanställdashuvudorganisationer. För beslut hos krävs att samtliga ledamöter är ense. Hos finns ett kansli. Som anförts,framgår m. m. avförordningen (1988:1141) med instruktion för . 1988/89 Beräknad ändring PP- 988/89:100 1989/90 Bil. (däravlönekostn.) (661000) ( + 398000) Lokalkostnader 94000 + 5000 ' Av angivet belopp har inte . ställts till nämndens disposition till följd av tillämpningen av en utgiftsram. SANberäknar sitt anslagsbehov /90 till . Dessutom anser att kansliet behöver utökas med enhandläggartjänst. Jag har beräknat medel för ytterligare enhandläggartjänst på . Därutöver harjag tagit hänsyn tillökade kostnader för den tillföljd av att tjänstebrevsrätten föreslås slopad fr.o.m. den I juli 1989och att avvecklas. Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att till /90 anvisa ett förslagsanslag på . Kostnader för vissa nämnder m. m. 1987/88 Utgift 193 954 1988/89 Anslag 210000 1989/90 Förslag 1 125 000 Frånanslaget betalas kostnader i regel arvoden tillledamöter och ersättare m. m. förStatstjänstenämnden (såvitt avser statsverket), statens tjänstebostadsnämnd, statens trygghetsnämnd.Skiljenämnden i vissa , statens ansvarsnämnd. Offentliga sektornssärskilda nämnd, statsförvaltningens centrala förslagsnämnd . Jag har härutöver beräknat medel förmotsvarande kostnader för kontraktsdelegationen.Offentliga arbetsgivares samarbetsnämnd (såvitt avser statsverket), statens tjänstepensions- ochgmpplivnämnd, statens utlands-lönenämnd, ,statens chefslönenämnd, statsrådslönenämndenoch resegarantinämnden, som alla var uppförda under sjunde huvudtiteln iförra årets budgetproposition. Jag hemställer att regeringen föreslår att tillKostnader for vissa nämnder m. m. för /90 anvisaett förslagsanslag på I 125000kr. 5 1988/89. Bidrag till Statshälsan Prop.1988/89:100 BiL15 1987/88 Utgift 278100000 1988/89 Anslag 289000000 1989/90 Förslag 305000000 Från anslaget betalas bidrag tillStatshälsan i enlighet med kollektivavtal mellan och de statsanställdashuvudorganisationer om statlig företagshälsovård m.m. För budgetåret1989/90 skaU enligt avtalet betalas273000000 kr. Medlen utbetalas kvartalsvis i förskott. Med utgångspunkt i prisförhållandena under juni 1986omräknas beloppet på grundval av de förändringar som har skett ikonsumentprisindex vid utbetalningstillfället.Jag har med hänsyn härtill schablonmässigt beräknat en årlig uppräkningmed . De myndigheter somär anslutna till Statshälsan bidrar i viss mån tillfinansieringen av företagshälsovårdensförebyggande insatser inom arbetsmiljöområdet.Det sker genom att ett belopp per anställd betalas till en inkomsttitelpå statsbudgeten. För innevarande budgetår bidrar de anslutnamyndigheterna med . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Bidrag UU Statshälsan /90 anvisa ett förslagsanslag på 305 OOOOOO kr. Vissförslagsverksamhet m. m. 1987/88 Utgift 1988/89 Anslag 1989/90 Förslag Från anslaget betalas ersättningar iförslagsverksamheten i den utsträckning som beslut härom meddelas av statsförvaltningenscentrala förslagsnämnd. () och de statsanställdas huvudorganisationer har den 29april 1981 slutit ett avtal om förslagsverksamhet hos statliga myndigheter. Hithörande frågor regleras i förordningen(1981:606) om förslags- och trivselverksamhetenvid statliga myndigheter (ändrad senast 1987:1223). Förslagsnämndensuppgifter och organisation m.m. framgår av förordningen (1988:1103) medinstruktion för nämnden. Nämnden beräknaranslagsbehovet för /90 till . med hänsyn bl.a. till att en förslagspristävling bör genomföras. Föredragandens överväganden Prop. Jag stöder förslagsnämndens förslag om att en nyförslagspristävling bör * anordnas under /90.Förslagsverksamheten är enligt min mening ett viktigt komplement till andra insatser föratt ta tillvara de anställdas kunskaper och idéer i förändringsarbetet. Genomförslagsverksamhetenstimuleras de anställda att även utom sina tjänsteuppdrag verka förförbättringar i myndigheternas verksamhet. Jag har därför beräknat medel för kostnader för tävlingskampanj och priser.Även i fortsättningen bör förslagspristävlingar anordnas med ca tre årsmellanmm. Enligt vad jag harinhämtat avser att avtalsrörelse taupp frågan om en ändring av nuvarande regler för förslagsverksamheten bl.a. så att besluten ochdärmed ersättningarna normalt ligger påmyndighetsnivå och att den centrala förslagsnämnden ges en mer entydigtrådgivande och övervakande roll. Jag hemställer medhänvisning till vad jag nu har anfört att regeringen föreslår att tillViss förslagsverksamhet m. tn. för /90 anvisa ettförslagsanslag på . Vissa skadeersättningar m. m. 1988/89 Anslag 100000 1989/90 Förslag 1000 Från anslaget betalas bl. a. ersättningar som statenskall betala på gmnd av skadeståndsskyldighet och som avser fall därförmånstagaren inte har eller har haft statligt reglerad anställning. Medhänsyn till att anslaget inte har belastats bör dettills vidare föras upp med endast ett formellt belopp på . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Vissaskadeersättningar m. m. för /90 anvisa ett förslagsanslag på I . 1987/88 Utgift 26 772 1988/89 Anslag 30000 1989/90 Förslag 30000 Enligt förordningen (1973:499) om bostadsanskaffningslånmed statlig garantitill statstjänstemän m. fl. (ändrad senast 1984:784) kan under vissa fömtsättningar lån med statlig garanti medges för förvärv av bostadsrätt eller för kontantinsats vid villaköp. Lånfår beviljas med högst det belopp som svarar mot den kontantinsats sombehövs för förvärv av bostaden. Högsta lånebelopp är . och längsta amorteringstid . beviljas avPK-banken efter tillstyrkan från anställningsmyndigheten. Lån Prop.1988/89:100 kan medges den som i samband med ändring av tjänstgöringsort harfått Bil. 15 eller kunnat få anstånd med omstationering. Syftet medkreditgarantin är tvåfaldigt. En anställd som omplaceras kan med hjälp av lånetlättare lösa bostadsfrågan på den nya orten. Härigenom minskar kostnaderna för traktamenten isamband med omplaceringen. Från anslagetbetalas de kostnader som kan uppkomma till följd av att den statliga garantin behöver tas ianspråk. Anslaget disponeras av kammarkollegiet. Enligt vad jag harinhämtat från och kammarkollegiet fanns det 1 752 lån medstatlig kreditgaranti . Den sammanlagda lånesumman var ca 19,7milj.kr. var antalet lån 2 315 och lånesumman ca 29 milj. kr. Under /88 var kostnadenför kreditgarantin . Budgetåret1986/87 var motsvarande kostnad . Jag har med ledningav anslagsbelastningen beräknat medelsbehovet för /90 till . Med hänvisning tillvad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår att till Statligkreditgaranti for bostadsanskaffningslån för /90 anvisa ettförslagsanslag på . 1987/88Utgift 8036867 1988/89 Anslag 6 791000 1989/90 Förslag 7239000 Från anslaget betalas utgifter för konsulter sompersonalorganisationerna anlitari rationaliseringsfrågor med stöd av medbestämmandeavtal som har godkänts av regeringen. Anslaget disponerasav (). 1 förra årets budgetproposition anmäldesatt parterna inlett fördjupade studier averfarenheterna av externa arbetstagarkonsulter. Dessa studier är nu avslutade.Enligt vad jag har inhämtat visar resultaten i korthet att arbetstagarkonsulternasarbete har sitt huvudsakliga värde för de lokala arbetstagarorganisationerna.Företrädare för de lokala facken har kunnat fåstöd och kompetensuppbyggnad i frågor om bl. a. organisation, ekonomi och ADBsom har behövts för meningsfuU och konstruktiv medverkan i förändringsarbetet. Men harkonsultinsatserna i många fall haft ett värde från myndigheternas synpunktgenom att de har kunnat minska behovet av egna utredningar och förbättratbeslutsunderlaget. En annan viktig erfarenhet är att bådaparter i vissa fall har kunnat tillföras kunskap om hur projektarbeteplaneras och genomförs. Kombina tionen av gemensamma grundläggandekunskaper i sakfrågan och effektiv projektorganisation har bidragit till en konstmktiv dialog och ett brett genomförande med ökad motivation hos denberörda personalen. I 1988 årsavtalsrörelse (RÄLS 1988) har parterna enats om att medlen Prop.1988/89:100 för anlitande av extern arbetstagarkonsult enligt träffademedbestämman- BiL 15 deavtal skall räknas upp med 6,för budgetåret1988/89. Jag beräknar med ledning häravmedelsbehovet för /90 tiU . Med hänvisning tillvad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår att till Externaarbetstagarkonsulter för /90 anvisa ett förslagsanslag på . Administration av statenspersonskadeförsäkring, m.m. 1987/88Utgift 2 650000 1988/89 Anslag 6000000 1989/90 Förslag 6200000 Från anslaget betalas bidrag till AMF-trygghetsförsäkringför administrationen avstatens personskadeförsäkring (PSA) m.m. (prop. 1987/88:25, AU 12, rskr. 92) enligt ett avtal den 10 december1987 mellan statens förhandlingsnämnd och AMF-trygghetsförsäkring. Regeringenhar godkänt avtalet. Frågor om personskadeersättning enligtPSA m.m. prövas av statens trygghetsnämnd.Enligt avtalet åtar sig AMF-trygghetsförsäkring att ställa den personal till trygghetsnämndens förfogande som behövs för att nämnden skall kunna fullgöra de administrativauppgifter som är förenade med regleringen av personskadefall. De författningar,t. ex. tillämpliga bestämmelser iförvaltningslagen (1986:223), sekretesslagen (1980:100) och verksförordningen(1987:1100) som gäller för trygghetsnämnden gäller även för denna personal.Nämndens uppgifter och organisation m.m. framgår av förordningen (1988:65) medinstmktion för nämnden. Den trädde i kraft den . För dessa uppgifter utgår enligt avtaletersättning från staten med 5,3 milj. kr. förår 1988 och med 6,2 milj. kr. Partema är ense om att före den 31mars 1989 ta upp förhandlingar om statens ersättning ,varvid bl.a. skadeutvecklingen inom staten skaU beaktas. Jag harberäknat anslaget för nästa budgetår med utgångspunkt i det nu gällandeavtalet. Min företrädare haranmält (Regeringens förordningsmotiv 1988:1) att frågan om ärendenashandläggning i statens trygghetsnämnd bör av regeringen redovisas för , när dennya ordningen tillämpats någon tid. Avsikten har därvid varit att närmareredogöra bl.a. för de nya mtinernasekonomiska och praktiska verkningar och för deras förhållande till gällande lagstiftning, främstförvaltningslagen (1986:223). Det är emellertidmed hänsyn till den korta tid som förflutit sedan de administrativauppgifterna överförts till AMF-trygghetsförsäkring enligt min mening för tidigt att taupp frågan . Jag avser därför att återkomma till regeringen . Jag hemställer att regeringen föreslår Prop. att tillAdministration av statens personskadeJÖrsäkring, m. m. för Bil. /90 anvisa ett förslagsanslag på . Täckning avmerkostnader för löner och pensioner m.m. 1987/88 Utgift 136 829117 1988/89 Anslag 2 589000000 1989/90 Förslag 2 784000000 Till grund för beräkningen av anslagsmedlen tiU avlöningar ochpensioner under nästa budgetår har, som jag tidigare denna dag redovisat vid min anmälan av punkt 6 i Gemensamma frågor(bil. 2 till budgetpropositionen), lagts de lönebelopp som enligt gällandeavtal tillämpas fr.o.m. den 1 januari 1988.För myndigheter inom polisens, och högskolornas verksamhetsområden har dock intekunnat beaktas de medel som enligt 4§ RÄLS 1988 har avsatts för sektor-och myndighetsvisa åtgärder då de lokalaförhandlingarna rörande den myndighetsvisa fördelningen av dessa medel inte har slutförts. Berördamyndighetsanslag kommer därför att tillföras de lönemedel som är hänförliga tilldessa förhandlingar i regeringensbeslut om regleringsbrev för /90. Lönekostnadspålägg har beräknats avlönebeloppen. Medelsbehovet förnästa budgetår beräknas med utgångspunkt i gällande avtal mellan parterna på den statligaarbetsmarknaden. För nya avtal börmedelsbehovet beräknas med utgångspunkt i den utgiftsram för löneökningarsom chefen för redovisat tidigare denna dag. Dämtöver har270 milj. kr. beräknats under anslaget för de medel som avsatts enligt 4§ RÄLS 1988 för sektor- och myndighetsvisa åtgärder avseende polisens, ochhögskolornas verksamhetsområden. Jag förordar därför att anslaget för nästabudgetår förs upp med ett belopp av . Regeringen bör ihuvudsaklig överensstämmelse med vad som har gällt beträffande tidigare anvisade täckningsanslag efter prövning i varje särskilt fall kunna från anslaget anvisa de medel som behövs utöver reservationsanslagoch obetecknade anslag på gmnd av lönehöjningar m. m. som föranleds av avtal som har godkänts av riksdagensfinansutskott eller regeringen. På motsvarande sätt bör medel kunnaanvisas, när merbelastning inte bör ske avförslagsanslag och förslagsvis betecknade anslagsposter som har maximeratsav regeringen. Merkostnaderna förde affärsdrivande verken bör dock betalas på samma sätt som verkens övriga utgifter.Merkostnader för löner som faller på anslaginom utgiftsramarna för det militära försvaret och civilförsvaret bör täckas av Qärde huvudtitelns anslag förreglering av prisstegringar. Regeringen bör vidare i likhet med vadsom gäller för innevarande budgetår ha möjlighet att efter prövning i varje särskilt fall från 70 anslagetkunna anvisa de medel som behövs, när reservationsanslag, obe- Prop.1988/89:100 tecknade anslag eller affärsverkbelastas med större utgifter än vad som har Bil. 15 beräknats i budgetpropositionen eller särskildanslagsproposition på grund av att personliga tjänster har inrättats förtjänstemän som enligt beslut av statens trygghetsnämnd bör undantas frånflyttning från i samband med myndighets omlokalisering. Regeringen börslutligen i enlighet med vad jag har anfört om kostnader förtrygghetsåtgärder till följd av utgiftsram för löneökningar efter prövning i varje särskilt fall frånanslaget kunna anvisa de medel som behövs när reservationsanslag ellerobetecknade anslag belastas med störreutgifter än som har beräknats i budgetproposition eller annan anslagsproposition för åtgärder inom ramen förtrygghetsavtal (TrA). Under hänvisning tillvad jag har anfört hemställer jag att regeringen föreslår att 1. godkänna vad jaghar anfört om användningen av ifrågavande anslag för trygghetsåtgärder till följd av utgiftsramför löneökningar, 2. till Täckning avmerkostnader for löner och pensioner m. m. för /90 anvisa ettförslagsanslag på . Länsstyrelserna m.m. Prop.1988/89:100 15 D 1. 1987/88 Utgift 1395 243 948 1988/89 Anslag I 175021000 1989/90 Förslag 1248156000 Länsstyrelsernasvarar för den statliga förvaltningen i länen i den mån detta inte ankommer på andra myndigheter. Länsstyrelserna skall främja länens utveckling och befolkningens bästa samtverka för att statlig, och landstingskommunal verkamhet samordnas ochanpassas till de regionalpolitiskamålen och till kravet på långsiktigtgod hushållning med naturresurserna.Länsstyrelsernas verksamhet är mångskiftande. Arbetsuppgifterna berör samhällsutbyggnaden i vidmening, miljövården, totalförsvaret, social omvårdnad och räddningstjänst.Länsstyrelserna är också högstapolisorgan i länen samt huvudmän för priskontorsverksamheten. Länsstyrelserna är isitt arbete direkt underställda regeringen. fungerar de i en del frågor som regionalaorgan åt vissa centrala ämbetsverk. Landshövdingen ärordförande i styrelse. Styrelsen består därutöver a v 14ledamöter, som normalt utses av . Länsstyrelserna är med undantag för länsstyrelsema i och organiserade i 9 12 enheter eller motsvarande. iStockholms län är indelad i tre avdelningar; planeringsavdelningen,förvaltningsavdelningen och administrativa avdelningen. I länpågår försöksverksamhet med samordnad länsförvaltning. är därindelad i 17 enheter eller motsvarande som är direkt underställda landshövdingen. 1 de tre storstadslänen samt i ,, , ochJämtlands län finns en länspolismästare som är polischef vid en polismyndighetsom fullgör de uppgifter som länspolischefen har i andra län. I övriga län utom i länfinns en länspolischefsexpedition. 1 länfullgör de uppgifter som i andra län ankommer på länsbostadsnämnderna. Antalet anställdavid länsstyrelserna uppgår till drygt 5000.1 länsstyrelsernas lokalvårdsorganisation finns därutöveromkring 1 500 anställda. Bestämmelser omlänsstyrelsernas verksamhet och organisation finns i länsstyrelseinstruktionen(1988:971, ändrad senast 1988:1411) och i förordningen med instruktion förlänsstyrelsen i (1988:972, ändrad senast 1988:1402). () är ettrationaliserings-, sam- ' ordnings-och utbildningsorgan för länsstyrelserna gemensamt. Nämnden bistårlänsstyrelserna i frågor som rör organisation, rationalisering, administrativ utveckling samt uppföljning ochutvärdering av verksamheten. I samråd med länsstyrelsernaplanlägger och anordnar utbildning och konferenser förlänsstyrelsepersonal. genomför på regeringens uppdrag utredningar som rörlänsstyrelseorganisationen. Antalet anställda vid uppgår tillca 25. m.m. framgår av förordningen (1988:1151) medinstruktion för . Medhänvisning till pågående utredning om samordnad länsförvaltning har flertalet länsstyrelser i sinaanslagsframställningar redovisat behov och önskemål för budgetåret1989/90. Länsstyrelsernaanhåller om att befrias från huvudförslaget. Man anser allmänt attlänsstyrelsernas ekonomiska situation nu är sådan att verksamheten allvarligtförsvåras, om resurserna minskas ytterligare. Länsstyrelsernassammanlagda yrkanden innebär utöver pris- och löneomräkning enuppräkning av anslaget med totalt 89 milj. kr. Medel yrkas för personal tillsärskilt miljövårdsenheterna, försvarsenheterna, de regionalekonomiska enheterna samt tilllänsstyrelsernas kuUurmiljöenheter. Fleralänsstyrelser yrkar också medel för biträdande länsveterinärer. Länsstyrelserna begär vidare medel förresor, utbildning, utrednings-ochinformationsverksamhet. Beloppen varierar, men är i många faU betydande. Länsstyrelserna anger då att bristen på medelför förvaltningskostnader är så allvarlig att det behövs en allmän uppräkningav anslagen. anhåller om helt oförändrat anslag, detta med hänsyn tillatt är en mindre myndighet med begränsade rationaliseringsmöjligheter.Ett beslut om samordnad länsförvaltninginnebär dessutom särskilda krav på insatser från LON:s sida. Byggnadsstyrelsenhar i en bilaga till sinanslagsframställning redovisat lokalsituationen i residensstäderna. Styrelsen har intekunnat konstatera någon lokalbrist, men bedömer att behov av åtgärder främst med hänsyn till lokalsplittring inom länssty relsen föreligger i , , , , och . Ingen av åtgärdernabedöms dock komma till utförande under 73 treårsperioden1989/90 - 1991/92. kan inte nu ange Prop. 1988/89:100 kostnaderna för investeringar, inredningeller utmstning. avser att i möjligastemån tillgodose önskemål om samlokalisering länsstyrelser länsnämnder. Följande myndigheter har beretts tillfälle att yttra sigöver länsstyrelsernas anslagsframställningar: överstyrelsen för beträffande den civilaförsvarsberedskapen civilberedskap statens rädd- beträffande den civilaförsvarsberedskapen och ningsverk räddningstjänsten beträffande handeln med alkoholdrycker m. m., so- Irafiksäker- beträffande bil- och körkortsregistrensamt trafiksä-hetsverket kerhetsarbetet statenspris- och beträffande pris- och konkurrensövervakningen konkurrensverk riksantikvarieäm- beträffande kulturminnesvården betet och statens lantbruksstyrel- beträffande djurskyddet ochepizootibekämpningen sen statens livsme- beträffande livsmedelskontrollen delsverk plan- och bostads- beträffande plan- ochbyggnadsverksamheten verket statenslantmäte- beträffande lantmäteriverksamheten riverket statens industri- beträffande den regionalekonomiskaverksamheten verk statens natur- beträffande miljövården vårdsverk Rikspolisstyrelsenuppger att länsstyrelsernas anslagsframställningar inte föranleder någotsärskilt yttrande från sida. Överstyrelsen Jörcivil beredskap (ÖCB) understryker att länsstyrelsernas försvarsenheteringår som en integrerad del i den civila försvarsberedskapen. Det är därförnödvändigt att tillräckliga resurser ställs till länsstyrelsernas förfogande. Någon ytterligarenedskärning får inte ske. nedskämingarhar medfört att olika arbetsuppgifter handläggs ofuUstän-digt eller läggs åt sidan. ÖCB tillstyrker deresursförstärkningar som länsstyrelsernahar begärt och konstaterar att den regionala obalansen mellan länenkvarstår. påtalar att det råder en obalans mellan tillgängliga resurser vidlänsstyrelsernas försvarsenheter och de uppgifter enheterna har ålagts. Verket anser att medel böravsättas för samtliga de sex tjänster som länsstyrelserna har begärt. Vidare anser attresurser 74