prop · GC0376 · 1988-12-31 00:00:00 — Medhänsyn till att del i den ifrågavarande bestämmelsen ställs höga krav på gradenav sannolikhet för en parts bristande uppfyllelse av sina förpliktelser kan manbli mera tveksam beträffande andra fall då det finns omständigheter som tyderpå att köparen har svag ekonomi. Att en borgenär inte lyckas driva in sinfordran hos köparen tyder visserligen på bristande förmåga eller vilja hosköparen all betala, men varken en sådan omständighet eller en resultatlösutmätning behöver alltid betyda att säljaren utan vidare skall ha rätt atthålla inne sin prestation. Exempelvis innebär regeln om beneficium att vissegendom eller inkomst är undantagen från utmätning, och även om enutmätningsborgenär inte har fått sin fordran indriven i dess helhet är detfullt möjligt att köparen trots det har medel att betala säljarens fordran,särskilt om den är liten i förhållande lill utmätningsborgenärens fordran. Iett enskilt fall kan del således mycket väl förhålla sig så att det trotsutmätningen inte föreligger starka skäl lill anlagande att köparen inte kommeratt fullgöra sina förpliktelser. 1 så fall har säljaren inte stoppningsrält. Motsvarandeförhållande kan ofta föreligga vid situationer som upp- ' 177 12 1988/89. kommersom en typisk följd av insolvens eller bristande betalningsvilja, Prop.1988/89: 76 såsom vräkning, handräckning eller återtagande av en vara som harsålts 61 § på avbetalning med äganderättsförbehåll. Omständigheter av angivetslag kan i allmänhet uppfattas som tecken på att en risk för avtalsbrottföreligger, men de ger inte säljaren en självklar rätt att hålla inne sinprestation. Omständigheterna i det enskilda fallet kan nämligen innebära attdet trots en händelse av angivet slag inte föreligger tillräckligt starka skälför att säljaren skall ha rätt att hålla inne sina prestationer. Ävenpå säljarens sida kan såväl säljarens ekonomiska förhållanden som hanshandlande föranleda starka skäl till antagande att han inte kommer att fullgöraen väsentlig del av sina förpliktelser. Del kan även beträffande säljaren varafråga såväl om att han kan antas sakna resurser eller andra möjligheter tillfullgörelse som att han saknar vilja att fullgöra avtalet. Säljarensbristande betalningsförmåga kan inverka på hans möjligheter att leverera enligtavtalet, exempelvis om han sannolikt inte kan anskaffa det material som hanbehöver för sin tillverkning. Skall däremot leverans ske från eget lager, harsäljarens bristande betalningsförmåga inte samma betydelse för hans förmågatill fullgörelse. Säljarens ekonomiska förhållanden kan med andra ord geköparen rätt att hålla inne sina prestationer endast om det med hänsyn tillomständigheterna i det konkreta fallet finns starka skäl att anta alt säljarenpå grund av sitt ekonomiska läge inte kommer all fullgöra en väsentlig del avsina förpliktelser. Somexempel på en situation där säljarens handlingssätt ger anledning till ettsådant antagande kan nämnas att säljaren efter köpslutet har underlåtit allvidta sådana åtgärder som är nödvändiga för att fullgörelsen skall kunna ske irätt tid eller på rätt sätt. Om det t. ex. vid tillverkningsköp visar sig attsäljaren inte har gjort sådana beställningar eller träffat andra sådana avtalsom behövs för att leverans skall kunna ske , kan detta ge köparenrätt att hålla inne avtalsenliga betalningar. Motsvarande rätt kan bli aktuell,om del före leveransen visar sig att säljarens prestation på ett väsentligtsätt avviker från avtalet och det kan antas att bristen över huvud taget intekommer att kunna avhjälpas eller all detta i varje fall inte kan ske utan attdet uppstår ett väsentligt dröjsmål med leveransen. Ivissa fall kan även fel i leveranser till andra köpare utgöra gmnd för rätt atthålla inne en prestation. Detta förutsätter dock alt det föreligger ett sådantsamband mellan de olika leveranserna att man på grundval av avtalsbrott somdrabbat andra köpare kan dra slutsatser även beträffande fullgörelsen avavtalet med den ifrågavarande köparen. Så kan vara fallet om det gäller varorfrån samma tillverkningsparti och tidigare leveranser till andra köpare harvarit behäftade med ett fel som på starka skäl kan antas drabba även denförestående leveransen till köparen. Rätlenatt hålla inne en prestation gäller bara så länge motpartens ekonomiska förhållanden eller handlingssätt innebär starka skäl att anta all han inte kommer att fullgöra en väsentlig del av sina förpliktelser. Förhållandet kan också utvecklas på sådant sätt att parten får rätt att häva köpet med stöd av 62 §. Innehållandet av den egna prestationen kan således i många fall vara ett första steg mot hävning av köpet. Rätten att hålla inne en prestation kan emellertid upphöra på den gmnden att fömt- 178 sättningarna för dennafaller bort, t. ex. genom att en köpare betalar priset Prop. 1988/89: 76eller, i enlighet med vad som framgår av fjärde stycket, ställer säkerhetför 61 § betalningen. Denförsening av avtalets fullgörande som uppkommer genom att en part i enlighetmed ifrågavarande bestämmelse har hållit inne sin prestation ger intemotparten rätt till påföljder på grund av dröjsmål (jfr 22 och 51 §§). Den partsom ställer in sin fullgörelse eller håller inne sin prestation står emellertidsjälv risken för att fömtsättningarna för detta är för handen. Om det iefterhand visar sig att bedömningen var felaktig, kan parten drabbas avdröjsmålspåföljder. Andrastycket innehåller en specialregel som behandlar det fallet att en sådansituation på köparens sida som avses i första stycket visar sig först efter detatt säljaren redan har avsänt varan till köparen. Säljaren får då hindra attvaran lämnas ut till köparen. Omköparen har mottagit ett transportdokument avseende varan ger del honom normalträtt att erhålla varan. Säljarens stoppningsrätt enligt föreliggande styckegäller emellertid även i sådana fall. Även om köparen redan har tillställts ettkonossement eller en fraktsedel som under vanliga förhållanden skulle ge honomrätt att kräva att varan lämnas ut till honom, får således säljaren använda sigav sin stoppningsrält. Säljarensrätt enligt andra stycket gäller intill dess att varan kommer i köparensbesittning. Har varan en gång lämnats ut till köparen, har säljaren inte medstöd av andra stycket någon rätt att få tillbaka varan, inte ens om omständighetemasom skulle ha berättigat honom att förhindra varans utlämnande förelåg redannär varan kom i köparens besittning. Underlåter säljaren att tillgripasin stoppningsrätt, eller lyckas han inte i sina försök att hindra att varanlämnas ut till köparen, förlorar han således definitivt sin rätt enligt dettastycke. Endast om köparen har försalts i konkurs eller om offentligackordsförhandling har inletts innan varan lämnades ut till honom kan säljarenenligt 63 § ha rätt att få tillbaka varan, trots att den redan har överlämnatstill köparen eller hans konkursbo. Tredjestycket behandlar en parts skyldighet att meddela motparten att han utövarrättigheter som enligt första eller andra stycket tillkommer honom. Den sominställer en fullgörelse eller hindrar att varan lämnas ut skall genast meddelamotparten det. Försummar parten den underrättelseskyldigheten, blir hanskyldig att ersätta motparten för skada som drabbar denne på grund av att ettsådant meddelande inte lämnas i lid. Sådan skada kan utgöras av de kostnadersom en köpare åsamkas lill följd av att han har anlitat en transportör för althämta varan, något som han skulle ha kunnat undvika om säljaren hademeddelat att han avsåg att hålla inne leveransen. Fjärde stycket Prop. Avfjärde stycket framgår att en parts rätt att hålla inne sin prestation 62 §upphör om motparten ställer godtagbar säkerhet för sin fullgörelse. Vadsom avses med godtagbar säkerhet torde inte vålla några problem när det gällerköparens betalningsförpliktelser. I vissa fall kan säkerheten utgöras av attbetalningsvillkoren ändras till att avse kontant betalning vid leveransen istället för leverans mot kredit eller betalning mot faktura. 1 de flesta falltorde emellertid den normala formen av säkerhet som en köpare måste presteranär det föreligger starka skäl att anta att han inte kommer alt uppfylla enväsentlig del av sina förpliktelser utgöras av en bankgaranti eller någotlikvärdigt åtagande att svara för köparens betalningsförpliktelse. Ifråga om säljarens förpliktelser kan säkerhet inte erbjudas på samma sätt somnär det gäller köparens prestation. Vad som kan krävas blir i hög grad beroendeav omständigheterna i det enskilda fallet. Enbart en försäkran från säljarenalt köpet kommer att fullföljas kan inte vara tillräckligt vid en situationenligt första stycket, eftersom en sådan försäkran inte innebär någontingutöver det åtagande som redan följer av avtalet. Säljaren måste därförprestera någonting som säkerställer att den omständighet som utgör gmnden föratt köparen utövar sin stoppningsrätt faller bort eller i vart fall förlorar istyrka så mycket att det kan anses föreligga starka skäl att antaatt säljaren kommer att göra sig skyldig till avtalsbrott. Om det exempelvishar ifrågasatts huruvida säljaren kan leverera ett varuparti med den rättakvaliteten, kan säljaren genom prover visa att han har skaffat sigförutsättningar för att leverera avtalad kvalitet. Förhållandena kan också varasådana att säljaren för att undanröja de förutsättningar som ger köparenstoppningsrätt enligt förevarande paragraf måste ställa säkerhet förbetalningen av den skadeståndsskyldighet som kan följa av ett kommandeavtalsbrott. Stårdet klart att det kommer att inträffa ett avtalsbrott som ger en part rätt atthäva köpet, får denne häva redan före tiden för fullgörelsen. Hävningen är dockulan verkan, om motparten genast ställer godtagbar säkerhet för att han kommeratt fullgöra köpet. (jfr66 § i arbetsgruppens förslag) Paragrafenbehandlar en parts rätt att häva köpet på gmnd av ett befarat avtalsbrott frånmotpartens sida. Denna bestämmelse är, liksom reglerna om stoppningsrätt i 61§, tillämplig på avtalsbrott såväl på säljarens som på köparens sida. I1905 års lag behandlas säljarens rätt att häva köpet vid vissa fall av köparensanteciperade betalningsdröjsmål i 39 §. Omdet står klart att det kommer att inträffa ett avtalsbrott som ger en ' Ändrad lydelse i propositionsförslaget. parträtt att häva köpet, får denne enligt förevarande paragraf häva redan Prop.1988/89: 76 företiden för fullgörelsen. Vid en jämförelse med kraven för stoppnings- 62 § rätti 61 § första stycket framgår att det i förevarande paragraf ställs högre kravför rätt att häva. Detta framstår som helt naturiigt. 61 § första stycket gälleren parts rätt att hålla inne sin prestation på gmnd av ett befarat avtalsbrottfrån motpartens sida. Innehållandet av en prestation är ofta en förstareaktion som sedan följs av hävning, om motparten inte fullgör sin Enytteriigare fömtsättning för att en part skall ha rätt att häva är attdet väntade avtalsbrottet skulle ge rätt till hävning när det inträffar. Denfömtsättningen innebär en hänvisning till lagens allmänna hävningsfömtsättningar.Det primära kravet blir därigenom att det förväntade avtalsbrottet skall varaväsentligt (jfr 25, 39 och 54 §§). Vid köp som avses i 26 § - lillverkningsköpoch köp av varor som har anskaffats särskilt för köparen efter dennesanvisningar får köparen häva köpet på gmnd av säljarens dröjsmål bara omköparens syfte med köpet är väsentligen förfelat genom dröjsmålet. Det kravetskall beaktas även vid hävning enligt förevarande lagrum, liksom denbegränsning av säljarens hävningsrätt som följer av 54 § fjärde stycket. Rättentill hävning enligt förevarande paragraf är inte beroende av orsaken till detväntade avtalsbrottet. Tillämpningsområdet för paragrafen är därför mervidsträckt än för regeln i 61 § om parts rätt att hålla inne sin prestation.Står det klart au ett väsentligt avtalsbrott från motpartens sida kommer attinträffa, får köpet hävas oberoende av vilka omständigheter som ger anledningtill farhågorna. Dessa omständigheter kan därför i och för sig ligga helt utanförmotpartens kontroll. Kravetpå att det skall stå klart att ett hävningsgmndande avtalsbrott kommer attinträffa innebär inte att motparten behöver vara ur stånd att påverkahävningsfömtsättningarna. Enligt andra meningen är således hävningen utanverkan om motparten genast ställer godtagbar säkerhet för sin fullgörelse.Likaså bör det vara möjligt för en part att avvärja en hävning genom att genastförebringa omständigheter med avseende på utsikterna för en riktig fullgörelsesom visar att det kan anses stå klart att ett avtalsbrott kommeratt inträffa. Det bör framhållas att vad som är tillräckligt för att avvärjahävningspåföljden, dvs. omkullkasta bedömningen att det är klart att ettavtalsbrott kommer att inträffa, inte nödvändigtvis behöver vara tillfyllestför att även fömtsättningama för att en part skall ha rätt enligt 61 § atthålla inne sin prestation skall falla bort. Sådana starka skäl som enligt denparagrafen är fömtsättningen för att hålla inne en prestation kan således föreliggatrots att hävningsfömtsättningama har fallit bort. Densom häver köpet enligt förevarande paragraf står risken för attfömtsättningarna för åtgärden är för handen. Visar det sig i efterhand attfömtsättningar för hävning inte förelåg, kan den hävande parten bli skyldigatt ersätta motpartens skada. Konkurs m. m. Prop. 1988/89: 76 63§' "§ Haren part försatts i konkurs, får konkursboet inträda i avtalet. Motparten fårkräva att boet inom skälig tid ger besked om det vill inträda. Inträderkonkursboet i avtalet och är tiden för motpartens fullgörelse inne, får dennekräva att boet fullgör sin prestation eller, om anstånd har medgetts, utanoskäligt uppehåll ställer godtagbar säkerhet för sin fullgörelse. Är tiden förmotpartens fullgörelse inte inne, får denne kräva säkerhet om det av särskildanledning är nödvändigt för att skydda honom mot föriusl. Ornboet inte inom skälig tid efter motpartens krav enligt första stycket inträderi avtalet eller inte efterkommer motpartens krav enligt andra stycket, fårmotparten häva köpet. Överlämnasvaran till köparen eller hans konkursbo efter det att köparen har ansökt omförordnande av god man enligt ackordslagen (1970:847) eller försatts i konkursoch har betalning inte skett, får säljaren kräva att varan lämnas tillbaka.Varan behöver dock inte lämnas tillbaka, om betalning sker genast eller, i falldå priset inte ännu har förfallit till betalning, köparen eller konkursboetinom skälig tid efter uppmaning ställer godtagbar säkerhet för betalningen. Omkonkursboet har sålt varan eller på annat sätt har förfogat över den så att deninte kan lämnas tillbaka väsentligen oförändrad och oförminskad, skallkonkursboet anses ha inträtt i avtalet. (jfr67 § i arbetsgmppens förslag) 1905års lag innehåller i 39 och 40 §§ regler om säljarens rättigheter vid köparenskonkurs m. m. Paragrafenreglerar vissa frågor som blir aktuella om en part försätts i konkurs m. m.Första stycket innehåller en generell regel om ett konkursbos rätt tillinträde i konkursgäldenärens köpeavtal. Andra stycket anger all motparten ivissa fall kan kräva säkerhet för konkursboets fullgörelse. Tredje stycketreglerar vad som krävs för att en part skall ha rätt att häva köpet medanledning av att den andra parten har försatts i konkurs. Fjärde stycketinnebär att säljaren i vissa fall har rätt att få tillbaka varan vid köparenskonkurs m. m. Av femte stycket framgår betydelsen av att konkursboet förfogatöver en mottagen vara. Iförsta stycket anges att ett konkursbo har en generell rätt att träda in ikonkursgäldenärens avtal. Bestämmelsen gäller såväl vid köparens som vidsäljarens konkurs. Om inte boet på eget initiativ har lämnat motparten beskedom sin avsikt att inträda, får motparten inte häva avtalet enligt tredje stycketförrän konkursboet beretts tillfälle att inträda i köpet. Bestämmelsenom inträdesrätt innebär inte att en motpart vid alla typer av köp behöver finnasig i att konkursboet fullgör gäldenärens prestation. När det gäller köparenskonkursbo där köparens prestation i allmänhet består enbart eller huvudsakligeni att betala pengar, är det ingen nackdel Ändrad lydelse i propositionsförslaget. förmotparten att motta köparens prestation från konkursboet. Annorlun- Prop.1988/89:76 da kan del emellertid förhålla sig när det är säljaren som har gåtti konkurs. 63 § Om säljarens prestation avser leverans av standardvaror, kanett rörelsedrivande konkursbo ofta fullgöra gäldenärens åtagande utan nackdelför motparten. Är det däremot fråga om att en viss säljares speciella förutsättningarsåsom exempelvis personliga kunskaper och yrkesskicklighet är av betydelse förköpeavtalet, är det inte lika självklart att köparen bör finna sig i alt mottaleveransen från konkursboet. I sådana och liknande fall har motparten enmöjlighet att med stöd av reglerna om anteciperat avtalsbrott i 62 § hävaköpet när ett väsentligt avtalsbrott kommer att inträffa därför att konkursboetsaknar förutsättningar att leverera en avlalsenlig vara. Reglernaom inträdesrätt tar sikte på framför allt sådana fall då motparten inte harfullgjort sin prestation vid konkursutbrottet. Om motparten redan dessförinnanhar presterat kan boet nämligen i regel behålla prestationen utan att fullgörasin prestation, och motparten blir då hänvisad till att såsom övrigafordringsägare bevaka sin fordran för rätt till eventuell utdelning ikonkursen. Boets intresse av att i dessa situationer träda in inskränks därförtill fall då motparten kan återkräva sin prestation, vilket exempelvis ärfallet när en säljares rätt till den levererade varan är sakrättsligt skyddad. Motpartenfår kräva att boet inom skälig tid lämnar besked om sin avsikt att inträda. Förmotparten är det i allmänhet angeläget alt få besked omkonkursboets avsikt. För det fall att boel inte skulle önska övertakonkursgäldenärens roll i avtalsförhållandet måste motparten nämligen, om hanär säljare, söka en alternativ avsättning för sin vara och, om han är köpare,träffa avtal med annan leverantör. Vidbedömningen av vilken tid som enligt bestämmelsen skäligen skall stå tillkonkursboels förfogande för att lämna besked om sin avsikt att träda in iavtalet får en avvägning ske mellan å ena sidan de faktorer som påverkarkonkursboets behov av skäligt rådrum för överväganden och å andra sidanmotpartens befogade intresse av ett snabbi besked. Faktorer som därvid börbeaktas är bl. a. köpets omfattning och den typ av vara som köpet avser. Om detär fråga om en vara som är underkastad snabba prisändringar eller som är mycketefterfrågad på marknaden eller om avtalet har begränsad ekonomisk betydelse,måste det kunna förutsättas att konkursboet skall lämna ett snabbt besked. Ärdet däremot fråga om exempelvis ett lillverkningsköp av större ekonomiskbetydelse, måste boet kunna få en på sig för att ta ställningtill ett inträde. Ettmeddelande från konkursboet om att del avser att träda in i avtalet tillhörinte den kategori av meddelanden som enligt 82 § får åberopas utan hinder avatt det försenas, förvanskas eller inte kommer fram, utan boet får stå risken idetta hänseende. Ioch för sig är det inte nödvändigt att konkursboets besked lämnas genom en uttrycklig förklaring eller ett särskilt meddelande. En åtgärd som ger klart uttryck för boets avsikt kan tillmätas samma betydelse som ett uttryckligt meddelande. Ett exempel härpå är att boet sänder full betalning för en vara som har mottagits efter konkursutbrottet. När boet utnyttjar sininträdesrält, inträder det i gäldenärens rättigheter Prop. 1988/89:76 ochskyldigheter fullt ut i enlighet med avtalet. För de övertagna förpliktel- 63 § serna ikläder sig boet massaansvar. Om konkursboet begår avtalsbrott, kanmotparten i full utsträckning göra gällande påföljder mot boet. Ävenskadeståndskrav med anledning av boets avtalsbrott utgör en massafordran. Ensituation som emellertid kan tänkas uppstå är om konkursboet inte självmantmeddelar någon avsikt att inträda och motparten inte heller utnyttjar sinmöjlighet att få besked om boets avsikt. En sådan passivitet innebär inte attboet har inträtt i avtalet. Ej heller är detta fallet om boel underlåter attbesvara motpartens förfrågan om en eventuell avsikt att inträda. I det senarefallet inträder enligt tredje stycket en hävningsrätt för motparten. Bestämmelsernai andra stycket bygger på principen att konkursboels motpart i avtalet efterboets inträde inte skall behöva fullgöra sin prestation gentemot boet medmindre än att boel uppfyller sin del av avtalet eller ställer godtagbar säkerhetför sin fullgörelse. I och för sig anges redan i 10 § att parternasprestationer skall utväxlas . Varje part ges därigenom en säkerhetför att också den andra parten fullgör sin del av avtalet innan han fullgöravtalet för egen del. När boet träder in, kan motparten emellertid inte utanvidare återta ett åtagande i köpeavtalet om leverans mot kredit respektiveförskottsbetalning för varan. Boet övertar nämligen vid inträdet fullt ul devillkor som gällde för konkursgäldenären. Enligt andra meningen kan motpartendock, om konkursboets prestation skall ske senare, kräva säkerhet som villkorför den egna prestationen. När sådant krav har framställts, skall konkursboetställa godtagbar säkerhet utan oskäligt uppehåll. Detta gäller oavsett boetsekonomiska ställning. Säkerheten kan utgöras av bankgaranti, pantförskrivning,borgensförbindelse eller liknande som skäligen kan godtas. För köparens delskall säkerheten trygga betalningen av köpeskillingen, medan den säkerhet somen säljare skall ställa får avse den skada som kan drabba köparen om avtaleteventuellt inte uppfylls från boets sida. 1 stället för att ställa säkerhet kanboet naturligtvis välja att fullgöra sin prestation. I de flesta fall tordemotparten innan tiden för hans egen fullgörelse är inne inte ha något befogat intresse av säkerhet vid sidan av det massa ansvar som boet genom sitt inträde i avtalet har påtagit sig. Under vissa speciella förutsättningar kan det dock vara rimligt att krav på säkerhet kan ställas redan tidigare. En sådan situation kan föreligga när köparens kon kursbo träder in i ett avtal som avser en vara som skall tillverkas speciellt för köparen och en lång leveranstid är avtalad. Om boet inte har medel att betala för produkten när leveranstiden är inne, gör säljaren en förlust om han inte kan få avsättning för varan på annat sätt. För denna och liknande situationer ges därför en möjlighet för motparten att kräva säkerhet av konkursboet redan innan prestationen till boet skall ske, nämligen om det av särskild anledning är nödvändigt för att skydda motparten mot förlust. Rätten att på detta stadium kräva säkerhet är avsedd endast för sådana 184 undantagsfall där det medhänsyn till boets ställning och andra omständig- Prop. 1988/89:76 heterföreligger en uppenbar risk för att boets tillgångar inte skall räcka till 63 § för att boet skall kunna fullgöra sin prestation. situation som avses är det inte nödvändigt att säkerheten omfattar boetsfullgörelse i dess helhet. Storleken av den säkerhet som kan begäras fårbedömas genom en uppskattning av dels den förlust som ett avtalsbrott kanförorsaka motparten, dels boets möjligheter att täcka en sådan förlust. Omboet inte inom skälig tid efter motpartens krav på besked inträder i avtaleteller om det inte ställer säkerhet enligt andra stycket, får motparten hävaköpet. Hävningen innebär för den hävande parten att han befrias frånskyldigheten all fullgöra sin del av köpeavtalet. Har han förekonkurs-utbrottet helt eller delvis fullgjort sin del av köpeavtalet, är hansmöjligheter att återfå prestationen starkt begränsade. När köparen harförsatts i konkurs kan säljaren återfå den sålda varan endast om hans rätt tillden är sakrättsligt skyddad, exempelvis genom äganderättsförbehåll. Vid säljarenskonkurs är köparen hänvisad till att bevaka sin fordran i konkursen och avvaktaeventuell utdelning vid anspråk på betalning som har utgetts före konkursen.